Summary: Abba-yhtyeen jäsenet ovat vannoneet ja vakuuttaneet, etteivät aio enää esiintyä ja tehdä musiikkia yhdessä. Nyt päätös on pyörretty musiikin suhteen ja osittain myös esiintymisen puolesta.

Maailman suosituimpiin yhtyeisiin lukeutuvan Abban paluusta on huhuttu vuosia. Torstai-iltana comeback viimein vahvistui: yhtye kertoo tekevänsä paluun.
 Abba julkaisi paluuilmoituksen yhteydessä uutta musiikkia kahden kappaleen verran.  Still Have Faith in You  ja  Don’t Shut Me Down  -biisien julkaisemista edelsi päiväkausien vihjailu uudesta Abba-projektista, joten aivan yllätyksenä uutinen ei tule.
 Yhtye ei kuitenkaan anna yhteishaastatteluja, eivätkä sen naispuoliset jäsenet tule julkisuuteen.
 Lisää uutta Abba-musiikkia on luvassa marraskuussa, kun yhtye julkaisee kokonaisen uuden albumin. Sillä on kymmenen tuoretta Abba-kappaletta.
 Abba on ilmoittanut myös järjestävänsä keikan, mutta heitä itseään ei nähdä fyysisesti lavalla. Sen sijaan bändin solisteiksi nousevat avatarit, jotka on tehty matkimaan Abban jäsenten liikkumista ja eleitä. Virtuaalikonsertti nähdään ainakin Lontoossa toukokuussa 2022.
 Abban jäsenet liikettä kaappaavissa ja tallentavissa motion capture -puvuissaan. Baillie Walsh
 Miksi Abba sitten palaa juuri nyt? Abban jäsenistä kaksi,  Björn Ulvaeus  ja  Benny Andersson , vastasivat kysymyksiin suorassa lähetyksessä.
 – Meille ehdotettiin joitain vuosia sitten, että voisimme lähteä keikalle hologrammeina. Siitä syntyi ajatus digitaalisesta keikasta, Ulvaeus sanoo.
 – Ja se halusimme tehdä sen ennen kuin kuolemme, Andersson kertoo.
 Anderssonin mukaan Lontoon-konsertissa nähdään sekä suurimpia hittejä että bändin omia suosikkeja. Biisejä esitetään yhteensä 22.
 – Kyllä, myös Dancing Queen on mukana, hän kertoo.
 Abban solistit Agnetha Fältskog ja Anni-Frid Lyngstad eivät tule julkisuuteen, vaikka yhtye julkaisee uutta musiikkia. Kuva konserttilavalta Edmontonista 1979. Andre Csillag / Shutterstock / AOP
 Abban tie taivaisiin alkoi Euroviisuista ja kappaleesta nimeltä Waterloo
 Eurovision-laulukilpailu eli Euroviisut järjestettiin 17 maan voimin huhtikuussa 1974 Iso-Britannian Brightonissa. Jo alusta asti oli selvää, että kisan voiton tulee nappaamaan Ruotsin säteilevä nelikko, Björn & Benny, Agnetha & Anni-Frid eli Abba.
 Abbassa oli uutta kaikki. Yhtyeen pirskahteleva energia, hiottu yhteissointi ja viimeisen muodin mukaiset asut herättivät televisionkatsojat  ympäri Eurooppaa . Vingt-quatre points!
 Abban jäsenet olivat esiintyneet yhdessä jo 1970-luvun alusta asti. Yhtye oli osallistunut Ruotsin euroviisukarsintoihinkin jo kerran aiemmin kappaleellaan  Ring Ring . Se ei päässyt jatkoon, mutta muodostui pieneksi hitiksi monissa Euroopan maissa.
 Bändi koostui kahdesta pariskunnasta. Björn  Ulvaeus  ja  Agnetha Fältskog  olivat naimisissa keskenään, samoin Benny Andersson ja  Anni-Frid Lyngstad . Heidän perustamansa lauluyhtye Björn & Benny, Agnetha & Anni-Frid muuttui Abbaksi Euroviisujen myötä. Abba sai samannimisen purkitettua kalaa valmistavan ruotsalaisyrityksen siunauksen, nimeä saisi käyttää myös musiikillisiin tarkoituksiin.
 Abba lavalla Rock on with 45 -tv-ohjelmassa Britannian Manchesterissä vuonna 1974. ITV/Shutterstock / All Over Press
 Abban viisubiisi  Waterloo  nousi listojen kärkeen niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin, mutta jatkomenestystä yhtye sai odottaa yli vuoden. Popmusiikkiyleisö nyrpisteli iskelmälaulukilpailulta kalskahtavalle viisukisalle. Puolitoista vuotta voiton jälkeen julkaistut megahitit  SOS  ja  Mamma Mia  rikkoivat jään. Abbasta tuli suosittu Euroopan ja Yhdysvaltojen lisäksi Australiassa.
 Abba tehtaili hitin toisensa perään ja nousi kaupallisesti mitattuna maailman suosituimpien popyhtyeiden kastiin. Abban levyjä on myyty noin 400 miljoonaa kappaletta. Abba on edustettuna Rock and Roll Hall of Famessa ja yhtyeelle avattiin vuonna 2013  oma museo Tukholmaan .
 Abba konserttilavalla vuonna 1979. Andre Csillag / Shutterstock / AOP
 Erot hajottivat Abban
 Yhtyeen sisäinen dynamiikka alkoi rakoilla 1980-luvulle tultaessa. Ensin erosivat Björn Ulvaeus ja Agnetha Fältskog. Vuonna 1981 myös Benny Anderssonin ja Anni-Frid Lyngstadin avioliitto kariutui.
 Kuva kahdesta onnellisesta musikaalisesta pariskunnasta romuttui.
 Abban naisjäsenet alkoivat hiljalleen edistää soolouraansa. Andersson ja Ulvaeus ryhtyivät säveltämään musikaaleja. Nekin kiinnostivat yleisöä.  Chess ,  Kristina från Duvemåla  ja  Mamma Mia  on nähty kaikki myös  Suomessa .
 Björn Ulvaeus ja Benny Andersson Lontoossa Mamma Mia! Here We Go Again -elokuvan ensi-illassa 2018. David Fisher / Shutterstock / All Over Press
 Abban toisen tulemisen aikakautena 1990-lukua. Albumi  Abba Gold  ilmestyi 1992. Se on maailman toiseksi eniten myyty kokoelmalevy Queen-yhtyeen  Greatest Hits  -albumin jälkeen.
 Mamma Mia  -musikaalin ensi-ilta oli Lontoossa 1999. Musikaalista on tehty 2000-luvulla kaksi elokuvaa.
 Paluusta huhuttu jo vuosikymmeniä
 Abban paluusta on  huhuttu  jo yhtyeen hajoamisesta lähtien. Andersson ja Ulvaeus ovat olleen muun muassa musikaaliensa kautta yhä julkisuudessa, mutta yhtyeen naisjäsenet ovat vetäytyneet pois.
 Anni-Frid Lyngstad julkaisi uutta musiikkia vielä vuonna 2013. Hän on ollut aviossa kahden varakkaan aatelismiehen kanssa. Titteleitä Reussin leskiprinsessa ja Plauenin leskikreivitär kantava Lyngstad asuu Sveitsissä.
 Agnetha Fältskog suhtautuu julkisuuteen  torjuen . Erakoksi kuvailtu Fältskog asuu kartanossaan maaseudulla Tukholman liepeillä.
 Harvinainen 2000-luvun yhteiskuva Abban jäsenistä vuodelta 2016. Kuva on Mamma Mia The Party -esityksestä Tukholmasta. STELLA PICTURES / AOP
 Pelkästään  Mamma Mia  -musikaalin elokuvaversioineen sanotaan tuottaneen säveltäjäkaksikko Andersson & Ulvaeukselle  kymmeniä miljoonia euroja .
 Motiivi Abban uudelleen kokoamiseen ei vaikuta olevan ainakaan raha.
 Abba Voyage -virtuaalikonsertin liput tulevat myyntiin 7. syyskuuta. Silloin nähdään, miten paljon virtuaaliversio suosikkiyhtyeestä kiinnostaa uskollisia Abba-faneja.
 Voit keskustella uutisesta 3.9. klo 23. asti.
 Abba järjestää virtuaalikonsertin, joka nähdään ainakin ensi vuoden toukokuussa Lontoossa. Handout
 Lue myös:
 Yleensä euroviisukappaleet unohtuvat nopeasti, mutta nyt on toisin: Måneskinin ja Blind Channelin viisujen jälkeinen menestys on ennenkuulumatonta

Huhut ovat totta – Abba tekee paluun ja julkaisee uutta musiikkia


Summary: Suomessa puhutaan jo kolmannesta rokotuskierroksesta. Onko tarpeen, ja milloin? TV1:n Ykkösaamun vieraana on terveysturvallisuusjohtaja Mika Salminen Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.

Hallitus on linjannut, että kun Suomen rokotekattavuus on 80-90 prosenttia yli 12-vuotiaasta väestöstä, voidaan rajoituksista luopua. Milloin tuo kattavuus saavutetaan?
 Jos ei ota koronarokotusta, saa tartunnan jossain vaiheessa varmasti. Pitääkö väite paikkansa?
 Hallitus nojaa päätöksenteossaan asiantuntijatietoon. THL on korkein terveysviranomainen Suomessa. Millaista tietoa laitos on antanut Suomen uuden koronastrategian pohjaksi?
 Poliitikot päättävät, miten viruksen leviäminen saadaan taltutettua. Kuinka paljon poliitikot kuuntelevat asiantuntijoita käytännön toimissa?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 4.9. kello 10.05 alkaen on terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salminen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Mika Salmiselle voi laittaa kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Mitä haluat kysyä Mika Salmiselta?


Summary: Kansanedustaja Suna Kymäläisestä tulisi lehden mukaan liikenneministeri.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeripuolue SDP:hen on tulossa ensi viikolla alkavan budjettiriihen päätyttyä ministerikierrätys, kirjoittaa  Ilta-Sanomat .
 Työministeri  Tuula Haataisen  tilalle työministeriksi olisi nousemassa eduskunnan varapuhemies, ex-pääministeri  Antti Rinne.  Haatainen siirtyisi puolestaan Rinteen tilalle eduskunnan varapuhemieheksi.
 Tulossa on lehden mukaan toinenkin salkunkierrätys. Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  tilalle hallitukseen nousisi lappeenrantalainen kansanedustaja  Suna Kymäläinen . Kymäläinen on liikennevaliokunnan puheenjohtaja.
 Harkinnassa on ollut myös kolmas ministerikierrätys eli eurooppa- ja omistajaohjausministeri  Tytti Tuppuraisen  salkku, mutta asia on IS:n mukaan vielä auki.

Ilta-Sanomat: Antti Rinne nousemassa työministeriksi, SDP:hen tulossa ministerikierrätys


Summary: Manhattanilla satoi keskiviikkona suunnilleen koko syyskuun sademäärä tunnissa. Miljoonakaupungin liikenne halvaantui, ja useiden ihmisten kerrotaan kuolleen tulvineisiin kellareihin. Sekä New Yorkin että New Jerseyn osavaltiot ovat poikkeustilassa.

Yhdysvaltojen suurin kaupunki New York on asetettu poikkeustilaan tulvatilanteen takia. Ida-hurrikaanin rippeiden tuomien historiallisen runsaiden sateiden vuoksi julistettu poikkeustila on voimassa koko New Yorkin osavaltiossa.
 New Yorkin Central Park -puistossa satoi keskiviikkona 89 millimetriä vettä tunnin aikana. Edellinen ennätys oli vain runsaan viikon takaa, kun trooppinen myrsky Henri pudotti 49 milliä sadetta tunnissa.
 Metroliikenne katkaistiin, satoja lentoja peruttiin
 Yhteensä yhdeksän ihmisen on kerrottu kuolleen tulvissa New Yorkin kaupungissa ja sen länsipuolella sijaitsevassa New Jerseyn osavaltiossa. Uutistoimisto AP:n mukaan suurin osa kuoli New Yorkissa jäätyään loukkuun tulvaveden täyttämiin kellareihin.
 Liikenne oli rankkasateissa pahoissa vaikeuksissa: Esimerkiksi Manhattanin itäinen ohitustie joutui veden valtaan. New Yorkin kaupunki kielsikin liikkumisen kaduilla ja teillä kaikilta muilta paitsi hälytysajoneuvoilta torstaiaamuun asti. Vielä aamullakin autoilua kehotettiin välttämään.
 Queensissä New Yorkin itäisellä esikaupunkialueella vesi nousi kaduilla keskiviikkona korkealle. Justin Lane / EPA
 Metrotunneleihin ja -asemille tulvi niin paljon vettä, että liikenne jouduttiin keskeyttämään kokonaan. Kaikilla New Yorkin alueen lentokentillä peruttiin satoja lentoja.
 New Jerseyssä ja naapuriosavaltio Pennsylvaniassa puolestaan vyöryi ainakin kaksi myrskyn synnyttämää tornadoa. Tiedot myrskyn aiheuttamista vahingoista olivat torstaina vielä epäselviä, mutta ainakin sähköt olivat poikki sadoissa tuhansissa talouksissa New Jerseyssä ja Pennsylvaniassa.
 Louisianassa yhä lähes miljoona ilman sähköjä
 Ennustettua nopeammin viime viikolla voimistunut Ida-hurrikaani rantautui viikonvaihteessa Louisianan osavaltioon. Yhdysvaltojen historian viidenneksi voimakkain hurrikaani jätti jälkeensä valtavat tuhot.
 Sähköjä oli saatu torstaihin mennessä palautettua paikoin muun muassa osavaltion suurimpaan kaupunkiin New Orleansiin, mutta edelleen lähes miljoona ihmistä on vailla sähköä myrskyn jäljiltä. Rannikkoalueilla odotetaan yhä tulvien laskeutumista, ja evakuoituja asukkaita kehotetaan pysymään vielä poissa.
 Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan julkaisema kuvapari esittää valaistuksen määrää New Orleansin kaupunkialueella. Ylempi kuva on otettu 9. elokuuta ja jälkimmäinen hurrikaani Idan jälkeen 31. elokuuta. NASA / EPA
 Kuolonuhrien määrä näyttää toistaiseksi jääneen Louisianassa pelättyä pienemmäksi: Kuuden ihmisen tiedetään kuolleen myrskyn takia. Taloudelliset vahingot kuitenkin nousevat erään arvion mukaan kymmeniin miljardeihin dollareihin.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  matkustaa perjantaina Louisianaan tutustumaan hurrikaanituhoihin. Jo torstai-iltana Suomen aikaa Yhdysvaltain presidentin Joe Bidenin odotetaan kertovan, miten liittovaltio aikoo auttaa tuhojen korjaamisessa.
 Raivaus- ja korjaustyötä saattaa joka tapauksessa olla luvassa lisää loppuviikolla, sillä Atlantilta lähestyy jo trooppinen myrsky Larry. Sen ennustetaan voimistuvan samaa tahtia kuin Ida.
 Lue myös:
 Yle seuraa: Video näyttää trooppiseksi myrskyksi laantuneen Idan tuhoja, CNN: kaksi kuolonuhria, sähköt poikki paikoittain jopa useita viikkoja  29.8.
 Nopeasti voimistunut hirmumyrsky Ida iski Yhdysvaltain etelärannikolle – "Yksi voimakkaimmista hurrikaaneista sitten 1850-luvun"

Ida-hurrikaanin rippeet ryöpsäyttivät Yhdysvaltojen itärannikolle ennätyssateet – New Yorkin seudulla yhdeksän ihmistä kuollut


Summary: Vastarinnan johtoon on ilmoittautunut Ahmad Massoud, jolla on valttinaan isänsä legendaarinen maine. Joukot hyötyvät Panjshirin laakson vahvoista puolustusasemista. Taliban on kuitenkin saartanut laakson, ja vastarintajoukoilta puuttuu vielä ulkomaiden tuki.

Panjshir on kapea laakso, jota reunustavat molemmin puolin jyrkät vuorenrinteet. Se sijaitsee vain 80 kilometrin päässä Kabulista.
 Laaksossa on puolustauduttu menestyksekkäästi niin neuvostoarmeijaa kuin Talibanin hyökkäyksiä vastaan.
 Nyt se on viimeinen alue, joka vastustaa Talibanin paluuta.
 1990-luvulla laaksoon vetäytyi sotapäällikkö  Ahmad Shah Massoud , kun Taliban valtasi vuonna 1996 suurimman osan Afganistania. Samalla seudulla Massoud vastusti mujahidin-sisseineen Neuvostoliiton miehitystä 1980-luvulla ja onnistui torjumaan useita neuvostojoukkojen hyökkäyksiä.
 Nyt Panjshirin laaksossa vastarintaa Talibania vastaan virittelee Ahmad Shah Massoudin poika  Ahmad Massoud .
 – Kirjoitan tänään Panjshirin laaksosta, valmiina seuraamaan isäni askelia mujahidin-taistelijoiden kanssa, jotka ovat valmiita jälleen haastamaan Talibanin, Massoud kirjoitti  The Washington Post -lehdessä  18. elokuuta.
 – Meillä on ammus- ja asevarastoja, joita olemme kärsivällisesti koonneet isäni ajoista alkaen, koska tiesimme, että tämä päivä saattaisi tulla.
 Panjshirin laakson jyrkät vuorenrinteet tekevät siitä vaikean maaston hyökkääjälle. François-Olivier Dommergues / Alamy / AOP
 Panjshirin laakso on luonnon linnoitus
 Nimi Panjshir tarkoittaa viittä leijonaa, mutta sen on myös arveltu viittaavan viiteen korkeaan vuorenhuippuun, jotka ympäröivät laaksoa. Laakson alueella asuu noin 150 000–200 000 ihmistä. Enemmistö heistä on tadžikkeja.
 Laakson sisäänkäynti sijaitsee strategisesti tärkeällä paikalla Kabulista pohjoiseen johtavan päätien lähellä. Tie nousee siinä tasangolta kohti Salangin solan tunnelia, jota pitkin kuljetaan pohjoiseen Kunduzin ja Mazar-i-Sharifin kaupunkeihin.
 Laaksoon johtaa vain yksi keskeinen tie, ja vuorenrinteiden puolustusasemista on helppo pysäyttää hyökkääjä.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Panjshirin laaksoon kokoontuneella vastarinnalla on siis kaksi asiaa puolellaan: laaksoon on erittäin vaikea hyökätä ja Massoudin nimellä on kaikupohjaa.
 Vastarinnan johtoon ilmoittautunut Ahmad Massoud opiskeli sotatiedettä King's Collegessa Lontoossa ja kävi vuoden verran Sandhurstin kuninkaallista sotilasakatemiaa. Afganistaniin hän palasi vuonna 2016 isänsä nimeä kantavan säätiön johtoon.
 32-vuotiaalla Ahmad Massoudilla ei kuitenkaan ole samaa käytännön sotakokemusta kuin isällään, kun tämä ryhtyi taistelemaan talibaneja vastaan.
 Ahmad Massoud puhui Pariisissa tilaisuudessa, jossa paljastettiin muistolaatta hänen isälleen Ahmad Shah Massoudille. Christophe Archambault / EPA
 Suuren miehen varjo
 Syyskuun 9. päivänä 2001 Ahmad Shah Massoudin oli määrä antaa haastattelu qatarilaisen uutiskanavan al-Jazeeran toimittajille. Nämä olivat odottaneet haastattelua jo kolme viikkoa ja uhanneet jo lähteä, ellei haastattelu järjestyisi.
 Afganistanin tadžikkiväestöön kuuluvaa Massoudia kutsuttiin Panjshirin leijonaksi. Hän oli yksi johtavia sotapäällikköjä, kun islamilaiset mujahidin-sissit taistelivat Neuvostoliittoa vastaan 1980-luvulla. Nyt Massoud oli piikki Taliban-liikkeen lihassa. Pohjoista liittoa johtanut Massoud piti pintansa Afganistanin pohjoisosassa ja oli aiheuttanut talibaneille kirveleviä tappioita.
 Belgian ulkoministeri Louis Michel ja Pohjoisen liiton johtaja Ahmad Shah Massoud keskustelivat Brysselissä huhtikuussa 2001. Massoud haki Euroopasta tukea Talibanin-vastaiselle taistelulle. Noin viisi kuukautta myöhemmin Massoud kuoli al-Qaidan järjestämässä salamurhassa, juuri ennen vuoden 2001 terrori-iskuja Yhdysvaltoihin. Etienne Ansotte / EPA
 Haastattelu oli juoni.
 Toimittajat olivat salamurhaajia, ja heidän kameraansa oli kätketty pommi. Ahmad Shah Massoud kuoli räjähdyksessä saamiinsa vammoihin.
 Isku oli terroristijärjestö al-Qaidan lahja Talibanille. Vain kaksi päivää myöhemmin al-Qaidan kaapparit ohjasivat matkustajakoneet New Yorkin kaksoistorneihin ja Yhdysvaltain puolustusministeriön Pentagonin rakennukseen.
 Neuvostojoukkojen taakseen jättämä panssarivaunu seisoo lähellä Ahmad Shah Massoudin muistopaikkaa Panjshirin laaksossa. Massoud torjui lukuisia kertoja neuvostojoukkojen yritykset edetä Panjshirin laaksoon.  François-Olivier Dommergues / Alamy / AOP
 Taliban-hallinnon kaatumisen jälkeen Ahmad Shah Massoudista rakennettiin kansallissankari.
 Vähemmälle huomiolle on jäänyt Massoudin rooli Afganistanin sisällissodassa. Kun mujahidin-taistelijat saivat vuonna 1992 Kabulin valtaansa, sotapäälliköt ryhtyivät brutaaliin keskinäiseen välienselvittelyyn, joka lopulta loi olot Talibanin nousulle. Myös Massoudin joukot syyllistyivät hirmutekoihin tässä sodassa.
 Yhdysvaltain miehityksen vuosina Massoudin sukukin sotkeutui Afganistania vaivanneeseen korruptioon.
 Ahmad Shah Massoudin nuorempi veli  Ahmad Zia Massoud  toimi varapresidenttinä vuosina 2004–2009. Vuonna 2009  hänen kerrottiin lentäneen  Dubaihin laukussaan 52 miljoonaa dollaria käteistä.
 Afganistanilainen poliisi kulki Ahmad Shah Massoudin kuvan ohi Kabulissa 23. syyskuuta 2012. S. Sabawoon / EPA
 Tueksi saapui myös kovan linjan mies
 Nykyisellä Talibanin vastaisella rintamalla on toinenkin näkyvä johtohahmo. Varapresidentti  Amrullah Salehilla  on Ahmad Massoudia pidempi kokemus Talibanin vastaisesta taistelusta.
 Saleh on julistautunut Afganistanin virkaatekeväksi presidentiksi, koska presidentti  Ashraf Ghani  pakeni maasta.
 Varapresidentti Amrullah Saleh on julistautunut Afganistanin virkaatekeväksi presidentiksi, koska presidentti Ashraf Ghani pakeni maasta. Kuvassa Saleh puhuu tiedotustilaisuudessa syyskuussa 2019. Taustalla näkyy Ghania esittävä kuva. Jawad Jalali / EPA
 Saleh toimi Ahmad Shah Massoudin Pohjoisessa liitossa ja sittemmin Afganistanin turvallisuuspalvelun NDS:n johtajana. Turvallisuuspalvelu oli kovaotteinen: se  tuli tunnetuksi  mielivaltaisista pidätyksistä ja kidutuksesta.
 Salehilla on henkilökohtainen syy vihata Talibania: Kun hän vuonna 1996 pakeni Kabulista talibaneja, nämä kiduttivat ja pahoinpitelivät hänen vanhempaa siskoaan Mariamia tarkoituksenaan pakottaa tämä paljastamaan veljen olinpaikka.
 – Hän on tällainen kovan linjan mies, mutta nyt tilanne on aivan eri kuin 90-luvulla, jolloin Saleh oli myös taistelemassa Talibania vastaan, arvioi vieraileva johtava tutkija  Olli Ruohomäki  Ylen Aamu-tv:n haastattelussa tiistaina.
 – Nyt talibanit ovat piirittäneet fyysisesti [Panjshirin] laakson, joten enpä usko, että sieltä kehkeytyy vastarintaa, joka kantaa pitkälle.
 Panjshirin laaksossa muodostettuun vastarintajoukkoon kuuluu tiettävästi joitakin tuhansia taistelijoita. Ahmad Sahel Arman / AFP
 Taistelut ovat jo alkaneet
 Ahmad Massoud kertoi Washingon Postissa pari viikkoa sitten joukkojensa saaneen lisää aseita afganistanilaisilta, jotka vastasivat hänen kutsuunsa liittyä Panjshirin vastarintaan.
 – Meillä on Afganistanin armeijasta sotilaita, joita iljetti heidän komentajiensa antautuminen ja jotka nyt matkustavat Panjshirin kukkuloille kalustonsa kanssa. Entiset Afganistanin erikoisjoukkojen jäsenet ovat myös liittyneet taisteluumme, Massoud kirjoitti artikkelissaan.
 NRF sanoo olevansa valmis neuvotteluihin Talibanin kanssa ja haluavansa maahan hajautetun hallintorakenteen, joka antaa alueille nykyistä enemmän valtaa. Panjshirin laaksolla oli varsin itsenäinen asema Yhdysvaltain miehityksen aikaan.
 Neuvottelupuheista huolimatta alueelta on raportoitu taisteluista. NRF kiistää, että Taliban olisi kyennyt etenemään. Se sanoo torjuneensa hyökkäyksen ja aiheuttaneensa valtavia tappioita Talibanille. Riippumatonta tietoa alueelta on vaikea saada.
 Valloittamattoman tunnetussa Panjshirin laaksossa viritellään vastarintaa ääri-islamilaiselle Taliban-liikkeelle, joka on ottanut haltuunsa suurimman osan Afganistania. Ahmad Sahel Arman / AFP
 Taliban on pyrkinyt saartamaan Panjshirin
 Taistelussa Talibania vastaan isä Ahmad Shah Massoudilla oli 1990-luvulla etunaan se, että hänellä oli tukenaan naapurimaasta Tadžikistanista tulevat huoltolinjat.
 Taliban on ottanut siitä opiksi. Sen taistelijat ottivat rajat haltuunsa ja eristivät Panjshirin laakson ennen kuin marssivat pääkaupunkiin Kabuliin.
 Panjshirin laaksoon on vaikea hyökätä, mutta se voi toisaalta muodostua loukuksi puolustajilleen. Taliban voi yrittää kukistaa vastarinnan näännytystaktiikalla.
 Tähän viittaa Amrullah Salehin tviitti, jossa hän kertoo, että Taliban on estänyt ruoan ja polttoaineen toimitukset läheiseeen Andarabin laaksoon.
 – Humanitaarinen tilanne on vakava. Tuhannet naiset ja lapset ovat paenneet vuorille. Kahden viime päivän aikana talibanit ovat sieppanneet lapsia ja vanhuksia ja käyttävät heitä kilpinään liikkuessaan ja tehdessään kotietsintöjä, Amrullah Saleh kirjoitti 24. elokuuta.
 Taliban-liikettä vastustavat taistelijat harjoittelivat Panjshirin laaksossa. Ahmad Sahel Arman / AFP
 Vastarinta kaipaa liittolaisia
 Talibanin vastaisessa taistelussa Ahmad Shah Massoud sai rajoitetusti tukea Venäjältä, Intiasta, Iranista ja Tadžikistanista.
 Nyt ei ole sanottua, että naapurivallat haluaisivat tukea hänen poikansa johtamaa vastarintaa Talibania vastaan.
 Esimerkiksi Intia ei 90-luvulla tunnustanut Taliban-hallintoa, jonka se näki olevan kytköksissä vanhaan viholliseensa Pakistaniin. Nyt Intia on  luonut yhteyksiä  Talibaniin.
 Iran on sanonut, että Yhdysvaltain poistuminen Afganistanista voi olla mahdollisuus kestävään rauhaan maassa.
 Tadžikistan on kiistänyt Afganistanin mediassa liikkuneet tiedot, että se olisi toimittanut helikoptereilla Massoudin joukoille aseita ja ruokatarvikkeita. Keski-Aasian entiset neuvostovaltiot pelkäävät pakolaiskriisiä ja jihadistiryhmien voimistumista.

 Ahmad Massoud kirjoitti Washington Postissa, että hän ja hänen mujahidin-taistelijansa puolustavat Panjshiria Afganistanin vapauden viimeisenä linnakkeena.
 – Mutta me tarvitsemme lisää aseita, lisää ammuksia ja lisää tarvikkeita, Massoud korosti ja vetosi länsimaihin avun saamiseksi.
 Entinen Afganistanin turvallisuuspalvelun päällikkö  Rahmatullah Nabil  sanoi  The New York Timesille , että Ahmad Massoud on paljon vaikeammassa tilanteessa kuin isänsä. Maat, jotka tukivat Ahmad Shah Massoudia, eivät enää ole kiinnostuneita.
 Yhdysvalloissa on jo noussut ääniä, jotka vaativat presidentti  Joe Bidenia  tukemaan Panjshirin laakson vastarintaa.
 Republikaanipuolueen kongressiedustaja  Mike Waltz  ja senaattori  Lindsey Graham   vaativat  Bidenin hallintoa tunnustamaan Massoudin ja Salehin Afganistanin oikeutetuiksi johtajiksi ja tukemaan Panjshirin taistelijoita.
 Bidenin hallinnolla lienee juuri nyt heikosti halukkuutta sekaantua Afganistanin tilanteeseen, mutta jo tiedustelumielessä sillä saattaa olla tarve pitää yllä yhteyksiä Panjshirin vastarintaryhmään.
 Yhdysvallat on lukuisissa konflikteissa välttänyt suoraa osallistumista sotaan tukemalla paikallisia aseellisia ryhmittymiä.
 Aiheesta aiemmin:
 Vahva valtio on ollut vain unelma Afganistanissa – Talibanille ilmoittautui jo vastustaja  21.8.2021
 Rikki ammuttu maa kompuroi välillä valokeilassa, välillä unohdettuna – pitkä sarja virheitä sinetöi Afganistanin epäonnisen tien  1.9.2021
 Yhdysvallat julisti terrorisminvastaisen sodan 20 vuotta sitten – vastustajaa ei ole nujerrettu, eikä sodan hintaa lasketa ainoastaan biljoonissa   31.8.2021
 Pakistanissa äärijärjestöt iloitsevat Talibanin voitosta – Yle vieraili pahamaineisen Punaisen moskeijan ulkopuolella Islamabadissa  29.8.2021
 Taliban ilmestyi jo kotiovelle, mutta pian suomalaiselta pelastajalta tuli soitto – afganistanilainen nainen kertoo Ylelle, miten pako Kabulista onnistui viime hetkellä  29.8.2021
 Aiheesta muualla:
 The New York Times:  Budding Resistance to the Taliban Faces Long Odds  25.8.2021
 Al Jazeera:  Explainer: Panjshir – Afghanistan’s valley of resistance  23.8.2021
 BBC:  Afghanistan: The 'undefeated' Panjshir Valley - an hour from Kabul  27.8.2021
 Jacobin:  Afghanistan’s Corrupt, Abusive Anti-Taliban Forces Need Your Help  23.8.2021
 Helsingin Sanomat:  Talebania vastustava liike on saarroksissa laaksossa – Kuka on sen perustajajäsen Ahmad Massud, joka ”kuolee mieluummin kuin antautuu”?  25.8.2021

Afganistanissa "Viiden leijonan laakso" sinnittelee Talibania vastaan – Johdossa on kuuluisan sotapäällikön poika


Summary: Mielenosoittajat ovat katkaisseet raitiovaunuliikenteen Snellmaninkadulla. Poliisi ei saanut mielenilmauksesta ennakkoilmoitusta.

Poliisi on ottanut kiinni valtioneuvoston linnan edustalla käynnissä olevan ilmastoliike Elokapinan mielenosoituksen osanottajia.
 Mielenosoittajat ovat katkaisseet raitiovaunuliikenteen Snellmaninkadulla, ja  poliisin mukaan  heille on annettu poistumiskäsky. Noin puolet mielenosoittajista poistui tämän jälkeen tieltä, mutta puolet ei suostunut noudattamaan poistumiskäskyä.
 Poliisi on alkanut poistaa poistumiskäskyä noudattamatta jättäneitä mielenosoittajia.
 Poliisi ei saanut Elokapinan mielenosoituksesta kokoontumislain mukaista ennakkoilmoitusta, mutta järjestäjät ilmoittivat poliisille asiasta mielenosoituksen alettua.
 Elokapina  kertoo Twitterissä  olleensa paikalla kello 12 alkaen ja aikovansa viipyä iltaan saakka.
 Mielenosoittajia on paikalla joitain kymmeniä.
 Uutinen päivittyy.

Poliisi poistaa Elokapinan mielenosoittajia Säätytalon edustalla


Summary: Lentoasemalla liikkuu nyt noin 15 000 matkustajaa päivittäin. Turvatarkastus on ruuhkautunut henkilöstöpulan vuoksi, vaikka matkustajia on vielä vähän verrattuna pandemiaa edeltävään aikaan.

Aso Yildirim  ja  Veronika Tomova  lähtevät lastensa kanssa Turkkiin lomalle Helsinki-Vantaan lentoasemalta. Matka on perheen ensimmäinen kahteen vuoteen.
 – Pelottaa, että saadaan tartunta, vaikka lentokoneessa käytetään maskeja. Korona on vielä elämässä, mutta pelon kanssa täytyy elää, Yildirim sanoo.
 Matkaa varten Yildirim ja Tomova ovat hankkineet HES-koodit ja koronrokotustodistukset, jotka he esittävät lähtöselvityksessä.
 HES-koodia käytetään Turkin sisällä tapahtuvan matkustamisen yhteydessä. HES-koodin avulla viranomaiset pyrkivät seuraamaan ja hillitsemään koronan leviämistä. Esimerkiksi sairaalat, julkiset kulkuneuvot, ostoskeskukset ja hotellit vaativat henkilökohtaista HES-koodia.
 Lentoasemalla nyt noin 15 000 matkustajaa päivittäin
 Syksyn edetessä yhä useammat uskaltavat lähteä  ulkomaille , kun rokotekattavuus nousee. Matkoja on varattu paljon esimerkiksi  lokakuulle,  jolloin koululaiset viettävät syyslomaansa.
 Finavian mukaan Helsinki-Vantaalla liikkuu nyt päivittäin keskimäärin 12 000–15 000 matkustajaa päivittäin. Vuosi sitten matkustajia oli 2 000–3 000. Ennen pandemian alkua vastaava luku oli noin 60 000.
 Matkojen lisääntynyt kysyntä näkyy ajoittain ruuhkina jo nyt Helsinki-Vantaan lentoaseman lähtöselvityksessä.
 Kun paljon ihmisiä pakkautuu samaan tilaan, turvavälien säilyttäminen voi käydä vaikeaksi, joten maskin käyttö on tärkeää. Sitä lentoasemayhtiö Finavia edellyttää kaikilta lentokentällä liikkuvilta ihmisiltä.
 Ruuhkaa pahentaa se, että lähtöaula on nyt tavallista pienempi, koska sen tiloja on rajattu lentoaseman laajan remontin vuoksi. Isompi tila aukeaa joulukuun ensimmäisenä päivänä, kun remontti valmistuu.
 Sami Vartiainen muuttaa Osloon tyttöystävänsä perässä. Hän aikoo tehdä kokin töitä. Norjaan muuttoa varten hänellä on mukanaan työsopimus, vuokratodistus, negatiivinen koronatesti ja tulostettu rokotustodistus. Norjassa hän ottaa toisen rokotusannoksen. Kristiina Lehto / Yle
 Matkustajan pitää itse selvittää kohdemaan vaatimat todistukset
 Lähtöselvitystä jonouttaa se, että henkilöstö tarkistaa matkustajien koronatodistukset, joita kohdemaat edellyttävät.
 Tarvittavat todistukset vaihtelevat kohdemaasta riippuen. Viime kädessä on matkustajan omalla vastuulla selvittää suoraan kohdemaan viranomaisilta, mitä todistuksia tarvitaan.
 Finnairin viestintäpäällikön  Johanna Joutsiniemen  mukaan karanteenivaatimukset ovat nyt poistuneet monista Euroopan maista. Euroopan ulkopuolella tilanne voi kuitenkin usein olla toinen.
 – Maasta riippuen voidaan vaatia todistusta kahdesta rokotteesta, sairastetusta taudista tai negatiivista testitulosta. Esimerkiksi Thaimaassa matkustusta avannut Phuket edellyttää nyt, että vaikka matkustaja olisi saanut kaksi rokotetta, hänellä pitää olla myös negatiivinen testitulos, Joutsiniemi kertoo.
 Koronatestin voi tehdä vielä lentokentällä yksityisten toimijoiden testauspisteissä. Tulos luvataan puolen tunnin tai viimeistään kahden tunnin kuluessa testaajasta riippuen, kun menetelmänä on pika-antigeenitesti. Se ei kuitenkaan ole riittävä kaikkiin maihin. Yleisimmin hyväksytyn PCR-testin valmistuminen voi kestää seuraavalle päivälle.
 – Maasta riippuen vaihtelee, käykö PCR- vai pika-antigeenitesti. Testien tulee olla terveydenhuollon ammattilaisten tekemiä, Joutsiniemi kertoo.
 Dmitrii Spazhev ja Nikolai Lebedev lähtevät matkalle ensimmäistä kertaa pandemian aikana, koska ovat nyt saaneet kaksi rokotetta. Helsingissä asuvat venäläismiehet suuntaavat Prahaan maistelemaan tshekkiläisiä oluita ja katselemaan linnoja. Matkaa varten heillä on todistus kahdesta rokotteesta. Kristiina Lehto / Yle
 Turvatarkastajia rekrytoidaan lisää
 Lähtöselvityksen jälkeen seuraava jono muodostuu turvatarkastuksessa. Viime aikoina se on ajoittain ruuhkautunut, koska henkilöstöä ei ole tarpeeksi.
 Finavian Helsinki-Vantaan lentoaseman johtajan  Ulla Lettijeffin  mukaan turvatarkastukseen on vilkkaimpina aikoina jouduttu jonottamaan puolisen tuntia, mikä on tavallista pidempi aika.
 Pandemian vuoksi turvatarkastuksesta lomautettu henkilöstö ei ole palannut työhön palveluntoimittajan odottamalla tavalla. Uuden henkilöstön rekrytointi ja kouluttaminen vie aikaa, mutta tilanteeseen odotetaan parannusta syksyn aikana, kun lisää ihmisiä saadaan vuoroihin. Kaikkien lentokentällä työskentelevien pitää myös läpäistä suojelupoliisin turvallisuusselvitys.
 – Palveluntoimittajamme on kertonut rekrytoivansa kymmeniä uusia turvatarkastajia. Heitä yritetään saada myös muilta lentokentiltä, Lettijeff sanoo.
 Amerikkalainen Patrick Duffy makustaa Prahaan tuomaroimaan kansainvälistä skeittikilpailua. Hän on varautunut matkaan negatiivisella PCR-testituloksella. Kristiina Lehto / Yle
 Voit keskustella aiheesta torstaina 2.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Tuhannet haluavat nyt ulkomaille, ja matkatoimistot takovat jopa korona-ajan ennätyksiä – reissuun lähtijän kannattaa huomioida nämä kuusi asiaa
 Finnair purkaa poikkeuksellisen isoa lentäjien koulutussumaa, kun maailma avautuu koronan jäljiltä – "Tauko oli pitkä käsityöammatissa"
 Lentomatkustus elpyy Euroopassa – Suomeen saapunut italialaisturisti: "Ihanaa päästä lomalle"

Aso Yildirimin perhe lähtee ensimmäiselle matkalle kahteen vuoteen ja niin tekee moni muukin – Lentoasema ruuhkautuu: "Pelon kanssa täytyy elää"


Summary: Retkeilyalueverkoston tarkoituksena on edistää suomalais-virolaista retkeilyä, ulkoilua ja retkeilyalueisiin perustuvaa matkailua. Verkostoon kuuluvat Suomesta Evon, Ruunaan, Kylmäluoman ja Oulujärven retkeilyalueet.

Metsähallitus on perustanut yhdessä Viron vastaavan organisaation, Riigimetsa Majandamise Keskuksen (RMK) kanssa Euroopan ensimmäisen retkeilyalueverkoston.
 Verkoston tarkoituksena on edistää suomalais-virolaista retkeilyä, ulkoilua ja retkeilyalueisiin perustuvaa matkailua.
 Verkostoon kuuluu kahdeksan retkeilyaluetta Virosta ja Suomesta. Virosta verkostoon kuuluvat Aegviidu-Korvemaan, Kiidjärve-Koorasten, Nõvan ja Räpinä-Värskan retkeilyalueet. Suomesta mukana ovat Lieksasta Ruunaan, Taivalkoskelta Kylmäluoman, Vaalasta Oulujärven ja Hämeenlinnan Lammilta Evon retkeilyalueet.
 Kaikilla verkoston kohteilla on laajat retkeilypalvelut merkittyine reitteineen, tulipaikkoineen ja käymälöineen. Petri Lassheikki / Yle
 Alkuun verkoston toiminta näkyy lähinnä verkossa tehtävässä markkinoinnissa ja kohteiden esittelyssä, kertoo puhelimitse tavoitettu metsähallituksen kehityspäällikkö  Jere Rauhala . Nettinäkyvyyden toivotaan saavan ihmiset pikkuhiljaa myös liikkeelle naapurimaiden retkipaikoille.
 – Sen jälkeen arvioidaan, mitä konkreettisia toimenpiteitä tarvitaan, jotta matkailu saadaan oikeasti viriämään näiden kohteiden välillä.
 Vaikka mitään määrällisiä tavoitteita matkailijoiden suhteen ei ole asetettu, Suomen kohteiden vetovoimaan luotetaan.
 – Virolaiset ovat vielä kovempia ulkoilijoita, retkeilijöitä ja luontomatkailijoita kuin me. Siellä arvostetaan myös erittäin paljon kalavesiä. Näillä meidän kohteillamme, jotka on tässä vaiheessa valittu mukaan, on erinomaiset kalastusmahdollisuudet.
 Metsähallitus kertoo tiedotteessaan Suomen ja Viron retkeilyalueiden muistuttavan hyvin paljon toisiaan. Niillä voi ulkoilla, retkeillä ja matkailla monipuolisesti sekä harjoittaa metsätaloutta, metsästää ja kalastaa. Kaikilla kohteilla on laajat retkeilypalvelut merkittyine reitteineen, tulipaikkoineen ja käymälöineen.

Suomalais-virolainen retkeilyalueverkosto edistämään luontomatkailua – nämä neljä aluetta mukana Suomesta


Summary: Helsingin kaupunginteatterin lavalla nähdään sodan keskelle sijoittuva kahden miehen rakkaustarina, joka on synkkä ja ahdistava mutta samalla toiveikas.

Hoikka mies lukee toiselle tarinaa käärmeestä pienessä huoneessa. Näyttämö pyörähtää, ja toisella puolella raskaana oleva nainen katsoo huolestuneena ikkunaverhojen raosta. Kulmassa sotilaspukuinen nuori mies polttaa tupakkaa.
 Olemme keskellä  Bolla -näytelmän harjoituksia Helsingin kaupunginteatterissa pari viikkoa ennen ensi-iltaa.
 Bolla  on kosovolaistaustaisen  Pajtim Statovcin  vuonna 2019 julkaistu, kolmas romaani. Se voitti vuoden 2019 Finlandia-palkinnon ja teki Statovcista 29-vuotiaana kaikkien aikojen nuorimman Finlandia-voittajan.
 Bolla  kertoo kahden miehen, albaani Arsimin ja serbi Milošin rakkaudesta ja kiihkeästä suhteesta keskellä Jugoslavian hajoamissotia 1990-luvulla. Kirjassa liikutaan myös 2000-luvulla, ajassa sotien jälkeen.
 Bolla ei ole erityisen valoisa kirja: se kertoo sodan raakuudesta ja ihmisistä, jotka toimivat väärin ja ovat epämiellyttäviä rakkaudestaan ja hyvistä aikomuksistaan huolimatta. Ylen  haastattelussa  Pajtim Statovci kertoi,että halusi näyttää kirjassaan, miten väkivaltaa kokeneet ihmiset päätyvät tekemään lisää väkivaltaa. Statovcin itsensä mielestä kirjassa on paljon myös toivoa ja valoa.
 Kuuntele:   “Välillä tuntui, että menin liian pitkälle joidenkin asioiden kuvaamisessa”, sanoo Finlandia-voittaja Pajtim Statovci
 Näytelmän ohjaa Milja Sarkola. Hänen mukaansa yksi syy näytelmän tärkeydelle ovat sodan ja pakolaisuuden teemat, jotka ovat surullisen ajankohtaisia tänäkin päivänä. Jorge Gonzalez / Yle
 Kirjailija mukana teossa
 Kaupunginteatterin tuoreen näytelmän ohjaa  Milja Sarkola , jonka mielestä  Bolla  romaanina on samaan aikaan surullinen ja kaunis.
 – Olemme yrittäneet tuoda myös esitykseen kirjan lempeää katsetta ihmisyyteen. Samaan aikaan se on myös todella raaka ja julma kuva ihmisyydestä.
 Helsingin kaupunginteatteri osti oikeudet Bollan sovittamiseksi jo vuonna 2019, ennen kirjan saamaa Finlandia-palkintoa.
 Ensi-ilta on tänään torstaina. Näytelmän on dramatisoinut  Tuomas Timonen  ja Statovci on antanut siitä omat kommenttinsa. Myös Sarkola on ollut kirjoitusprosessissa mukana.
 – Ennakkosuunnittelu oli tarkkaa ja siinä vaiheessa, kun näyttelijät tulivat mukaan, maailma oli jo aika pitkälle luotu. He ovat sitten kruunanneet prosessin, Sarkola kertoo.
 Näyttelijä Samuli Niittymäen (vas.) mukaan rakkauspuolen asioista voi saada kiinni ajattelemalla omia kokemuksiaan, mutta haasteita asettaa se, ettei ole elänyt keskellä sotaa. Projektissa on ollut mukana kosovolaistaustaisia ihmisiä auttamassa työryhmää. Jorge Gonzalez / Yle
 Olosuhteiden outouteen ei voi jäädä kiinni
 Tapahtumien taustalla oleva Kosovon sota liittyy laajempiin entisen Jugoslavian valtion hajoamissotiin, joita käytiin 1990-luvun loppupuolella. Kosovo oli entisen Jugoslavian valtion osa, ja sodassa vastakkain olivat Jugoslaviassa pääosin valtaa pitäneet serbit ja Kosovon asukkaista valtaosan muodostavat albaanit. Kosovon itsenäisyys on edelleen vain  osittain tunnustettu .
 Kosovon sodan tuominen näyttämölle on vaatinut paljon taustatyötä. Työryhmässä on ollut mukana myös kosovolaisia ja kosovolaistaustaisia ihmisiä. Sarkola sanoo, että kirjassa ja näytelmässä sota on kuitenkin vain olosuhde ja varsinainen tarina tapahtuu ihmisten kodeissa ja sisätiloissa.
 – Fokuksessa on se, miten sota vaikuttaa ihmisten perhe-elämään ja persoonaan, ei niinkään sotakuvasto.
 Näyttelijä  Samuli Niittymäki  kertoo lukeneensa aiheesta ja katsoneensa paljon dokumentteja. Rooliin valmistautuessa ei kuitenkaan voi jäädä liikaa kiinni siihen, miten voi näytellä kaukana omasta elämästään olevia olosuhteita.
 – Juuri se ajatus täytyy sulkea pois. Lähden tekstin kautta ja luotan Pajtimin (Statovci) ja tekstin sovittaneen Tuomas Timosen työhön. Tilanteet ovat kuitenkin tuttuja: varmaan jokainen on kokenut esimerkiksi sen, että olosuhteet eivät ole otollisia jollekin ihmissuhteelle.
 Kulttuurialalla on viime vuosina käyty  keskustelua  myös siitä, miten seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä esitetään ja kuka eri vähemmistöihin kuuluvia saa esittää.
 Ohjaaja Milja Sarkolan mielestä teatterin kauneus on siinä, että kuka tahansa voi esittää mitä vain yksityiselämästään riippumatta. Kysymys vähemmistöjen esittämisestä on kuitenkin monimutkaisempi kuin vain se, kuka saa esittää ketä.
 – Seksuaalivähemmistöön kuuluvana tuntuu tärkeältä, että kuvaukset omasta ryhmästä ovat tunnistettavia. Olen yrittänyt saada esitykseen toden tuntua, hän sanoo.
 Samuli Niittymäki sanoo ymmärtävänsä roolihahmoaan Arsimia, vaikkei hyväksy tämän tekoja.  Jorge Gonzalez / Yle
 Ristiriidat tekevät hahmoista kiinnostavia
 Näytelmän päärooleissa nähdään  Mikko Kauppila  Milošina, Samuli Niittymäki Arsimina ja  Jessica Grabowsky  Arsimin vaimona Ajshena.
 Samuli Niittymäki luki teoksen vasta saatuaan roolin, ja sen tehtyään hänen ensimmäinen ajatuksensa oli se, miten paljon näyttelijä saa tehdä kaikenlaista Arsimina.
 Samuli Niittymäki on suurelle yleisölle ehkä tutuin tv-sarjasta Sunnuntailounas, jossa hän esittää Severiä. Jorge Gonzalez / Yle
 – Onhan Arsim mehevä näyteltävä. Hänellä on niin paljon kärsimystä ja tuskaa elämässään, että on herkullista päästä näyttämään se taistelu.
 Arsim on henkilönä ristiriitainen: lukija tuntee myötätuntoa rakastunutta päähenkilöä kohtaan, mutta samalla henkilö esimerkiksi pahoinpitelee vaimoaan.
 – Ajattelen että se, että Arsim ei ole kovin mukava henkilö muille, johtuu siitä, että hän ei pysty olemaan mukava itselleenkään johtuen olosuhteista, ajasta ja seksuaalisuudestaan. Minulla on kovasti empatiaa Arsimia kohtaan. Ei niin, että puolustaisin hänen tekojaan, vaan ymmärrän, kuinka kireällä se pinna siellä taustalla on, Niittymäki sanoo.
 Mikko Kauppila kertoo tehneensä viime vuosina paljon musikaaleja, mihin draamateatteri tuo hyvää vaihtelua. Kauppila on näytellyt myös Aikuiset-televisiosarjassa, johon äskettäin kerrottiin tulevan kolmas kausi. Jorge Gonzalez / Yle
 Mikko Kauppilan mukaan se, että henkilöt tekevät vääriä valintoja tai eivät ole koko ajan kovin miellyttäviä, tekee heistä myös samaistuttavia ja inhimillisiä.
 – Kaikki hahmot ovat monenlaisia tässä teoksessa. Heissä on kaikki ihmisyyden puolet. Mielestäni se tekee työstä erityisen kiinnostavaa.
 Ohjaaja Milja Sarkola kertoo, että Arsimin vaimo Ajshe (Jessica Grabowsky) saa teatteriversiossa kirjaa enemmän tilaa jo pelkästään sen takia, että hän on fyysisesti läsnä lavalla eikä vain Arsimin ajatuksissa. Jorge Gonzalez / Yle
 Raakuutta ei pääse näyttämöllä pakoon
 Romaanissa lukija on Arsimin pään sisällä ja tietää hänen ajatuksensa ja vaikuttimensa tekojen taustalla. Teatterissa tämä ei ole samalla tavalla mahdollista, vaan teot puhuvat enemmän.
 – Kirjassa olevaa raakuutta ei esityksessä pääse pakoon, Sarkola sanoo.
 Samasta syystä Arsimin vaimo Ajshe saa näytelmässä romaania enemmän tilaa. Milja Sarkola kuvaa, kuinka näyttämöllä Ajshe on ruumiillisesti läsnä ja hänen kokemuksensa näyttäytyvät myös Arsimin ajatusten ulkopuolella.
 Sarkola kertoo, ettei ole vielä miettinyt katsojien mahdollisia reaktioita, mutta tarkoitus on säilyttää näytelmä katsottavana ahdistavista teemoistaan huolimatta.
 Hänelle teoksen ajatus hyvyyden ja pahuuden yhdistymisestä ihmisessä on tärkeä ihmiskuva ja tekee tarinasta kertomisen arvoisen.
 – Kirjan ja näytelmän hienous on siinä, että ihminen näyttäytyy niin valtavan ristiriitaisena. Miten ahtaissa olosuhteissa ihmisen luonne voi muuttua niin julmaksi, mutta samaan aikaan hänessä on läsnä lempeys ja rakkaus.
 Lue lisää:  Pajtim Statovci kirjoittaa suorasukaisesti miesten välisestä seksistä, ja tähän suomalaiskirjailijaan New York Timesin kriitikko ihastui
 Lue lisää:   Helsingin Kaupunginteatteri nappasi Pajtim Statovcin Finlandia-palkitun romaanin Bollan dramatisointioikeudet – teos herättänyt poikkeuksellista kiinnostusta

Päähenkilö pahoinpitelee vaimoaan, mutta yleisö ymmärtää – Bolla-romaani siirtyi teatterin näyttämölle, eikä kukaan ole vain hyvä tai paha


Summary: Käärme on karannut viime perjantain ja lauantain välisenä yönä. Kyseessä on myrkytön pytonlaji, joka on suosittu lemmikkieläin.

Helsingin Pihlajistossa on karkuteillä kuningaspyton.
 Ylen tavoittaman omistajan  Saga Leivosen  mukaan Chapo-käärme on päässyt livahtamaan terraarion lasien välistä. Käärme on karannut viime perjantain ja lauantain välisenä yönä. Leivonen kertoo tutkineensa koko asunnon läpi, mutta käärmettä ei ole löytynyt.
 – Olen kolme kertaa kääntänyt koko kämpän ympäri. Olen pari päivää sitten levittänyt riisit lattialle, jos se yön aikana liikkuisi, niin näkisin jälkiä.
 Toistaiseksi mitään jälkiä ei ole näkynyt, eikä Leivonen ole saanut ilmoituksiakaan. Omistaja arvelee, että käärme on saattanut paeta vessanpöntön kautta putkistoon.
 Karannut kuningaspython on 110–120 senttimetriä pitkä ja noin kahdeksan senttimetriä paksu. Väriltään käärme on mustanruskea ja siinä on vaaleanruskeita laikkuja.
 – Kiltti otus ja vaaraton, ei tee kenellekään mitään. Se on syönyt viisi päivää ennen katoamistaan ja on ollut syömättä jopa yhdeksän kuukautta. En usko, että sillä on nälkä, Leivonen sanoo.
 Käärme ei ole aiemmin karannut nykyiseltä omistajaltaan. Se on 11-vuotias, mutta on ollut hänellä vasta puoli vuotta.
 Mikäli käärmeen näkee, asiasta voi soittaa Helsingin pelastuslaitokseen.
 Kuningaspyton eli pallopyton on myrkytön pytonlaji, jota esiintyy Afrikassa. Kuningaspyton on pienin afrikkalaisista pytoneista, ja se on suosittu lemmikkieläin.

Kuningaspyton karkuteillä Helsingin Pihlajistossa – käärmeen omistaja: "Kiltti otus ja vaaraton, ei tee kenellekään mitään"


Summary: Hankkeessa selvitetään viitearvoa populaatiokoosta, jolla suotuisa suojelutaso olisi turvattu Suomessa pitkällä aikavälillä. Mallinnustyökalun kehittäminen on yhä kesken, joten nyt julkaistava väliraportti ei vielä kerro odotettua viitearvoa.

Mikä on se suojelun taso, jolla sudet säilyvät elinkelpoisena osana elinympäristöään? Tätä suotuisan suojelutason viitearvojen määrittelyä tehdään Luonnonvarakeskuksen (Luke) kaksivuotisessa hankkeessa, jonka väliraportti julkaistiin tänään.
 Luken tiedotteen mukaan tähän mennessä työssä on määritetty viitearvojen pohjana käytettävät ekologiset parametrit, päivitetty Suomen susikannasta käytettävissä oleva tieto ja kehitetty työkaluja viitearvojen määrittämiseen
 Hankkeen tavoitteena on tuottaa ensi vuoden syyskuuhun työkalupakki, jonka avulla päättäjät voivat määritellä susikannan suotuisan suojelutason viitearvot.
 Selvitettävä viitearvo kuvaa populaatiokokoa, jolla suotuisa suojelutaso olisi turvattu Suomessa pitkällä aikavälillä. Suojelu katsotaan suotuisaksi, kun laji on elinkykyinen osa ympäristöään, eikä sen luontainen levinneisyysalue pienene.
 Luken  kesäkuisen kanta-arvion mukaan  Suomessa oli viime maaliskuussa 279−321 sutta. Yksilömäärä oli kasvanut vuodessa noin kolmanneksella runsaan pentutuoton takia.
 Suotuisan suojelutason viitearvojen selvitys vaikuttaa esimerkiksi maa- ja metsätalousministeriön päätökseen siitä, voidaanko kannanhoidollinen metsästys aloittaa uudelleen Suomessa.
 Edellisen kerran kannanhoidollinen metsästys toteutettiin vuosina 2015–2016.
 Kuuntele Yle Areenasta:   Voiko susia suojella metsästämällä? Uusi Susia ja ihmisiä -podcast pohtii
 Tänään julkaistu väliraportti ei vielä kerro kaivattua suotuisan suojelutason viitearvoa, koska määrittelyssä käytettävien työkalujen kehittäminen on kesken.
 – Ei ole yhtä vakiintunutta tapaa määritellä suotuisan suojelun viitearvoa, siksi raportissa esitellään useita tapoja määrittää viitearvo eri lähtökohdista, kertoo ohjelmajohtaja  Katja Holmala  Luken tiedotteessa.
 Luken mukaan työ tehdään tieteellisin menetelmin ekologisen tutkimuksen pohjalta, eikä siihen sisälly yhteiskunnallista näkökulmaa susikysymykseen.
 Mallinnustyökalu yhä teknisesti keskeneräinen
 Lähtökohtana suotuisan suojelun viitearvoille toimii pienimmän elinvoimaisen populaation laskeminen. Toisin sanoen selvitetään siis pienintä mahdollista kantaa, jolla laji säilyy tarkasteltavalla alueella.
 Pienimmän elinvoimaisen populaation määrittämistä on nyt kehitetty hankkeessa sekä geneettisten aineistojen että susikannan demografisten ominaisuuksien kuten syntyvyyden, kuolevuuden, ikä- ja sukupuolirakenteen ja muuttoliikkeen perusteella.
 Pienimmän geneettisesti elinvoimaisen populaation määrittely perustuu DNA-analyysien tuloksiin, niistä tehtyihin jatkoanalyyseihin ja tutkimustietoon.
 − Mallinnustyökalun kehittäminen perustuu demografiseen aineistoon. Työkalu on kuitenkin vielä teknisesti keskeneräinen, eikä sillä voida vielä tuottaa suotuisan suojelutason viitearvoa, kertoo Luken johtava tutkija  Samu Mäntyniemi  tiedotteessa.
 Lopullisen viitearvon määrittämistä varten molemmat aineistot pyritään saamaan mallinnustyökaluun. Työkalun avulla voidaan siis laskea viitearvoja, jotka huomioivat yhtä aikaa sekä geneettisen että demografisen näkökulman.
 Loppuraportti valmistuu syyskuuhun 2022 mennessä.
 Juttua päivitetään julkaisun edetessä.
 Lue myös:
 Sudenpyyntiin esitetään viiden vuoden metsästyskokeilua – ministeriö arvioi syksyllä voidaanko petoa pyytää ja suojelu turvata

Millä  suojelun tasolla Suomen susikanta säilyy elinkelpoisena? Asiantuntijat etsivät oikeaa lukumäärää


Summary: Turun yliopiston tutkimuksessa havaittiin, että seisominen on yhteydessä parempaan insuliiniherkkyyteen riippumatta päivittäisen liikunnan tai istumisen määrästä, kunnosta tai ylipainosta.

Turun yliopiston tutkimuksessa havaittiin seisomisen olevan yhteydessä insuliiniherkkyyteen. Päivittäisen seisomisajan lisääminen saattaa siten olla avuksi pitkäaikaissairauksien ennaltaehkäisyssä.
 Paikallaanolon, istumisen tauottamisen ja seisomisen vaikutuksista insuliiniresistenssiin tiedetään vasta vähän.
 Journal of Science and Medicine in Sport -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa  havaittiin, että seisominen on yhteydessä parempaan insuliiniherkkyyteen riippumatta päivittäisen liikunnan tai istumisen määrästä, kunnosta tai ylipainosta.
 – Tätä yhteyttä ei ole ennen osoitettu. Nämä löydökset kannustavat entisestään korvaamaan osan päivittäisestä istumisajasta seisomisella, varsinkin jos liikkumissuositukset eivät täyty, sanoo tohtorikoulutettava  Taru Garthwaite  Turun yliopistosta.
 Tutkimuksessa mukana työikäisiä aikuisia
 Tutkimuksessa selvitettiin paikallaanolon, liikkumisen ja kunnon yhteyksiä insuliiniherkkyyteen vähän liikkuvilla työikäisillä aikuisilla, joilla on kohonnut riski sairastua tyypin 2 diabetekseen ja sydän- ja verisuonisairauksiin.
 Tutkimuksen perusteella ei vielä voi ennustaa syy-seuraussuhteita, mutta tulokset viittaavat siihen, että päivittäisen seisomisajan lisääminen saattaa auttaa elintapasairauksien ehkäisyssä, jos liikuntasuositukset eivät täyty.
 Tutkimus myös korostaa terveen kehonkoostumuksen tärkeyttä aineenvaihdunnalliselle terveydelle.
 Tulosten mukaan kehon rasvoittuminen oli liikuntaa, kuntoa ja istumista tärkeämpi tekijä insuliiniherkkyyden kannalta. Seisominen puolestaan oli yhteydessä insuliiniherkkyyteen itsenäisesti, kehonkoostumuksesta riippumatta.

Tutkimus: Seisomisella on yhteys diabetesriskin pienemiseen – jaloillaan olemisen lisääminen voi auttaa ennaltaehkäisemään pitkäaikaissairauksia


Summary: YK:n lastenjärjestön uuden kyselyn mukaan moni nuori kokee, ettei hyvästä tulevaisuudesta ole helppo unelmoida. Koronan ja ilmaston lisäksi nuoret kokevat, että kiusaaminen, syrjintä ja mielenterveyspalvelujen riittämättömyys heikentävät heidän hyvinvointiaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdistyneiden kansakuntien lastenjärjestö Unicef:n uuden kyselyn mukaan teini-ikäisten suurin huoli on tällä hetkellä huoli ilmastonmuutoksesta. Puolet kyselyyn vastanneista nuorista kokee myös koronan lisänneen huolta tulevasta.
 Kyselyyn vastanneesta yli tuhannesta nuoresta kokemukset syrjinnästä, kiusaaminen ja mielenterveyspalvelujen huono saatavuus heikentävät myös heidän omaa hyvinvointiaan.
 Kysely tehtiin kesällä 13–18-vuotiaille nuorille eri puolille Suomea. Vastanneita oli ympäri Suomea. Valtaosa vastaajista oli tyttöjä.
 Nuorten mukaan hyvän elämän ja arjen tärkeimpiä asioita ovat lähellä olevat ihmiset. Kaikista tärkein nuorille on perhe, mutta myös kaverit ja ystävyys nousivat vastauksissa selvästi esille.
 Perheen merkitys korona-aikana on tullut esille myös aikaisemmassa  kyselyssä  vähän nuoremmille.
 Pitkittynyt korona syö kyselyn mukaan tulevaisuususkoa. Kun nuorien harrastusmahdollisuudet ovat kaventuneet ja epävarmuus tulevasta on lisääntynyt, nuoret ovat huolestuneet omasta jaksamisestaan ja mielenterveydestään. Huolta lisää se, että he kokevat joutuvansa kärsijöiksi ilmastonmuutoksessa.
 Nuoret haluavat keskustella ja olla oma itsensä
 Kyselyn mukaan joka kolmas nuori Suomessa kokee, ettei voi olla koulussa vapaasti oma itsensä. Nuoret kokevat, että erilaisuus johtaa helposti kiusaamiseen ja syrjintään.
 – Koulussa ehkä vaietaan erilaisuudesta. Siitä ei puhuta tarpeeksi, ja siitä tulee helposti olo, että kuulunko tänne, kertoi espoolainen  Saara Katainen , 15, Ylen aamun lähetyksessä torstaiaamuna.
 Monet kokevat, etteivät opettajat ja muut aikuiset ymmärrä kuinka erilaisia lapset ja nuoret ovat eivätkä he tunne nuorten erilaisia taustoja tarpeeksi hyvin. Lähes 40 prosenttia vastanneista kokee, että koulussa joutuu pelkäämään syrjintää tai kiusaamista.
 Unicefin Suomen-osaston erityisasiantuntija  Sanna Kostisen  mukaan vastausten joukosta tulee esille pysäyttävä viesti siitä, että joka viidennellä nuorella ei ole aikuista, jolle voi puhua ongelmistaan.
 – Koulussa saattaa tuntua vieraalta mennä juttelemaan vaikka kuraattorille. Siitä tulee ikään kuin leima, Saara Katainen kertoo.
 Lähes kaksi kolmesta vastaajasta toivoo, että mielenterveyteen liittyvistä asioista puhuttaisiin kouluissa enemmän. Nuoret toivoivat myös, että mielenterveyspalveluihin, kuten koulupsykologille ja -kuraattorille, pääsisi helpommin.
 Lisäksi nuoret eivät koe tulevansa kuulluiksi kuntien päätöksenteossa. Joka neljäs nuori kokee, että kuntapäättäjät ymmärtävät lasten ja nuorten huolia päätöksiä tehdessään.
 Unicef kampanjoi tällä hetkellä nuorten aseman parantamiseksi kunnissa.
 Lue myös:
 Viisi asiaa, jotka korona muutti pitkäksi aikaa nuorten elämässä – Suomessa on nyt uusia “laman lapsia”
 Sairaalat täyttäneistä nuorista nousi huoli – asiantuntijan mukaan oireilevaa nuorta voi auttaa yksinkertaisella keinolla, kuuntelemalla

Nuorten usko tulevaan säröilee, ja Saara Katainen, 15, tietää ainakin yhden syyn: "Erilaisuudesta ei puhuta tarpeeksi" – Unicef listaa tukun muita tekijöitä


Summary: Hallituspuolueilla on ensi viikon budjettiriihessä tilaisuus näyttää, miten ne käyttävät poliittista valtaansa.

Politiikan vuosikierrossa elokuu on yleensä hallituspuolueiden juhlaa, kun ne pääsevät linjaamaan valtion rahojen käyttöä. Syksyn budjettiriihi on hallituksen politiikan näytön paikka.
 Sanna Marinin  (sd.) viiden puolueen hallitus on kompastellut  sisäisissä riidoissaan.  Se ei ole yllätys, sillä hallituksen sisällä on monia, syviä,  poliittisia jännitteitä .
 SDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP ovat sitoutuneet yhteiseen keväällä 2019 neuvoteltuun hallitusohjelmaan, mutta hallituspolitiikkaa pitäisi pystyä muovailemaan myös muuttuvissa oloissa.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemässä elokuun kannatusmittauksessa hallituspuolueiden yhteinen kannatus on 54,3 prosenttia, mikä on lähellä korona-ajan pohjalukemia.
 Kesäkuun kuntavaaleissa hallituspuolueet keräsivät äänistä yhteensä 56,1 prosenttia eli hieman enemmän kuin keväällä 2019, jolloin niiden yhteinen äänisaalis eduskuntavaaleissa oli 55,7 prosenttia.
 Hallituksen suosion huippu kesällä 2020
 Hallituskriisin myllerryksissä  marras-joulukuussa 2019, kun keskustan epäluottamus ajoi pääministeri  Antti Rinteen  (sd) eroon ja johti Marinin nousuun pääministeriksi, hallituspuolueiden yhteinen kannatus oli alimmillaan tasan 50 prosenttia.
 Korona-pandemian poikkeusoloissa pääministeripuolue SDP:n suosio nousi rakettimaisesti.
 SDP:n kannatus oli korkeimmillaan vuosi sitten heinäkuussa, 23,4 prosenttia, ja viiden hallituspuolueen yhteinen suosio kipusi samaan aikaan 57,6 prosenttiin. Oppositiossa perussuomalaisille mitattiin silloin 18,9 ja kokoomukselle 17,3 prosentin kannatus.
 Täältä  löydät lisää tietoa Ylen puoluekannatusmittauksista.
 Kokoomuksella on katto korkealla ja seinät leveällä
 Seuraaviin eduskuntavaaleihin on aikaa runsaat puolitoista vuotta, ja väliin osuvat vielä aluevaalit tammikuussa 2022.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmä hajosi EU:n elvytyspakettia koskeneessa äänestyksessä. Paula Risikko (kuvassa vasemmalla) äänesti pakettia vastaan ja Petteri Orpo sen puolesta.  Jani Saikko / Yle
 Kokoomus voitti kesäkuun kuntavaalit ja sen nousukiito näyttää edelleen jatkuvan. Kokoomuksen vauhtia ei ole pysäyttänyt edes  eduskuntaryhmän hajoaminen  EU:n elvytyspakettia koskeneessa eduskuntaäänestyksessä.
 Kokoomuksella on nyt katto korkealla ja seinät leveällä. Kokoomusjohtaja  Petteri Orpo  on mainostanut, että  kokoomukseen mahtuvat liberaalit ja konservatiivit .
 Oppositiossa on helpompi antaa kaikkien kukkien kukkia. Tärkeintä on kerätä seuraavissa eduskuntavaaleissa mahdollisimman paljon ääniä ja nousta pääministeripuolueeksi.
 Kokoomus ja Petteri Orpo saivat viime eduskuntavaaleissa katkeran opetuksen, kun  kokoomuksesta huhtikuussa 2018 eronneen   Harry Harkimon  nyt-liike keräsi Helsingissä ja Uudellamaalla sen verran ääniä, että suurimman puolueen ja mahdollisesti pääministerin paikka karkasi Orpon käsistä.
 Voit keskustella tästä artikkelista 3.9.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kannatusmittaus: Kokoomuksen etumatka muihin kasvaa, puheenjohtajavaihdoksella ei suurta vaikutusta perussuomalaisten kannatukseen
 Ministeri Ohisalo: Maatalous on "jäänyt sivuraiteille" ilmastotoimissa – vihreät lähtevät tiukkoina syksyn budjettiriiheen
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko kiirehtii työllisyystoimia Ylen haastattelussa: ”Talouskasvu ei saa pysähtyä työvoimapulaan”
 Kokoomus käänsi kelkkansa pelastaakseen EU-elvytyspaketin – Kai Mykkänen: "Olemme olleet puun ja kuoren välissä"
 Kokoomus puhui kotouttamislinjauksissaan "kantasuomalaisista" – nyt eduskuntaryhmän johtaja Mykkänen pahoittelee sanavalintaa ja toteaa sen virheeksi

Analyysi: Hallituspuolueiden keskinäinen nokittelu sataa oppositiopuolue kokoomuksen laariin


Summary: Tunteiden merkitys maailmanlaajuisen ympäristökatastrofin torjunnassa voi olla ratkaiseva.

Joka toinen nuori aikuinen tuntee ympäristöahdistusta. Tämä selviää mielenterveysjärjestöjen  yhteisen hankkeen  tekemästä verkkokyselystä.
 Nuorisobarometrin mukaan  seitsemän kymmenestä nuoresta tuntee turvattomuutta ilmastonmuutoksen takia.
 Ahdistus voi kuitenkin parhaimmillaan johtaa yhdessä toivon kanssa teoiksi ympäristön puolesta , ja siksi tunteiden käsittely saattaa olla ratkaisevassa asemassa jopa maailmanlaajuisen ympäristökatastrofin torjumisessa.
 – Ihmisillä, jotka kokevat ahdistusta, mutta myös toivoa, on suuremmat mahdollisuudet tehdä tekoja ympäristön puolesta, sanoo Tunne ry:n toiminnanjohtaja  Taneli Saari.
 Jos ihminen on ainoastaan ahdistunut, hän vain kieltää asioita ja lamaantuu. Jos ihminen on taas ylitoiveikas, hän ei välttämättä näe syytä toimia asioiden eteen, vaan jatkaa entisellään, Saari kuvailee.
 – Eli jos tunnistaa useampia tunteita, on todennäköisempää, että alkaa tehdä asioille jotakin.
 Mitä on ympäristöahdistus? Jokaisella ihmisellä on ympäristötunteita, jotka liittyvät luontoon ja ympäristöön. Ympäristöahdistus tarkoittaa tuntemuksia ja tunteita, jotka kumpuavat ympäristöongelmista ja niiden uhasta. Käsite pitää sisällään myös ilmastoahdistuksen. Uhka voi liittyä ilmastonmuutokseen, elinympäristön tuhoutumiseen, eliölajien häviämiseen tai vaikkapa oman elämäntavan ja identiteetin muuttumiseen liittyviin tunteisiin. Tunteiden tiedostaminen, hyväksyminen ja myötätuntoinen kohtaaminen lisäävät toivoa ja toimintakykyä ympäristökriisin aikana. Ympäristöahdistuksen mieli -hanke nostaa esiin tunteiden tärkeää roolia ilmasto- ja ympäristökriisin ratkaisuissa. Lähde: Ympäristöahdistuksen mieli -hanke
 Suomalaiset mielenterveysjärjestöt  tarjoavat tänä syksynä kaikille avoimia verkkotyöpajoja ympäristötunteiden käsittelyyn ja apua ahdistukseen .
 Tapasimme verkkokurssille aiemmin osallistuneen naisen, joka kertoo kokeneensa osin lamaannuttavaa ympäristöahdistusta monta vuosikymmentä.
 Hän esiintyy jutussa nimettömänä, koska puhuu henkilökohtaisista asioista ja pelkää joutuvansa arvostelun kohteeksi. Nainen kertoo omin sanoin, millaisia tunteita ympäristöahdistus on hänelle aiheuttanut.
 Jutun lopussa on viisi vinkkiä ensiavuksi ympäristöahdistukseen.
 Ympäristöahdistusta pitkään tuntenut: "Ahdistus on kuin musta möntti"
 Piti vain myöntää, että näitä tunteita minä nyt tunnen. Niko Mannonen / Yle
 "Ahdistus voi olla tosi rankka kokemus.
 Havahduin ekologiseen kriisiin 1990-luvulla. Ahdistuin silloin voimakkaasti.
 Ristiriita länsimaisen elämisen mallin ja sen aiheuttamien ekologisten ja sosiaalisten ongelmien välillä oli niin valtaisa.
 Ajattelen nyt, että ahdistus on kuitenkin aika luonnollinen reaktio ilmastokriisiin ja luontokatoon sekä siihen, että emme kohtuullistaneet länsimaisen ihmisen elämäntapaa, vaikka tietoa sen tuhoisista vaikutuksista on ollut jo vuosikymmeniä."
 Ahdistuksen alta löytyi musertavaa surua. Niko Mannonen / Yle
 "Ahdistus oli kuin musta möntti, tosi epämääräistä ja vellovaa. En oikein tiennyt, mihin se liittyy ja mitä sen kanssa voisi oikein tehdä. Se oli vähän lamaannuttavakin.
 Minua helpotti se, että pystyin palastelemaan ahdistusta. Kun tunteita muotoili lauseiksi, niihin pääsi paremmin kiinni. Kun tunteet tunnisti, olo helpottui.
 Piti vain myöntää, että näitä tunteita minä nyt tunnen.
 Kun ahdistusta purki, kävi ilmi, että olinkin vihainen, pettynyt, katkera ja raivoissani."
 Löysin rakkautta niin elollista kuin elotontakin luontoa kohtaan. Niko Mannonen / Yle
 "Ahdistuksen alta löytyi musertavaa surua siitä, miten länsimainen ihminen on tuhonnut – ja tuhoaa yhä – muuta elollista luontoa ja alistaa alkuperäiskansoja.
 Sieltä löytyi pettymystä ja katkeruutta siitä, että tarvittavia muutoksia on viivytelty vuosikymmeniä.
 Sieltä löytyi tyrmistystä, jopa vihaa, muun muassa fossiiliyhtiöitä kohtaan.
 Olen yhä vihainen siitä, että poliitikot ja muut päättäjät eivät tarttuneet ympäristökriisiin aiemmin. Ja vieläkin viivytellään.
 Hiljattain julkaistu hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n  uusin ilmastoraportti  tuntui kuin iskulta palleaan, vaikkei se tuonut juuri uutta ilmastoasioita tiiviisti seuraavalle."
 Tummien tunteiden jälkeen löysin myös paljon hyvää.  Niko Mannonen / Yle
 "Osallistuin ympäristötunnetyöpajoihin, koska koen tunnetaitojen kehittämisen ja itsetuntemuksen lisäämisen olevan tärkeää.
 Tunteilla on valtava merkitys.
 Olin myös kiinnostunut jakamaan ekologisen kriisin herättämiä ajatuksia ja tunteita ja kuulemaan, miten alan asiantuntijat näkevät tilanteen.
 Eri teemat eivät ehkä itselleni tuoneet varsinaisesti uutta, mutta ne auttoivat jälleen jäsentämään ajatuksia.
 Oli myös avartavaa kuunnella työpajaan osallistuneiden kokemuksia ja ajatuksia. Me osallistujat olimme eri vaiheissa ympäristötunteissamme.
 Siellä oli eri ikäisiä ja eri taustoista lähtöisin olevia ihmisiä, jotkut olivat tunteineen ihan alkuvaiheessa, jotkut jo pidemmällä.
 Osa on herännyt ekologiseen kriisiin ehkä pari vuotta sitten IPCC:n viimeisimpien raporttien myötä, osa on elänyt ja kokenut ympäristöahdistusta jo vuosikymmeniä."

 "Tummien tunteiden tunnistamisen jälkeen löysin paljon hyvää, jota haluan vahvistaa: myötätuntoa, rohkeutta, päättäväisyyttä.
 Löysin myös planeetan ja ekosysteemien kunnioitusta, rakkautta niin elollista kuin elotonta luontoa kohtaan.
 Tällä hetkellä päällimmäisinä tunteina ovat suru jo menetetystä, rakkaus planeettaan ja päättäväisyys toimia turvallisemman ja terveellisemmän tulevaisuuden puolesta.
 Elämääni tuo valtavasti merkitystä eläminen planeettaa kunnioittaen.
 Ahdistukseen ei pidä jäädä jumiin.
 Nyt voi ja pitää lähteä toimimaan, vaatimaan ja toteuttamaan elämiseen kestävyyttä.
 Meillä on siihen oikeus ja velvollisuus."
 Viisi vinkkiä ensiavuksi ympäristöahdistuksen käsittelyyn 1. Älä yritä ratkaista omia tai muiden tunteita pois, vaan suhtaudu niihin matkakumppaneina. Myös vaikeilta tuntuvat tunteet ovat tärkeitä, ja niillä on jotain kerrottavaa. 2. Luo tasapainoa itsesäätelyn avulla. Mieti, mikä on itselle sopiva määrä ottaa vastaan ja käsitellä asioita tai panna niitä syrjään. 3. Rutiinit auttavat arjessa: lepo, liikunta, ravinto, kokonaisvaltainen itsestä huolehtiminen sekä kehon ja mielen kuunteleminen. 4. Muista kahden tason näkökyky: kiinnitä huomiota isojen huonojen uutisten lisäksi myös pieniin hyviin muutoksiin. 5. Harjoita tietoista läsnäoloa: keskitä voimavarasi tähän hetkeen menneen tai tulevan murehtimisen sijasta. Lähde: Toiminnanjohtaja Taneli Saari, Tunne ry
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 3. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Ahdistaako ilmastonmuutos? Niin minuakin – siksi etsin 8 tapaa muuttaa ilmastoahdistus ilmastoteoiksi
 Umpihelsinkiläinen Aarne Granlund, 34, puolitti hiilijalanjälkensä muuttamalla Pohjois-Karjalaan – ei vaatinut autosta tai lihasta luopumista
 Video: "Tuleeko maapallosta joskus niin kuuma, etteivät täällä voi eläimet ja ihmiset enää elää?" – Näin vastaat kun lapsi kysyy ilmastonmuutoksesta

”Olin vihainen, pettynyt, katkera ja raivoissani” – ympäristöahdistus voi olla jopa lamauttavaa, mutta tuskan voi muuttaa toivoksi ja toiminnaksi


Summary: Katastrofielokuvat kalpenevat kesän 2021 sääuutisten rinnalla. Ilmastonmuutoksen tiedetään lisäävän sään ääri-ilmiöitä, mutta mittakaava tuli jopa ilmastotutkijoille yllätyksenä, kirjoittaa Kotakorpi blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Pelottavan monta kertaa kesän sääuutisia seuratessa tuli sellainen olo, että jos kirjoittaisi elokuvan tällä juonella niin se tuntuisi yliampuvalta. Kuluneen kesän ällistyttävistä säistä saisi kasan hirvittäviä tarinoita. Tässä niistä muutama.
 Ensimmäinen kohtaus kuvattaisiin Kanadan pikkukaupunki Lyttonissa. Paikan 15 sekuntia julkisuutta oli kuin suoraan elokuvasta. Paistateltuaan koko maailman uutisissa  ennennäkemättömillä lämpöennätyksillä , jotka putsasivat pöytää kaikilla aiemmilla ennätyksillä - paikka roihahti liekkeihin ja  tuli vei koko kylän . Tieteellisesti kiinnostava fakta on, että lämpöennätykset mitanneet tekniset laitteet ehdittiin tarkistaa ennen paloa, joten ennätykset jäivät historian kirjoihin. Tutkijoiden kamppailu aikaa ja tulta vastaan olisi ollut selkäpiitä karmivaa katseltavaa.
 Lisäkappaleen katastrofielokuvaan olisi saanut helleaallon jälkeen Kanadan rannoille kerääntyneistä elävältä paistuneista  merenelävien röykkiöistä .
 Myös Kaliforniassa paloi , mutta se oli  uusinta edellisiltä kesiltä , ja keräsi ehkä siksi yllättävän vähän mediahuomiota, vaikka kyseessä olivat  pahimmat palot vuosikymmeniin .
 Siperian maastopalot on nekin jo nähty moneen kertaan, mutta uusia draaman elementtejä toivat tänä vuonna entistäkin kuumemmat lämpötilat – missäpä muuallakaan kun  maailman kylmimmässä paikassa . Lisäkerrointa karmeuteen tuo kuumuuden sulattamasta ikiroudasta ilmaan vapautuva metaani, joka on omiaan kiihdyttämään ilmastokatastrofia entisestään.
 Kiinassakin olisi voinut kesän aikana kuvata täysimittaisen katastrofielokuvan tai kaksi.  Sadetta tuli niin paljon , että tuskin käsikirjoittajatkaan olisivat kehdanneet laittaa vettä tippumaan enemmän kuin luonto. Yli 600 millimetriä muutamassa päivässä pistää meteorologinkin hiljaiseksi. Asiaan perehtymättömille kerrottakoon, että Suomessa koko vuoden sademäärät ovat tätä luokkaa. Kiinalaisessa kaupungissa metrokäytäviin ryöppyävä vesi ja siellä uivat ihmiset olivat kuin suoraan elokuvasta. Siinä vaiheessa kun alueelle oli iskemässä taifuuni heti näiden katastrofaalisten tulvien perään ei länsimainen media enää kyennyt katsomaan toista osaa.
 Monen mieleen on varmasti kuluneena kesänä  hiipinyt, että kotimaan matkailutarjonta on jo nähty koronapandemian vain kestäessä. Ehkä mieli on alkanut haikalla muille maille. Noh, intoa lienevät latistaneet suomalaisten suosimien  Välimeren kohteiden maastopalot  tai  Keski-Euroopan ennennäkemättömät tulvat . Myös suosikkikohde  Lontoo kärsi tulvista . Euroopan äärevistä sääilmiöistä ja niihin liittyvistä paikallisista katastrofeista olisi voinut hyvin rakentaa kokonaisen sarjan.
 Sivujuonteena todettakoon että kaiken tämän Keski-Eurooppaa kohdanneen hävityksen kanssa lähes yhtäaikaisesti julkaistiin  EU:n ilmastopaketti  – olisiko ajoitus voinut olla jollain tapaa vielä osuvampi? Todellinen draaman huipentuma kauan odotetulle lakipaketille.
 Kotimaisella näyttämölläkin  on riittänyt seurattavaa.
 Pelkästään Kalajoen kesästä olisi riittänyt sisältöä vähintään täyspitkään elokuvaan. Aluksi helleaalto täytti alueen autotiet sekä somen karavaanijonoilla ja loputtomat hiekkarannat muuttuivatkin ihmismereksi. Seuraavassa osassa savu täytti maiseman ja metsä muuttui tulimereksi. Palon traagisuutta korostaa, että samoilla alueilla roihusi jo  50 vuotta aiemmin Suomen historian suurin maastopalo . Onneksi viime hetkellä saapui sade ja maastopalo saatiin pidettyä hallinnassa. Olisin toivonut näkeväni loppukohtauksessa yhtäjaksoisesti  yli vuorokauden alueella työskennelleiden  sankarillisten palomiesten dramaattisen kotiinpaluun.
 Suomalaiset kun rakastavat hellettä niin vuosisadan kesän tarinan olisi voinut rakentaa pelkän kesä-heinäkuun  historiallisen lämmön  ympärille. Lisämaustetta olisi voinut hakea vaikka onnettomasta viljasadosta, joka olisi mustavalkoajassa tietänyt jopa  nälänhätää . Unohtamatta Suomen yli pyyhkäisseitä ukkosmyräköitä, Aatua ja kumppaneita.  Komeista vyörypilvistä  ja kaatuneesta metsästä olisi saanut dramaattisia otoksia.
 Nyt vain odotetaan syksyn ja tulevien vuosien jatko-osia .  IPCC:n tuore raportti tarjoili karmivan kattauksen juonipaljastuksia tulevista katastrofeista .
 Ilmastonmuutoksen tiedetään lisäävän sään ääri-ilmiöitä, mutta tämä mittakaava ja muutoksen nopeus tuli ilmastotutkijoillekin  yllätyksenä .
 Ja tämä on vasta ilmastonmuutoksen traileri.
 Kerttu Kotakorpi
 Kirjoittaja katsoo liian vähän elokuvia ja lukee liian paljon uutisia. Tämän tekstin tarkoitus ei ole loukata mainituista ilmiöistä kärsineitä. Sen tarkoitus on avata silmiämme sille, kuinka hullu kesä meillä oli.
 Blogista voi keskustella 3.9. klo 23.00 saakka.

Kerttu Kotakorpi: Vuosisadan kesä


Summary: Sähkönsiirtoyhtiö Caruna kiistää verojen välttelyn ja puolustaa tasevapaussääntöön perustuvaa menettelyään verkkoihin tekemillään investoinneilla. Finnwatch vaatii lainsäädäntöön muutoksia.

Suomi on menettänyt sähkönsiirtoyhtiö Carunan verosuunnittelun takia 10 miljoonaa euroa verotuloja vuonna 2020, kertoo Finnwatchin uusi selvitys.
 Finnwatch on yritystoiminnan globaaleja vaikutuksia tutkiva kansalaisjärjestö.
 Vuosi sitten Finnwatch laski suurimpien sähkönsiirtoyhtiöiden verovälttelyn maksaneen Suomelle 90 miljoonaa euroa vuosien 2015–2019 aikana. Nyt julkistetun jatkoselvityksen perusteella tilanne ei näytä parantuneen.
 – Verovälttely jatkuu niin kauan kunnes sen mahdollistava lainsäädäntö korjataan, toteaa Finnwatchin veroasiantuntija  Saara Hietanen  tiedotteessa.
 Caruna kuitenkin kiistää välttelevänsä veronmaksua.
 – Caruna ei välttele veronmaksua, vaan maksaa kaikki veronsa Suomeen. Caruna on vuodesta 2017 ollut Suomen 100 suurimman yhteisöveromaksajan joukossa ja maksaa eniten veroa kaikista 77 sähkönjakeluyhtiöstä. Vuonna 2020 maksettu yhteisöveron määrä oli 10,7 miljoonaa euroa, vastaa Carunan varatoimitus- ja talousjohtaja  Jyrki Tammivuori .
 Hän myös puolustaa yhtiönsä käyttämää menettelyä.
 – Tasevapautussääntö mahdollistaa pääomavaltaisten toimialojen lainanottokyvyn. Sähkönjakelu on erittäin pääomavaltainen toimiala ja Caruna on investoinut vuosina 2014 - 2020 suomalaisen sähköverkon uusimiseen ja vahvistamiseen lähes 1,5 miljardia euroa.
 Caruna itsenäisenä yhtiönä syntyi vuonna 2014 kun Fortum luopui Suomessa sähkönsiirtoliiketoiminnastaan.
 Finnwatch: Sähkönsiirtoyhtiöt välttäneet kymmenien miljoonien eurojen verot

Finnwatch moittii jälleen Carunaa verosuunnittelusta: viime vuonna valtiolta jäi saamatta 10 miljoonaa


Summary: Puolueiden keskinäinen järjestys pysyy ennallaan. Kärjessä jatkaa kokoomus, toisena tulee SDP ja kolmantena perussuomalaiset. Puheenjohtajan vaihtuminen Jussi Halla-ahosta Riikka Purraan ei aiheuttanut isoja muutoksia perussuomalaisten kannatuksessa.

Kuntavaaleista asti myötätuulessa purjehtinut kokoomus kasvattaa kaulaansa muihin puolueisiin Ylen tuoreessa kannatusmittauksessa.
 Suosituimpana puolueena jatkavan kokoomuksen eduskuntavaalikannatus on noussut elokuun aikana lähes prosenttiyksikön verran 21,3 prosenttiin. Perässä tulee hieman kannatustaan menettänyt pääministeripuolue SDP 18,7 prosentin kannatuksella.
 Kolmanneksi sijoittuu perussuomalaiset 17,6 prosentin kannatuksella. Kannatus laski hieman, mutta puheenjohtajavaihdoksella ei näytä olleen suurta vaikutusta puolueen kokonaiskannatukseen. Mittausjaksolla perussuomalaisten puheenjohtaja vaihtui  Jussi Halla-ahosta Riikka Purraan.
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtan  Tuomo Turjan  mukaan isoin ero perussuomalaisten kannatuksessa verrattuna aiempaan on kannatuksen väheneminen miesäänestäjien joukossa.
 – Perussuomalaisten kannatuksen lasku tulee lähes kokonaan miehistä, mutta naisten keskuudessa kannatus on hieman noussut, Turja sanoo.
 Kevään kuntavaalitaisto tiputti perussuomalaiset johdosta
 Perussuomalaisten eduskuntavaalikannatus on laskenut selvästi vuoden aikana.
 Vuoden ensimmäisessä  Ylen kannatusmittauksessa  perussuomalaiset oli vielä suosituin puolue 21,9 prosentin kannatuksella. Kokoomus puolestaan kärvisteli kolmannella sijalla hieman yli 16 prosentin lukemissa.
 Kuntavaalien alla järjestys meni uusiksi. Perussuomalaisten kannatus on nyt yli neljä prosenttiyksikköä alemmalla tasolla kuin alkuvuodesta. Samaan aikaan kuntavaalit voittanut kokoomus on kasvattanut tasaisesti myös eduskuntavaalikannatustaan.
 Kokoomuksen  sisäinen vääntö  liberaali- ja konservatiivisiiven välillä on kadonnut otsikoista. Nyt kokoomus näyttää olevan tilanteessa, jossa äänestäjät molemmilta laidoilta ovat valmiita antamaan äänensä puolueelle.
 – Kokoomuksen kannatuksen nousu tulee perussuomalaisia, keskustaa ja vihreitä aiemmissa eduskuntavaaleissa äänestäneiltä. Entisiä vihreiden äänestäjiä näyttää siirtyvän kokoomuksen kannattajaksi jossain määrin enemmän kuin viime aikoina, Taloustutkimuksen Turja sanoo.
 Vasemmistoliitto menetti kannatustaan eniten
 Budjettiriiheen valmistautuvissa hallituspuolueissa kannatuskato on iskenyt erityisesti vasempaan laitaan. Vasemmistoliitto on menettänyt kannatustaan prosenttiyksikön verran.
 Taloustutkimuksen Turjan mukaan vasemmistoliiton äänestäjien joukossa kato on käynyt katsomon suuntaan. Aiempaa useampi vasemmistoliittoa aiemmin äänestänyt ei siis osaa sanoa, mitä puoluetta äänestäisi nyt.
 Hallituspuolueista eniten kannatustaan kasvatti vihreät, jonka kannatus nousi maltilliset puoli prosenttiyksikköä.
 Puolue on näkynyt julkisuudessa vaatimassa budjettiriihessä päätöksiä ilmastotoimista ja esittämässä pakolaiskiintiön nostamista Afganistanin kriisiin liittyen. Lisäksi vihreä ulkoministeri  Pekka Haavisto  on ollut näkyvä toimija Suomen järjestäessä evakuointeja Kabulin lentokentältä.
 Keskustan, RKP:n ja kristillisdemokraattien kannatuksessa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia.
 Nyt-liikkeen kannatus kasvoi 0,7 prosenttiyksikköä ja  Harry Harkimon  puoluetta äänestäisi nyt 2,5 prosenttia äänestäjistä.
 Näin eduskuntavaalimittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2 369 ihmistä. Haastateltavilta kysyttiin, minkä puolueen ehdokasta he äänestäisivät, jos eduskuntavaalit olisivat nyt. Haastattelut tehtiin 04.08.–31.08.2021 Puoluekantansa kertoi 1 705 haastateltua. Mittauksen virhemarginaali on 2 prosenttiyksikköä suuntaansa. Voit ladata kannatusmittauksen aineiston  täältä .
 Lisää aiheesta:
 Olivatko tässä perussuomalaisten vallanvaihdoksen kaksi avainhetkeä? Halla-ahon halaus kertoi sovusta, Tiihosen nousu lupaili jotain muuta

Ylen kannatusmittaus: Kokoomuksen etumatka muihin kasvaa, puheenjohtajavaihdoksella ei suurta vaikutusta perussuomalaisten kannatukseen


Summary: Lukioissa on alueellisesti erilaisia käytäntöjä lähiopetuksen suhteen, mutta jokaisessa koulussa abeille suositellaan vapaa-ajan kontaktien minimoimista.

Syksyn ylioppilaskirjoitukset alkavat maanantaina 13.9. äidinkielen lukutaidon kokeella. Vaikka viralliset koronaohjeistukset vaihtelevat eri puolilla maata, moni abiturientti tahtoo varmistaa kirjoitustensa sujumisen ja jää omaehtoiseen karanteeniin ennen suoritusta.
 Tamperelainen  Alina Nuutila  suorittaa lukion kolmessa ja puolessa vuodessa. Oikeustiedettä opiskelemaan haluavalla Tampereen lyseon lukion abilla on edessä viimeinen kirjoitusurakka, ja kaikki otetaan varman päälle jotta arvosanat avittaisivat unelmien opiskelupaikkaan oikeustieteellisellä puolella.
 – Haluan varmistaa, että pääsen kirjoittamaan suunnitelmieni mukaan nyt, muuten ei ole enää uusintamahdollisuutta keväällä. Siksi olen pyytänyt koulusta luvan omaehtoiseen karanteeniin ennen kirjoituksia, L-rivistöä tavoitteleva Nuutila sanoo.
 Karanteenilupa piti anoa erikseen, sillä Tampereen lyseon lukiossa päädyttiin muiden Tampereen kaupungin lukioiden tapaan pitämään abit lähiopetuksessa. Alueellisen pandemiatyöryhmän esimerkin mukaan myös koulut suosittelevat opiskelijoille kontaktien välttämistä vapaa-ajalla.
 Karanteenisuositukset vaihtelevat kouluttain. Esimerkiksi Tampereen yhteiskoulun lukion kaikki abit siirtyvät etäopiskelemaan ensi viikon alusta alkaen. Antti Eintola / Yle
 Tulevien viikkojen järjestelyt ovat Alina Nuutilalle ennalta tuttuja. Hän muutti erilleen perheestään myös kevään kirjoitusten alla, ja nyt noudatetaan samaa kaavaa.
 – Sain kuukaudeksi isäni tuttavalta vuokrakämpän, ja sinne perhe tuo minulle ruokaa oven taakse. Otin töistä muutaman viikon taukoa välttääkseni kontakteja, ja lisäksi katkaisin salijäsenyyden, Nuutila luettelee.
 Opiskeleminen yksinäisessä asunnossa voi olla raskasta. Kukaan ei ole muistuttamassa taukojen tärkeydestä, ja Nuutila nauraa muistuttaneensa keväällä enemmän zombieta kuin opiskelijaa. Muutaman viikon vapaaehtoinen eristäytyminen on kuitenkin sen arvoista, ettei tarvitse jatkuvasti stressata omaa vointia tai arvuutella vieruskaverin yskän vaarallisuutta.
 – Olen muutenkin taipuvainen stressaamaan kaikesta. Koronaa en näin vähillä kontakteilla pelkää, ja minulla on toinen rokotusaikakin huomenna, mutta normaalia flunssaa stressaan.
 Kolmessa ja puolessa vuodessa tutkintoa suorittaville on onneksi varattu koululta erillinen karanteenitila, jossa kirjoittaminen onnistuu tarvittaessa flunssan vaivatessa kunhan koronatesti näyttää negatiivista.
 Äiti on hyvää seuraa karanteenilaiselle
 Kivenheiton päässä sijaitseva naapurikoulu, Tampereen yhteiskoulun lukio, on yksityinen opinahjo, joka saa noudattaa etäopetuspäätöksissä omaa linjaansa. Koulun kaikki abit siirtyvät etäopiskelemaan ensi viikon alusta alkaen.
 – Koululla voi halutessaan suorittaa ylioppilaskokeeseen valmistavia preliminäärejä ja muita tenttejä. Suosittelemme abeille ylimääräisten kontaktien välttämistä vapaa-ajalla, mutta tämä on tietysti jokaisen oma asia, sanoo rehtori  Tuija Flinck .
 Moni abi tiukentaa olojaan omaehtoisesti, kuten kirjoitusurakkansa aloittava  Amy Sova .
 – Asun vielä äitini kanssa ja olen töissä samalla kun opiskelen. Nyt olen saanut töistä lomaa kahdeksi viikoksi ja äiti on luvannut hoitaa kaikki ruokaostokset. Äidin kanssa on onneksi hyvä tiimihenki ja meillä on aina hauskaa kotona.
 Suuri osa Sovan ystäväpiiristä asuu yksin ja joutuu tekemään omat ruokaostoksensa.
 – Siinä heille tulee tietysti joitakin kontakteja. Mutta ei olla sovittu, että hengailtaisiin tai nähtäisiin. Nyt ollaan kaikki ihan vaan kotona.
 Amy Sova ehti haaveilla koronan olevan syksyn kirjoituksiin mennessä voitettu. “En ole silti stressaantunut.” Antti Eintola / Yle
 Sekä Amy Sova että Alina Nuutinen painottavat vertaistuen tärkeyttä omaehtoisen karanteenin aikana. On helpompi olla yksin ja keskittyä opiskelemaan kun kaverit eivät lähettele kuvia puistopiknikeiltä.
 – Sellainen olisi tiukka paikka. Mutta tuntuu, että moni kaveri on itsekin lukemassa ja karanteenissa, joten ehkä sellaista tilannetta ei tule ainakaan meidän kolme- ja puolivuotisten kesken, Alina Nuutila sanoo.
 – Uskon, että kaveripiirissäni otetaan karanteeni vakavasti. Vertaistuki on tärkeää, ja on kiva tietää ettei ole ainoana jäämässä paitsi kaikesta. Eiköhän karanteeni mene nopeasti ohi, Amy Sova hymyilee.
 Kouluilla on jo koronarutiini kirjoituksiin
 Syksyn ylioppilaskirjoituksiin osallistuu tänä vuonna noin 45 000 kokelasta kautta maan. Vaikka määrä on hieman pienempi kuin viime syksynä, aiempiin vuosiin verrattuna suosio on kasvanut, sanoo pääsihteeri  Tiina Tähkä  ylioppilastutkintolautakunnasta
 – Tähän on vaikuttanut sekä korona-aika että muutokset korkeakoulujen valintaperusteissa. Uusimista tehdään nyt aiempaa enemmän.
 Syksyn kirjoituksista selvitään hieman helpommalla kuin kevään.
 – Useimmissa lukioissa on vain 1-3 koepäivää, jolloin on hyvin suuri joukko kokelaita samaan aikaan paikalla. Muina koepäivinä on todennäköisesti aika paljon vähemmän väkeä. Pitkä englanti on se, mitä kirjoitetaan tosi paljon, Tiina Tähkä kertoo.
 Tampereella opiskelijaterveydenhuolto on nopeuttanut tehosterokotteiden antamista, ja abit voivat hakea toisen rokotteen jos ensimmäisen saamisesta on kulunut viisi viikkoa. Antti Eintola / Yle
 Ylioppilastutkintolautakunnan tehtävä on ohjeistaa lukioita, jotka sitten ohjeistavat opiskelijoitaan. Tähkä uskoo, että lukioissa alkaa olla poikkeusjärjestelyihin ohjeistamattakin melko hyvä rutiini.
 – Nyt edessä ovat jo neljännet koronakirjoitukset ja kokemusta on.
 Tästä kokemuksesta Amy Sova olisi mieluusti voinut jäädä paitsi.
 – Olin jo ehtinyt unelmoida siitä, että voitaisiin olla ihan ilman maskeja ja että kaikki olisi palannut jo normaaliksi. Mutta ei tämä minua häiritse, en ole stressaantunut. Kaikki menee eteenpäin, tilanteesta riippumatta.

Moni abi vetäytyy kirjoitusten alla omaehtoiseen karanteeniin – Tamperelaisabiturientti: “Perhe tuo ruokaa oven taakse”


Summary: Ilmastonmuutoksen vahvistamat sään ääri-ilmiöt kurittavat viinimaista erityisesti Euroopan pitkien perinteiden maita kuten Italiaa. Siellä viininviljelijät pyrkivät kaikin voimin mukautumaan muutoksiin.

VITERBO, ITALIA  Italialainen  Ludovico Botti  istutti sisarustensa kanssa ensimmäiset viiniköynnökset Roomasta pohjoiseen sijaitsevalle Viterbon provinssin alueelle 18 vuotta sitten.
 Kun Bottin sisarukset olivat aloittelevia viljelijöitä, sadot olivat nykyistä ennustettavampia.
 Sittemmin viininviljely on käynyt yhä haasteellisemmaksi.
 – Huomaamme selvästi äärimmäisten sääilmiöiden lisääntymisen. Pidemmät kuivat jaksot, keväthallat ja raesateet ovat kaikki yleistyneet, Botti kertoo.
 Bottin mukaan kuluva vuosi on ollut ennätyksellisen kuiva. Vettä on satanut kesäkuukausina hänen mukaansa vain kuusi milliä.
 Se, miten hoidamme tarhaa ja millaista viiniä tuotamme, muuttuu, Ludovico Botti sanoo. Francesco Segrè
 Sadonkorjuun aika on pian käsillä, ja se huolestuttaa Bottia. Tilalla on viiniköynnöksiä 30 hehtaarin alueella.
 – On yhä harvinaisempaa, että saamme sadonkorjuuseen tyydyttävän määrän oikean kypsyysasteen rypäleitä. Yritämme korjata katastrofaalisten sääilmiöiden seurauksia, mutta joka vuosi on uusia ongelmia. Tänä vuonna esimerkiksi janoiset villisiat ovat tulleet köynnöksillemme, hän kertoo ja näyttää tuhottuja tummia viinirypäleitä.
 Sääilmiöiden vaikutukset satoihin väistämättömät
 Ilmastonmuutos lisää ja voimistaa sään ääri-ilmiöitä. YK:n hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n  elokuussa julkaistun raportin mukaan  Välimeren alue on ilmastonmuutoksen kriisipesäke.
 Italiassa koettiin elokuussa poikkeuksellisen voimakas lämpöaalto, ja Sisiliassa mitattiin mantereen lämpöennätys, 48,8 astetta. Monissa Välimeren rantavaltioissa Kreikasta Algeriaan syttyi tuhoisia maastopaloja.
 Palomies sammutti maastopaloa Marmariksen alueella Turkissa 1. elokuuta.  Erdem Sahin / EPA
 Sademäärän kehittyminen on yksi tapa tilastoida ilmiötä. Italiassa Viterbon alueella, jossa Bottin tila sijaitsee, talvikuukausien sademäärä on lisääntynyt reippaasti, kun taas kesäkuukausien vähentynyt jonkin verran, käy ilmi esimerkiksi EU:n rahoittamasta  ECAD-tietokannasta .
 Viljelijä Ludovico Bottin mukaan vaikutukset rypälesatoihin ovat väistämättömät. Viiden viime vuoden aikana tilan tulot ovat pudonneet ainakin 20 prosenttia, koska sadot ovat olleet pienempiä.
 – Lisäksi rypäleet, joita saamme, ovat nyt erilaisia kuin ennen. Se, miten hoidamme tarhaa ja miten ja millaista viiniä tuotamme, muuttuu.
 Bottin tilalla viiniköynnöksiä on 30 hehtaarin alueella. Francesco Segrè
 Botti arvioi, että sään muuttuminen pakottaa etsimään 5–10 vuoden sisällä suojaisampia ja viileämpiä paikkoja viiniköynnöksille. Tällaisia ovat esimerkiksi eri paikoissa sijaitsevat rinteet.
 Ilmastosta huolestuneena tila on alkanut viedä omaa toimintaansa ympäristön kannalta kestävämpään suuntaan. Bottit viljelevät rypäleitä ilman kasvimyrkkyjä, käyttävät aiempaa vähemmän saastuttavia koneita, hyödyntävät luonnollisia kylmätiloja kuten maakellaria sekä pakkaavat viiniä yhä kevyempiin lasipulloihin.
 Viljelijät pyrkivät sopeutumaan
 Pohjois-Italian Piemontessa viljelevä suomalainen  Riikka Sukula  vahvistaa havainnot sään ääri-ilmiöistä. Sukula kertoo, että satokaudella voidaan saada esimerkiksi rankkasateita, pitkiä kuivia jaksoja tai helteitä sekä myöhäisiä hallajaksoja. Hänellekin se tarkoittaa sadon huonompaa ennustettavuutta.
 – Jos normaalina on pidetty 10–20 prosentin satovaihtelua, nyt haarukka on 10–80 prosenttia. Raekuuro voi olla niin tuhoisa, että se vie koko vuoden sadon ja vaikuttaa myös ensi vuoteen, Serralunga d'Albassa viljelevä Sukula selittää.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Euroopan viinintuotanto on erityisen altis ilmaston muuttumiselle, sillä esimerkiksi köynnösten kastelu on Euroopan laatuluokitetuilla alueilla pääosin kielletty. Siksi viljelijöiden on etsittävä muita tapoja sopeutua tilanteeseen.
 Sukulan pientilalla sääilmiöihin on pyritty sopeutumaan esimerkiksi rakentamalla salaojitusjärjestelmä ja uusimalla köynnöksiä niin, että juurakot ja taimet sietävät aiempaa paremmin kuivuutta, hallaa ja hometauteja.
 Myös viiniköynnöksen kasvun hallinta on yksi tapa mukautua. Köynnöksiä harvennettaessa jätetään aiempaa enemmän lehvästöä suojaamaan rypäleitä auringolta.
 Viini muuttuu myös kuluttajan näkökulmasta
 Sukulan mukaan viinin hinnan pitäminen samana vaihtelevissa olosuhteissa saattaa olla tulevaisuudessa hankalaa.
 – Mietitään vaikka tilaa, joka on tehnyt tasapainoisena kesänä 10 000 pulloa Chianti Classicoa, ja kuluttaja on ostanut pullon kympillä. Sitten yhtenä vuonna käy niin, että viljelijä voi myydä vain 4 000 pulloa, koska sää on pilannut osan sadosta. Hänen on äärimmäisen vaikea myydä viiniä samaan hintaan, Sukula sanoo.
 Viiniköynnöksen kasvun hallinta on yksi tapa mukautua sään ääri-ilmiöihin.  Francesco Segrè
 Sääilmiöt tulevat vääjäämättä vaikuttamaan myös siihen, minkä makuista viiniä kuluttajat jatkossa saavat.
 Tutkimukset osoittavat, että rypäleistä tulee kuuman sään myötä sokeripitoisempia, mikä on osasyy alkoholin määrän lisääntymiselle viinissä. Se johtaa siihen, että kuluttajan saattaa olla vaikeampi maistaa viinin aromeja.
 Sukulan mukaan vuosikertaerot tulevat maistumaan erityisesti laatuviineissä entistä enemmän.
 – Pohjoismaiden monopoleissa on totuttu standardisointiin eli siihen, että lempiviini maistuu vuosikymmenestä toiseen samalta. Ilmastonmuutos tulee muuttamaan sen, Sukula sanoo.
 – Luonto tulee maistumaan viinissä yhä enemmän.
 Juttua varten on haastateltu lisäksi useissa suurissa viinintuottajamaissa työskennellyttä suomalaista enologi Atte Sukkia.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 3.9. kello 23 asti.
 Lue myös:
 Italiaa koettelee ennätyksellisen voimakas helleaalto – Yle kävi katsomassa, miten Napolissa viilennytään lähes 40 asteen lämpötilassa
 Tulipalot jatkavat riehumistaan Välimerellä – IPCC:n tuleva raportti ennustaa alueesta ilmastonmuutoksen kriisipesäkettä
 Loppuuko samppanja ikiajoiksi? Ilmastonmuutos tuo mullistuksia viininviljelyyn – vuosisataiset menetelmät voivat loppua, mutta tilalle jännittäviä uutuuksia

"Luonto tulee maistumaan viinissä yhä enemmän", sanoo tilallinen Riikka Sukula – Italian viininviljelijät kertovat, miten äärisäät muuttavat viiniä


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Ylen kannatusmittaus näyttää kokoomuksen etumatkan muihin puolueisiin kasvavan
 Ylen uudessa  puoluekannatusmittauksessa  kärjessä jatkaa kokoomus, toisena tulee SDP ja kolmantena perussuomalaiset. Puheenjohtajan vaihtuminen  Jussi Halla-ahosta   Riikka Purraan  ei aiheuttanut isoja muutoksia perussuomalaisten kannatukseen.
 Kysely maalaa synkän kuvan Suomen työvoimapulasta
 Väkeä tarvittaisiin erityisesti kaupan, hallinnon, tekniikan ja tietojenkäsittelyn sekä tietoliikenteen aloille. Kuvituskuva. Henrietta Hassinen / Yle
 Kauppakamareiden torstaina julkistama kysely on yksi todistus lisää  työvoimapulan pahenemisesta . Suurimpina syinä ei kyselyn mukaan ole esimerkiksi kielitaidon puute tai työvoiman liikkuvuus, vaan pula ammattikoulun ja ammattikorkeakoulujen käyneistä.
 Italian viininviljelijät kertovat, miten äärisäät muuttavat viiniä
 Ludvico Bottin tilalla viiniköynnöksiä on 30 hehtaarin alueella. Francesco Segrè
 Ilmastonmuutoksen vahvistamat  sään ääri-ilmiöt kurittavat  viinimaista erityisesti Euroopan pitkien perinteiden maita kuten Italiaa.
 – Huomaamme selvästi äärimmäisten sääilmiöiden lisääntymisen. Pidemmät kuivat jaksot, keväthallat ja raesateet ovat kaikki yleistyneet,  Ludovico Botti  kertoo.
 – Jos normaalina on pidetty 10–20 prosentin satovaihtelua, nyt haarukka on 10–80 prosenttia, suomalainen  Riikka Sukula  puolestaan sanoo.
 Moni abi vetäytyy kirjoitusten alla omaehtoiseen karanteeniin
 "Sain kuukaudeksi isäni tuttavalta vuokrakämpän, ja sinne perhe tuo minulle ruokaa oven taakse. Otin töistä muutaman viikon taukoa välttääkseni kontakteja, ja lisäksi katkaisin salijäsenyyden", Alina Nuutila kertoo. Antti Eintola / Yle
 Lukioissa on alueellisesti erilaisia käytäntöjä lähiopetuksen suhteen, mutta jokaisessa koulussa  abeille suositellaan vapaa-ajan kontaktien minimoimista . Tamperelaisen  Alina Nuutilan  piti anoa erikseen karanteenilupaa, sillä hänen koulussaan abit pidetään lähiopetuksessa.
 Finnwatch soimaa Carunaa verosuunnittelusta
 Suomi on menettänyt sähkönsiirtoyhtiö Carunan verosuunnittelun takia 10 miljoonaa euroa verotuloja vuonna 2020.  Henrietta Hassinen / Yle
 Yritystoiminnan globaaleja vaikutuksia tutkiva kansalaisjärjestö Finnwatch on laskenut, kuinka paljon Suomen valtio menetti viime vuonna verotuloja  sähköverkkoyhtiö Carunan verosuunnittelun  takia. Yhtiö kiistää välttelevänsä veroja ja puolustaa kiistan ytimessä olevaa menettelytapaa.
 Sää on melko viileä
 Nina Karusto / Yle Sää
 Kolean yön jälkeen luoteistuuli jatkuu torstainakin. Iltapäivän mittaan länsirannikolle yltää sateita, ja illemmalla sateet yleistyvät maan etelä- ja keskiosassa. Torstaina päivällä sää on yleisesti poutaista, mutta pilvisyys melko runsasta. Sadekuurot ovat mahdollisia idässä ja pohjoisessa. Lämpötilat pysyttelevät kymmenen ja viidentoista asteen välillä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kokoomus jatkaa kannatuskärjessä, äärisäät kurittavat viinitiloja, abien karanteenikäytännöt vaihtelevat


Summary: 14–16-vuotiaita tyttöjä perheineen yritetään saada pois Afganistanista kansainvälisellä yhteistyöllä.  Mukana on muun muassa jalkapalloilijoita ja poliitikoita.

Viikko sitten Afganistanissa Kabulin lentokentällä tapahtunut pommi-isku tappoi 169 afganistanilaista ja 13 yhdysvaltalaista. Lisäksi se oli isku vasten kasvoja yritykselle pelastaa Afganistanin tyttöjen jalkapallomaajoukkue, kertoo uutistoimisto AP.
 – He olivat muutaman askeleen päässä vapaudesta, sanoo Kanadassa asuva  Farkhunda Muhtaj , Afganistanin naisten jalkapallomaajoukkueen kapteeni.
 Hän kertoo pitävänsä yhteyttä tyttöihin ja yrittävänsä rohkaista heitä pysymään tyyninä.
 – He ovat kauhuissaan ja toivottomia omasta tilanteestaan, Muhtaj sanoo.
 Muhtaj ja entinen Yhdysvaltain edustajainhuoneen kansliapäällikkö  Robert McCreary  ovat mukana kansainvälisessä pelastusyhteistyössä, joka yrittää saada 14–16-vuotiaat jalkapalloilijat perheineen ja läheisineen pois Afganistanista ja Talibanin hallinnon alta.
 – He ovat uskomattomia nuoria naisia, joiden pitäisi olla pelaamassa ja leikkimässä takapihoilla ja ystäviensä kanssa. Mutta siellä he ovat, erittäin huonossa tilanteessa vain siitä syystä, että he pelaavat jalkapalloa, McCreary sanoo.
 Epätoivon partaalla olevat tytöt jännittävät nyt peloissaan Afganistanissa ja siirtvät paikasta toiseen pakoillakseen Talibania. Viime päivien aikana yhteensä 133 hengen ryhmä on joutunut pettymään viisi kertaa epäonnistuneen evakuointiyrityksen vuoksi.
 Vain pari päivää ennen Kabulin lentokentän itsemurhaiskua Afganistanin naisten jalkapallojoukkue  onnistui lähtemään maasta . Australia myönsi yhteensä 77 viisumia urheilijoille, joukkueenjohdolle, perheenjäsenille ja muille sukulaisille.
 Myös tämän pelastusoperaation takana oli monikansallinen yhteistyö, jossa oli mukana muun muassa naisten maajoukkueen entinen kapteeni ja perustajajäsen  Khalida Popal , kertoo  The Washington Post .
 Tyttöjen päästäminen maasta lisäisi hyvää tahtoa
 Naisten maajoukkueen lisäksi myös tyttöjen joukkue voi hyvinkin olla Talibanin vainon kohteena, sanoo Muhtaj. Ei vain siksi, että naisten ja tyttöjen urheilu on kiellettyä, vaan myös siksi, että he ovat olleet ajamassa tyttöjen etuja ja olleet aktiivisia jäseniä yhteisöissään.
 McCrearyn mukaan operaatiossa, jonka nimi on Operaatio jalkapallot (Operation Soccer Balls), on mukana useita maita. Yhdysvaltojen lisäksi Australia, Ranska ja Qatar ovat ilmoittaneet halustaan auttaa. McCreary myös vetoaa Talibaniin, että tyttöjen lähtöä maasta helpotettaisiin. Tämä lisäisi hyvää tahtoa Talibanin ja muun maailman välillä.
 – Jos pystymme suojelemaan näitä nuoria naisia ja tyttöjä, niin uskon että maailma huomaa tämän ja heille tullaan tarjoamaan useampiakin turvapaikkoja, McCreary sanoo.
 Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkueen entinen kapteeni  Julie Foudy  sanoo, että tyttöjen pelastusyritykset nostavat esille "näiden nuorten naisten tärkeyden tasa-arvolle ja demokratialle sekä kaikelle muulle, mitä me arvostamme tässä maassa".
 Hänen mukaansa kaikkien naisurheilijoiden – ja ihmisten – tulisi nousta ylös ja tehdä se, mikä on oikein.
 McCrearyn mukaan pelastustiimi kokee olevansa henkilökohtaisesti vastuussa, sillä Yhdysvallat auttoi Afganistanin tyttöjä menemään kouluun ja pelaamaan jalkapalloa.
 – Meidän täytyy auttaa heitä nyt. Heille ei saa käydä huonosti siksi, että me autoimme heitä.

 Lue lisää:
 Yle uutisten päivittyvä seuranta Afganistanin tilanteesta
 Naisurheilijoita evakuoitiin Afganistanista, 77 pelastetun joukossa jalkapallomaajoukkue – Yle kysyi, miten KOK aikoo auttaa vainottuja urheilijoita  (25.8.)

Tyttöjen jalkapallomaajoukkue pakoilee peloissaan Talibania Afganistanissa – Takana on jo viisi epäonnistunutta evakuontiyritystä


Helsingin yliopisto on ainoa suomalainen yliopisto, joka ylsi yliopistoja vertailevan Times Higher Education (THE) -tutkimuksessa 201 parhaan joukkoon. Helsingin yliopisto oli jaetulla sijalla 101.
 Parhaaksi noteerattiin jo kuudetta kertaa peräkkäin Britannian Oxfordin yliopisto. Seuraavina tulivat yhdysvaltalaiset California Institute of Technology (Caltech) sekä Harvardin ja Stanfordin yliopistot.
 Kymmenen parhaan yliopiston joukossa oli kahdeksan yhdysvaltalaista yliopistoa.
 Pohjoismaisista yliopistoista paras oli ruotsalainen Karoliininen instituutti, joka löytyy sijalta 39. Lisäksi listalla oli neljä muuta ruotsalaisyliopistoa. Norjalta parinsadan huippuyliopiston joukossa oli yksi ja Tanskalta kolme yliopistoa.
 Tutkimuksessa oli tänä vuonna 1 662 yliopistoa 99 maasta ja alueesta.

Suomalaisyliopistoista vain Helsingin yliopisto ylsi parinsadan huippuyliopiston joukkoon


Summary: Auton sisällä olleesta kolmesta ihmisestä kaksi sinkoutui törmäyksessä ulos autosta.

Äänekoskella tapahtui yksittäisen auton raju ulosajo myöhään keskiviikkoiltana, kertoo Keski-Suomen pelastuslaitos.
 Kotakennääntien ja Vanhan Vaasantien risteyksessä tapahtuneessa onnettomuudessa auton sisällä olleesta kolmesta ihmisestä kaksi sinkoutui törmäyksessä ulos autosta. Kaikki kolme onnettomuudessa ollutta vietiin sairaalaan, kertoo Sisä-Suomen poliisi.
 Poliisi kertoo tiedottavansa onnettomuudesta myöhemmin lisää.
 Yhden jälkeen yöllä pelastustoiminta onnettomuuspaikalla oli loppunut. Pelastuslaitos sai hälytyksen onnettomuudesta yhdentoista jälkeen illalla.

Raju ulosajo Äänekoskella – Kaksi ihmistä sinkoutui ulos autosta


Summary: – Yhdysvallat on edelleen vahvasti sitoutunut Ukrainan suvereniteettiin ja alueelliseen koskemattomuuteen Venäjän hyökkäysten ja Ukrainan euroatlanttisten pyrkimysten edessä, Yhdysvaltain presidentti Joe Biden sanoo.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  tapasi Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  Valkoisessa talossa keskiviikkona.
 Valkoisen talon lehdistösihteeri  Jen Psaki  ei suostunut kertomaan, antaako Biden tukensa Ukrainan Nato-haaveille. Hän huomautti, että Yhdysvallat ei voi tätä asiaa ratkaista itsekseen. Psaki totesi, että Yhdysvallat antaa tukea Ukrainalle sen puolustussektorin uusimisessa ja muissa tarvittavissa askelissa ennen kuin matka kohti Nato-jäsenyyttä voi alkaa.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Zelenskyi olisi halunnut selken lausunnon Bidenilta, tukeeko tämä Ukrainan mahdollista Nato-jäsenyyttä.
 Biden ja Zelenskyi puhuivat lyhyen hetken kameroiden edessä. Esille nostettiin  eilen julkistettu  Yhdysvaltojen myöntämä uusi 60 miljoonan dollarin tukipaketti Ukrainalle.
 – Yhdysvallat on edelleen vahvasti sitoutunut Ukrainan suvereniteettiin ja alueelliseen koskemattomuuteen Venäjän hyökkäysten ja Ukrainan euroatlanttisten pyrkimysten edessä, Biden sanoi.
 Tukipaketti sisältää muun muassa panssarintorjuntaohjuksia, jotka ovat Ukrainan hallinnon mukaan erittäin tärkeitä puolustustaistelussa Venäjän tukemia separatisteja vastaan.
 Zelenskyi kiitti Bidenia tuesta.
 – Sota Donbassissa on käynnissä jo kahdeksatta vuotta ja se on vaatinut jo 15 000 uhria, Zelenskyi sanoi.

 Nord Stream 2 myös asialistalla
 Myös Itämeren alle rakentuva Nord Stream 2 -kaasuputki oli presidenttien asialistalla. Ukraina voi menettää mijardien eurojen edestä siirtomaksuja, jos Venäjä pystyy toimittamaan kaasunsa Eurooppaan muuta kautta.
 Saksa ja Yhdysvallat  ilmoittivat heinäkuun lopulla , että ne ovat päässeet sopuun pitkäaikaisessa kiistassaan, joka koski venäläistä Nord Stream 2 -maakaasuputkea.
 Sovun myötä Itämeren pohjassa Venäjältä Saksaan kulkeva kaasuputki voidaan rakentaa valmiiksi ilman, että Yhdysvallat asettaa uusia pakotteita Venäjälle.
 Heinäkuussa tehdyn opimuksen mukaan Yhdysvallat ja Saksa sitoutuvat vastaamaan kaikkiin Venäjän mahdollisiin yrityksiin käyttää Nord Stream 2 -kaasuputkea poliittisena aseena.
 Saksa ja Yhdysvallat sanoivat yhteisessä tiedotteessaan, että ne asettavat tarvittaessa pakotteita ja käyttävät muita keinoja laittaakseen Venäjän vastuuseen, jos se yrittää käyttää energiaa aseena tai maa ryhtyy uusin vahingollisiin toimiin Ukrainaa kohtaan.
 Tiedotteessa ei määritelty, millaiset Venäjän teot tarkalleen ottaen johtaisivat vastatoimiin.
 Lue lisää:
 Ukraina ja Yhdysvallat vahvistavat puolustusyhteistyötään – Zelenskyi ja Biden tapaavat Valkoisessa talossa (1.9.)

Presidentit Biden ja Zelenskyi tapasivat Valkoisessa talossa – Ukraina ei saanut suoraa vastausta Nato-haaveisiinsa