Summary: Riittääkö kotiäitiys terroristijärjestön jäsenyydeksi? Suomen mielestä ei. Saksan mielestä toisinaan kyllä. Yle seurasi Isis-naisen oikeudenkäyntiä Saksassa. Tämä juttu kertoo siitä, millaista arki oli kalifaatissa.

DÜSSELDORF.  Tyttärelle oli kunnostettu prinsessahuone kotikaupungissa Saksassa. Isoäiti oli ostanut esikoiselle koulurepun. Ensimmäinen luokka alkaisi syksyllä.
 Näin nainen kertoo perhe-elämästään.
 Sitten mies sanoi lähtevänsä lomalle Turkkiin. Naisen mukaan mies kertoi tarvitsevansa lomaa, koska oli stressaantunut.
 Kesken loman mies soitti jostain Turkin ja Syyrian rajalta. Hän oli menossa rajan yli.
 Naiselle mies vannoi, että siellä minne hän meni, ei ole sotaa. Häntä ei kuitenkaan voisi saada kolmeen kuukauteen kiinni. Näin nainen kertoo miehen sanoneen.
 – Luotin häneen, nainen sanoo nyt, kuusi vuotta myöhemmin.
 Nainen on pukeutunut leggingseihin, harmaaseen tunikaan ja hohtavanvalkoisiin Adidaksen tennareihin. Päässä naisella on hiukset peittävä hijab-huivi. Maski on vedetty leualle todistuksen ajaksi.
 Vastapäätä korokkeella istuvat mustiin viittoihin pukeutuneet tuomarit. Oikealla naisesta katsottuna on syyttäjien penkki. Heillä on punaiset viitat.
 Virastomaisessa saksalaisessa oikeussalissa yritetään selvittää, mitä nainen on tehnyt kahdessa syyrialaisessa kaupungissa Raqqassa ja Mayadinissa vuosia aiemmin. Se tiedetään, että hän matkusti ääriväkivaltaisen Isisin hallitsemalle alueelle.
 Elokuussa 2015 nainen oli päättänyt seurata miestään Syyriaan, vaikka kertoi pitkään vastustaneensa ajatusta.
 Nainen otti mukaansa pariskunnan neljä lasta. Nuorin oli puolivuotias ja vanhin kuusi eli Saksassa kouluikäinen.
 Naisen mukaan hän luuli menevänsä vain käymään. Kohde oli kuitenkin Raqqa, äärimmäisen väkivaltaisen islamistisen Isis-järjestön päämajana toiminut syyrialaiskaupunki.
 Oikeudessa yritetään selvittää, mitä hän siellä teki. Mikä oli naisen rooli kalifaatissa, joka teloitti ihmisiä ja vainosi paikallisväestöä?
 Syyrian  sisällissota on laantunut mutta ei loppunut. Sota-alueella olleita naisia pyrkii takaisin Eurooppaan, ja Eurooppa pyrkii saamaan palaajat vastuuseen mahdollisista rikoksista.
 Kotiutukset tapahtuvat pääosin leireiltä Pohjois-Syyriassa, jonne Isis-alueella asuneita ulkomaalaisia naisia ja lapsia on keskitetty Isisin kalifaatin kaatumisen jälkeen. Myös suomalaisia on palautettu sieltä.
 Vuosi sitten joulukuussa Suomi kotiutti samaa reittiä Frankfurtin kautta kaksi Isis-alueella oleskellutta suomalaisnaista ja kuusi lasta. Kotiutuslento järjestettiin yhdessä Saksan kanssa.
 Aiemmin samana vuonna Suomi oli auttanut Turkin rajalle saapunutta kolmea naista lapsineen ja antanut heille matkustusasiakirjat Suomeen pääsyä varten. Lisäksi yksi nainen palasi omatoimisesti lapsineen saatuaan matkustusasiakirjat.
 Heinäkuussa Suomi auttoi yhden naisen ja tämän kaksi lasta Suomeen kaupallisella lennolla. Kyseessä on keskusrikospoliisin mukaan Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalainen, joka ei ollut koskaan aiemmin käynyt Suomessa.
 Suomessa on tehty hallituksen linjaus lasten palauttamiseksi leireiltä. Käytännössä se on tarkoittanut myös lasten äitien auttamista kotimaahan. Ruotsissa ei ole vastaavaa linjausta, vaikka joitakin ruotsalaisia on avustettu kotimaahan.
 Pohjois-Syyrian leireillä on keskusrikospoliisin tietojen mukaan yhä viisi suomalaista naista.
 Suomeen palanneita naisia ei pidätetty lentoasemalla. Eikä myöhemminkään. Yhtäkään terrorismisyytettä ei ole Suomessa Isis-alueelta palanneita naisia kohtaan nostettu.
 Saksassa tilanne on eri. Isis-alueelta palanneita naisia on pidätetty, heitä vastaan on nostettu syytteitä ja heitä on tuomittu.
 Düsseldorfin  oikeustaloa kiertää yli kaksimetrinen aita. Laukut pitää jättää säilöön. Oikeuden istuntoa ei saa kuvata tai äänittää.
 Muistiinpanoja saa tehdä. Tässä jutussa käytetyt piirroskuvat on taltioitu oikeussalin lehterillä.
 Poliisi on tuonut syytetyn saliin tutkintavankeudesta. 31-vuotias nainen on Saksan ja Libanonin kansalainen. Hän puhuu sujuvaa saksaa.
 Tänään on vuorossa syytetyn kuuleminen liittyen hänen aiempiin lausuntoihinsa. Tuomarin mukaan syytetyn puheissa on selviä epäjohdonmukaisuuksia. Niistä halutaan kysyä.
 Tuomaria ja syyttäjiä kiinnostaa asuminen Raqqassa, jonne nainen lapsineen saapui elokuussa 2015.
 Syytetty oli lentänyt Turkkiin neljän lapsensa kanssa ja jatkanut sieltä miehen järjestämän kuskin avulla rajan yli Syyriaan. Mukana oli naisen mukaan kolmetuhatta euroa käteistä.
 Raqqan asumisjärjestelyihin liittyy suoraan yksi syytekohdista: oliko asunto vallattu paikallisilta syyrialaisilta, jotka oli pakotettu pakenemaan.
 Saksassa tämä voi olla omaisuuteen liittyvä sotarikos.
 Nainen kertoo miehen asuneen neljän muun kanssa, kun perhe tuli Syyrian. Perhe sai oman asunnon, mutta sieltä piti muuttaa nopeasti pois.
 Naisen mukaan yksi päivä joku soitti ovikelloa ja sanoi, että asunto kuuluu hänelle. Perhe vaihtoi naisen mukaan toiseen asuntoon Raqqassa.
 Yksi Isis-oikeudenkäyntien  vaikeuksista on todisteiden kerääminen.
 Paikan päälle Syyrian ei pääse, mutta on muita keinoja. Aiemmin palanneet ja tuomitut ovat todistaneet toisia vastaan. Lisäksi tukena on käytetty asiantuntijoita.
 Mitä enemmän Isis-palaajia saadaan oikeuden eteen, sitä enemmän kertyy todisteita.
 31-vuotiaan naisen oikeudenkäynnissä yksi todiste on pankissa tehty valtakirja juuri ennen lähtöä. Mies oli jo Syyriassa, mutta silti valtakirjassa näkyy hänen nimensä.
 Syyttäjä kysyy, esiintyikö joku toinen henkilö hänen miehenään ja väärensi pankissa tehdyn allekirjoituksen. Nainen kiistää. Hän ei osaa selittää, miten hänen miehensä nimi on paperissa.
 Valtakirjan avulla miehen veli sai nostettua Saksan maksamat lapsilisät pariskunnan ollessa Syyriassa. Koko summa, 17 000 euroa, pitää maksaa nyt Saksalle takaisin.
 Tuomarit ja syyttäjä kysyvät paljon viesteistä, joita syytetty ja hänen miehensä lähettivät Saksaan.
 Yhdessä Saksaan lähetetyssä ääniviestissä kerrotaan, että pariskunnan kaksi lasta olisi koulussa ja kaksi päiväkodissa. Nainen oli oikeusprosessissa kiistänyt tämän.
 Naisen mukaan yksi lapsista meni yksityiskouluun ja hän yritti saada kahta päiväkotiin. Mutta sitten alkoivat ilmaiskut, ja lapset pääsivät vain harvoin lähtemään kotoa.
 Syyttäjän mukaan ei kuitenkaan ole kovin uskottavaa, että Isisin riveissä hyvässä asemassa ollut mies olisi lähettänyt lapsensa yksityiskouluun eikä Isisin ylläpitämään kouluun.
 Naisen mukaan vain tytär kävi hetken Isisin koulua, mutta nainen piti sitä liian kovana. Naisen mukaan muuten he maksoivat yksityiskoulusta, ja siellä olisi ollut muitakin lapsia Saksasta.
 Mies oli esitutkintamateriaalin mukaan kirjoittanut yhdessä viestissä, että nainen voisi osallistua islamin kurssille jos haluaisi. Naisen mukaan mies kirjoitti Saksaan parhain päin: oikeasti hänen oli pakko osallistua kurssille.
 Hän kertoi opiskelleensa islamia monisteista ja reputtaneensa ensimmäisen kokeen. Hän pääsi läpi toisella kerralla.
 Kalifaatin silmitön väkivalta ja raaka tapa hallita tulevat esiin vain yhdessä kohdassa päivän istuntoa. Nainen kertoo pojasta, jonka sanottiin varastaneen moottoripyörän. Rangaistuksena pojalta katkaistiin käsi.
 Mutta Raqqassa kodinhoitoon liittyi uusi piirre. Mies toi kotiin vieraita naisia, joiden omat miehet olivat lähteneet taisteluihin Isisin joukoissa. Syytetyn tehtävä oli majoittaa ja auttaa näitä naisia.
 Nainen kertoo tapelleensa miehen kanssa naisten majoittamisesta. Hän ei pitänyt siitä, että kotona oli vieraita ihmisiä.
 – Ole hyvä ihmisille, niin Jumala on hyvä sinulle, nainen kertoi miehen vastanneen hänelle.
 Naisten asema ääri-islamilaisessa kalifaatissa oli tarkoin määriteltyä. Naiset eivät saaneet liikkua kaupungilla yksin ja pukeutumista säädeltiin tarkasti.
 Mies osasi arabiaa, saksaa ja englantia, ja siksi hän toimii uusien Isis-taistelijoiden yhteyshenkilönä. Sen vuoksi mies myös ohjasi taistelijoiden vaimoja perheen luokse asumaan.
 Mies katosi useasti taistelemaan tai Isisin koulutusleireille. Nainen hoiti kotia.
 Vuoden 2017 aikana  länsiliittouman eli muun muassa Yhdysvaltain, Ranskan ja Britannian ilmaiskut Raqqan yllä kiihtyivät.
 Mies haavoittui naisen mukaan kahdesti. Kerran sirpaleesta Raqqassa.
 Maaliskuussa 2017 perhe päätti jättää kalifaatin pääkaupungin. He päätyivät Mayadinin kaupunkiin lähemmäs Irakin rajaa.
 Elämä muuttui naisen mukaan huomattavasti vaikeammaksi. Mies oli usein taistelemassa ja myös Mayadiniin tehtiin ilmaiskuja.
 Nainen haavoittui yhden ilmaiskun seurauksena lievästi. Hän kertoi taulun tippuneen ja sirpaleiden osuneen häneen. Paineaalto tuntui asunnossa selvästi.
 Myös Mayadinin kohdalla palataan kysymyksiin vuokranmaksusta. Miten perhe löysi asunnon, johon asettui, ja maksettiinko siitä vuokraa.
 Kysymykset ovat hyvin yksityiskohtaisia.
 Naisen mukaan mies jätti hänelle kerran 100 dollaria vuokranmaksua varten, kun mies lähti taistelemaan. Naisen mukaan miehellä oli jatkuvasti mukanaan Jack Wolfskin -merkkinen vyölaukku, jossa olevia euroja hän vaihtoi paikan päällä dollareiksi tai Isisin valuutaksi.
 Nainen vakuuttaa, ettei Mayadinin asuntoa ollut vallattu väkivalloin. Hän ei tiedä, miksi asunnon omistaja oli lähtenyt, mutta sanoi omistajan pojan asuneen vielä yläkerrassa.
 Naisen mukaan yläkerran lapset leikkivät hänen lastensa kanssa yhdessä taatelipuun luona.
 Lapsia oli nyt viisi. Yksi oli syntynyt Syyriassa oleskelun aikana.
 Vuoden 2017 lopulla nainen päätti paeta lapsineen takaisin Saksaan. Hän kertoo miehen maksaneen salakuljettajille käteisellä.
 Naisen mukaan rahat oli saatu Saksassa aiemmin myydystä asunnosta ja vaihtamalla kultakoruja rahaksi Syyriassa.
 Suomessa vastaavia  oikeudenkäyntejä ei ole käynnissä.
 Keskusrikospoliisi (KRP) tekee esiselvitystä siitä, ovatko suomalaiset Isis-palaajat mahdollisesti syyllistyneet terrorismirikoksiin ulkomailla.
 Se tarkoittaa, että ollaan vaiheessa ennen mahdollista esitutkintaa tai syytteiden nostoa. Esiselvitys tarkoittaa myös sitä, ettei Suomeen palanneita Isis-naisia voida velvoittaa kuulusteluihin.
 He tulevat, jos haluavat. Kertovat ajastaan Syyriassa, jos haluavat.
 Vasta esitutkinnassa kutsu kuulusteluun on velvoittava. Mutta silloinkaan ei voida velvoittaa vastaamaan kysymyksiin.
 – Eri maissa voi olla enemmän tarvetta puhua, sanoo KRP:n rikostarkastaja  Mika Ihaksinen  puhelimitse Ylelle.
 Esimerkiksi Saksassa moni palaaja todistaa muiden mahdollisia rikoksia, koska se saattaa tuoda helpotuksia omaan tuomioon. Saksassa nämä todistajat ovat merkittävä osa oikeudenkäyntien näyttöä.
 Suomessa on kahden Isis-alueelta palanneen naisen kohdalla on aloitettu esitutkinta liittyen ihmiskauppaan. Toisen kohdalla esitutkinta on KRP:n mukaan lopetettu eikä syytettä nostettu. Toisen kohdalla tutkinta jatkuu.
 Ihmiskauppatutkinta liittyy lapsien viemiseen alueelle Suomesta.
 Ylen toimittaja  Antti Kuronen   tapasi  vuonna 2019 suomalaisnaisia al-Holin leirillä. He ovat vakuuttaneet olevansa syyttömiä.
 – Emme ole tehneet mitään rikosta. Olemme eläneet normaalia elämää. Oli koulut ja omat kodit ja luennot. On kokattu ja pesty pyykkiä, ja lapset ovat käyneet hyviä kouluja. Miksi emme voisi palata, Ylen leirillä tapaama  Sanna -nimeä käyttävä nainen sanoi.
 Osa suomalaisnaisista vetosi Ylen haastattelussa al-Holissa siihen, että he tulivat maahan jo ennen kuin tieto Isisin julmuuksista nousi julkisuuteen eikä lähteminen ollut mahdollista.
 – Ihmisten pitää ymmärtää, että meillä ei ollut nettiä kotona. Emmehän me monista asioista tienneet. Saimme kuulla niistä vasta paljon myöhemmin. Emme olleet samalla tavalla tietoisia kuin Suomessa. Kun törmäsin videoihin, järkytyin, että mitä tämä on. Ei sitä ymmärtänyt, mitä on tapahtumassa, yksi naisista sanoi Ylelle vuonna 2019.
 Düsseldorfin  oikeussalissa istuvan naisen todistus on hyvin samanlainen. Hän kiistää ymmärtäneensä, minkälaiselle alueelle hän lapsineen matkusti.
 Hän kertoo hoitaneensa kotia ja lapsia sekä osallistuneensa opetukseen.
 KRP:n Mika Ihaksinen sanoo, että Suomessa ei ole rikos, jos nainen on tehnyt kotitaloustöitä ja hoitanut lapsia ja laittanut ruokaa miehelle – vaikka mies olisi tämän tuen avulla pystynyt osallistumaan taisteluihin.
 Edes valmistelussa olevassa terrorismilainsäädännön uudistamisessa pelkkiä kotitöitä ja kotiäitiyttä terroristialueella ei katsota rikokseksi.
 Suomessa ei myöskään olisi välttämättä rikos asua Isisin luovuttamassa asunnossa. Suomi on katsonut, että alueelle matkustaneet ovat saapuneet jo vallatulle alueelle eli siinä vaiheessa omistussuhde on jo pyyhitty.
 Lapsen lähettäminen Isis-koulutukseen voisi täyttää Suomessa rikoksen tunnusmerkistön, jos pystytään osoittamaan terrorististinen tarkoitus.
 – Tämä on ihan terrorismitutkinnan kynnysjuttuja. Oli nimeke mikä tahansa, meidän pitää osoittaa terroristinen tarkoitus, Ihaksinen sanoo.
 Sisällissotaan osallistuminen vieraassa valtiossa tai liittyminen ulkomaiseen armeijaan on Suomen lain mukaan sinänsä sallittua, kunhan ei syyllisty sotarikokseen.
 Eduskunnassa parhaillaan käsittelyssä olevassa lakimuutoksessa puhutaan terrorismin edistämisen sijaan toimintaan osallistumisesta.
 Mikä tahansa toiminta ei silti riittäisi. Osallistumista olisi esimerkiksi viestinnän, värväyksen tai kouluttamisen hoitaminen.
 Kotiäitiys ei edelleenkään olisi osallistumista. Mutta ase kourassa tarkastuspisteellä seisominen voi olla.
 Muutama vuosi sitten Suomi kriminalisoi terroristialueelle matkustamisen. Myös matkustamisrikos vaatii, että henkilön tarkoitus on ollut osallistua terroristiseen toimintaan.
 Pelkkä matkustaminen ei ole rikos Saksassakaan, jossa on paraikaa käynnissä useita oikeudenkäyntejä Isis-alueelta palanneita naisia kohtaan.
 Saksassa oikeudessa on sekä taistelijoiksi epäiltyjä että kotiäitejä. Lisäksi usean saksalaisnaisen epäillään osallistuneen jesidivähemmistön vainoamiseen ja jesidiorjien pitämiseen.
 Müncheniläisessä oikeusistuimessa yhden Isis-alueelta palanneen naisen epäillään pitäneen viisivuotiasta jesidilasta orjana. Lapsi nääntyi kuoliaaksi.
 Jesidit ovat Irakissa asunut vähemmistö, joita Isis teloitti ja orjuutti järjestelmällisesti.
 Myös Suomesta käsin on yritetty selvittää Isis-palaajien mahdollista yhteyttä jesidien vainoamiseen. KRP:n Mika Ihaksinen on ollut yhteydessä järjestöön, joka dokumentoi Isisin jesidejä kohtaan tekemiä rikoksia. Suomi on selvittänyt suomalaisten mahdollista osallisuutta jesidien vainoon myös muilta EU-mailta.
 Irakissa toimii YK:n järjestö, joka taltioi tietoa paikan päällä. Heillä on hallussaan Isisin kalifaatin kirjanpitoa taistelijoista, listoja siitä, kuka asui Isisin naisten taloissa sekä vangituilta Isis-taistelijoilta otettuja puhelimia.
 Moni esiintyy papereissa taistelunimellä. Yksittäisen suomalaisen etsiminen aineiston joukosta on vaikea, jos henkilö ei ole ollut Isisissä näkyvässä roolissa.
 Düsseldorfilaisessa  oikeussalissa syytetyn vieressä vasemmalla puolella istuu asianajaja  Isabelle Gronemeyer .
 Hän vahvistaa KRP:n Ihaksisen arvion Ylen haastattelussa, joka tehdään puhelimitse oikeudenkäynnin päätyttyä: Saksassa tuomitun kannattaa usein puhua, koska se saattaa lyhentää omaa tuomiota.
 Tärkeitä lähteitä esitutkinnassa ovat Gronemeyerin mukaan Saksassa jo tuomitut Isis-taistelijat tai Isis-rekrytoijat.
 Tuomion tultua lainvoimaiseksi heillä ei ole enää vaikenemisoikeutta.
 – Monet tosin päättävät puhua jo ennen tuomiota julistamista, Gronemeyer sanoo.
 Gronemeyer puhuu yleisesti eikä edustamansa naisen tapauksesta.
 Mitä enemmän palaajat puhuvat ja oikeusprosesseja saadaan päätökseen, sitä enemmän on mahdollista saada näyttöä ja todistajia myös muita epäiltyjä kohtaan.
 Suomessa esitutkinta mahdollisesta ulkomailla tehdystä terrorismirikoksesta voidaan aloittaa vasta valtakunnansyyttäjän päätöksellä.
 Päätöstä varten tarvittaisiin esiselvityksessä kerättyä näyttöä. Suomi saa tiedustelutietoa Isis-palaajista muiden maiden kautta. Pääsääntöisesti tiedustelutieto ei kuitenkaan riitä näytöksi, koska tiedon luovuttajia ei saada todistajiksi.
 Suomen ja Saksan lainsäädännon eroja selittää osaltaan perinne. Suomessa on tähän mennessä annettu vain yksi tuomio terrorismista, ja se annettiin vuonna 2018 Turun puukotuksesta.
 Saksassa terrorismioikeudenkäyntejä on ollut selvästi enemmän. Lainsäädäntöä on kehitetty pidemmällä ajanjaksolla.
 Düsseldorfin oikeusjutussa  koittaa viimeinen istuntopäivä. Se on myös tuomiopäivä.
 Uutinen leviää nopeasti viestimiin ympäri Saksaa. Nainen todetaan syylliseksi.
 Oikeuden mukaan nainen liittyi Isis-järjestöön, kun hän matkusti neljän lapsensa kanssa Syyriaan elokuussa 2015. Hänen miehensä oli johtavassa asemassa oleva Isisin jäsen, joka hoiti taistelijoiden ja aseiden välitystä.
 Asianajaja Gronemeyerin mukaan tuomioon riitti se, että nainen oli kotiäitinä ja tuki sillä tavalla miehensä selustaa.
 – Nainen hoiti kotia ja lapsia aivan kuten täällä Saksassakin. Se on osa heidän islamilaista kulttuuriaan, että mies käy töissä ja nainen hoitaa kodin. Mutta lain mukaan se riittää.
 Asianajajan mukaan tämä laintulkinta on Saksassa suuri kiistanaihe. Hän uskoo, että tuomioissa mukana on hitunen politiikkaa.
 – Naisille halutaan rangaistus muiden pelästyttämiseksi. Mutta viime kädessä kyse on kuitenkin lainkäytöstä.
 Toinen syytekohta koski perheen asuntoa Raqqassa. Oikeuden mukaan nainen asui Isisin paikallisilta valtaamassa asunnossa. Kyseessä on omaisuuteen liittyvä sotarikos. Mayadinin kohdalla syytekohdasta luovuttiin, sillä asunnon ei voitu todistaa olleen Isisin valtaama.
 Lisäksi nainen todettiin syylliseksi hoito- ja kasvatusvelvollisuuden laiminlyöntiin. Hän oli kasvattanut lapsensa Isis-ideologian mukaan ja vaarantanut lapset viemällä heidät sota-alueelle, jossa tehtiin muun muassa ilmaiskuja.
 Rangaistus: neljä vuotta vankeutta. Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Korjattu 16.10 kello 14:00 Raqqan ja Mayadinin sijainnit karttagrafiikkaan.
 Lue myös
 Norjassa alkoi al-Holin leiriltä lasten kanssa noudetun naisen oikeudenkäynti – naisen syytetään osallistuneen Isisin toimintaan
 Valtaako Isis yhä enemmän alaa Afrikassa? Yle matkusti Mosambikiin ja selvitti, miksi maa tuottaa julmia islamistikapinallisia
 Yle Syyriassa: Al-Holin naisista vain yksi ei halua  palata Suomeen

Isis-naiset sanovat olleensa vain kotiäitejä, eikä Suomi mahda sille mitään – oikeudenkäynti Saksassa paljasti, millaista arki Isis-valtiossa oli


Summary: UPM:n hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos ei suuresti vaivaa mieltään sellukartelliepäilyllä. Suomalaisten työpaikat huolettavat häntä enemmän.

Tiistaina alkaneet yllätystarkastukset metsäyhtiöiden tiloihin ovat tältä erää päättyneet, sanoo Ykkösaamun vieraana ollut UPM:n hallituksen puheenjohtaja  Björn Wahlroos .
 Euroopan komission kilpailuviranomainen haluaa selvittää , onko selluyhtiöillä ollut kartelli.
 – Tämä konkreettinen selvitysisku, joka kohdistuu kuuteen tai seitsemään eurooppalaiseen yhtiöön ja pariin ei-eurooppalaiseen, on ohi. Ainakin UPM:stä he ovat lähteneet, ilmeisesti muualtakin, Wahlroos sanoi Ykkösaamun haastattelussa.
 Wahlroos ei omien sanojensa mukaan halua ”spekuloida” tarkemmin tarkastukseen liittyvistä yksityiskohdista – eikä sano olevansa kaikista tietoinenkaan.
 – Haastattelimme kourallista joukkoa, joiden kanssa (viranomaiset) puhuivat. Meille on muodostunut pienen pieni kuva, arvaus siitä, millä suunnalla ollaan liikkeellä. Mutta kättä pidempää ei ole, hän sanoo.
 – Tuntuu siltä, että tässä on kyse jostain ihan muusta kuin perinteisestä kartelliyhteistyöstä, koska kysymykset eivät kohdistuneet yhtiön myyntityöhön tai kontakteihin muihin yrityksiin.
 Aiemmin Wahlroos arvioi Ylelle, että epäily koskee pitkäkuituisen havupuusellun myyntiä ja tuotantoa. Ykkösaamun haastattelussa hän ei uskonut, että epäily latistaisi tunnelmia UPM:n sisällä tai yhtiön suhteita ympäröivään yhteiskuntaan.
 – Tämä ei ihan vaikuta siltä.
 ”Perusteltu epäily voi olla huonosti perusteltu”
 Komissio ei voi noin vain marssia metsäyhtiöihin tekemään tarkastuksia varmuuden vuoksi. Sillä täytyy olla perusteltu epäily ja syy tarkastukseen.
 Kilpailu on säänneltyä ja viranomaisten kynnys tarkastusten tekemiseen voi olla Wahlroosin mukaan aika matalalla.
 – Ne ovat yhtiön kannalta työläitä, ja se että epäily on perusteltu ei tarkoita sitä, että se on perusteltu hyvin. Se voi olla myös huonosti perusteltu, hän arvioi Ylelle aiemmin.
 Komission selvityksen kohteena ovat Suomessa myös Stora Enso ja Metsä Groupiin kuuluva Metsä Fibre. Tarkastuksia tehdään myös Ruotsissa ja Saksassa.
 Kartelli ei ole Suomessa rikos. Wahlroos kehottaa kysymään juristeilta, pitäisikö sen olla.
 – Tosiasia on se, että jos tosiaan olisi otettu osaa EU:n kilpailuoikeuden vastaiseen hintayhteistyöhön, seuraukset yhtiölle olisivat valtaisat, hän sanoo.
 Ei saman suuruisia korotuksia kaikille
 Työmarkkinoilla neuvotellaan tänä syksynä sekavissa tunnelmissa. Useilla aloilla sopimuskausi päättyy eikä metsäteollisuudessa solmita enää koko alan kattavia työehtosopimuksia.
 Wahlroos ennusti Ykkösaamussa tammikuussa 2020, että jos työntekijäpuolen vaatimuksiin suostutaan, Suomessa menee kolmesta neljään paperikonetta kiinni.
 Sen jälkeen paperikoneita on suljettu laskutavasta riippuen kuudesta kahdeksaan. Ykkösaamun haastattelussa Wahlroos ei suostunut tekemään uutta arviota.
 – Se menisi kuitenkin pieleen, hän sanoo.
 Suomen tai Länsi-Eurooppaan ei Wahlroosin mukaan enää paperikoneita rakenneta.
 – Kysymys on vain siitä, missä järjestyksessä ne suljetaan, hän sanoo.
 – On toimialoja, joilla työn tuottavuus kasvaa valtavasti. Työn hinnan näillä aloilla kuuluukin nousta. Painopaperit taas on kaikkein ilmeisin esimerkki alasta, jolla on toinen tilanne.
 Wahlroosin mielestä palkkapolitiikka, jossa kaikki alat ovat saaneet saman suuruisia palkankorotuksia on tosiasiassa sulkenut paperitehtaita.
 Wahlroos: Kyse ei ole palkoista vaan työehtojen jäykkyyksistä
 Paperiliitto ja Stora Enso kertoivat viime viikolla  pääseensä sopuun yhtiökohtaisesta työehtosopimuksesta.
 Siinä palkankorotuksiksi sovittiin kahtena ensimmäisenä vuonna 1,9 prosenttia ja kolmantena 0,9 prosenttia. Wahlroos puhuisi mieluummin muusta kuin rahasta.
 – Tässä ei ole kyse ensisijaisesti rahasta eikä korotusten tasosta. Kyse on 200-sivuisen työehtosopimuksen valtavista jäykkyyksistä, joihin haluamme muutosta, hän sanoo.
 Kyse on esimerkiksi työvuorojärjestelyistä.
 UPM:n tavoitteena on ollut  solmia työehtosopimukset ei vain yritys- vaan jopa liiketoiminta-aluekohtaisesti.
 – Toimitusjohtaja  (Jussi) Pesonen  on sanonut, että sopimukset pitäisi tehdä paperikonekohtaisesti. Avaamme kyllä kirjat työntekijöille ja näytämme kilpailutilanteen, Wahlroos sanoo.
 Voit katsoa koko lähetyksen tästä:

 Juttua on päivitetty klo 12.02.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen sunnuntaihin 17. lokakuuta klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 UPM:n hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos kommentoi yhtiönsä  joutumista ratsian ja kartelliepäilyn keskiöön:  Ei merkittävää haittaa maineelle
 Suomalaisia metsäjättejä epäillään sellukartellista – onko yhtiöiden maine mennyttä? Lue vastaukset viiteen kuumaan kysymykseen
 EU-komissio epäilee sellukartellia, yllätystarkastus UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupin tiloihin – Professori: Tarkastuksiin pitää olla perusteltu epäilys

Suomeen ei rakenneta uusia paperikoneita, sanoo Björn Wahlroos – "Kyse on siitä, missä järjestyksessä niitä suljetaan"


Summary: Robin Packalen on saanut palautetta, että hänen olisi kannattanut jatkaa uraansa suomeksi ja Suomessa. “Suomessa on jännä kulttuuri, että halutaan pitää kiinni omistaan”, hän pohtii.

Robin Packalen , 23, laulaa falsettiäänellä englanninkielistä kappaletta kitaristinsa säestyksellä.
 Käynnissä on fanitilaisuus, jossa on juuri näytetty artistin uuteen  Rest in Beat AM  -EP-levyyn tehty lyhytelokuva.
 Salissa on kourallinen radiokanavan kilpailun kautta sisään päässeitä faneja. Suurin osa on niin nuoria, että he vielä konttasivat, kun teinitähti Robin julkaisi ensimmäisen kappaleensa eli  Frontside Ollien  vuonna 2012.
 Packalen ei kuitenkaan ole muutamaan vuoteen enää esittänyt suomenkielisiä hittejään. Alkuvuodesta 2019 hän ilmoitti, että kieli vaihtuu englanniksi ja tähtäimessä on kansainvälinen menestys.
 Packalenin kansainvälisen uran luominen on ollut kivikkoista parin vuoden ajan. Vaikka korona on pistänyt kapuloita rattaisiin, laulaja sanoo tekevänsä nyt töitä enemmän kuin koskaan. Hinku menestyä maailmalla on kova.
 – Minulla ei ole kakkosvaihtoehtoa.
 – Siinä on kasvanut paljon ihmisenä, kun on joutunut keksimään pyörää uudelleen, sanoo kansainvälisille musiikkimarkkinoille muuntautunut Robin Packalen. Benjamin Suomela / Yle
 Vuosien valmistautuminen salassa
 Robin tiesi jo uransa alkuvaiheessa, että hän aikoo tähdätä ulkomaisille musiikkimarkkinoille. Hän päätti vuonna 2013, että se tapahtuu sitten, kun hän on käynyt intin.
 Valmistautuminen kansainväliseen uraan alkoi jo vuonna 2015, kun suomalainen teki sopimuksen Saksan Universal Musicin kanssa. Asia pidettiin kuitenkin salassa vuosia, jotta pohjatyö saataisiin tehtyä kunnolla.
 Nuori laulaja teki usean vuoden ajan kahta asiaa päällekkäin. Samaan aikaan kun hän villitsi faneja Suomessa, hän kävi ulkomailla solmimassa kontakteja. Esimerkiksi vuonna 2015 hän kuvaisi musiikkivideota  Miten eskimot suutelee?  -kappaleeseen Los Angelesissa. Samalla reissulla hän kävi tapaamassa paikallisia musiikintekijöitä.
 – Jo silloin oli tiedossa, että meidän täytyy jossain vaiheessa sammuttaa valot Suomesta, että pystytään keskittymään sataprosenttisesti kansainväliseen proggikseen.
 Packalen puhuu maailmanvalloituksesta koko ajan me-muodossa, sillä suomalaisen puskeminen kansainvälisille markkinoille vaatii koko taustatiimin yhteistä ponnistelua.
 – Imagoni on varmasti ollut liiankin puhtoinen. Mutta jos yrittäisin olla jotain muuta, niin se olisi väkisin väännettyä, sanoo Robin Packalen. Benjamin Suomela / Yle
 Robin ilmoitti ulkomaisille musiikkimarkkinoille pyrkimisestä inttivuoden jälkeen Emma-gaalassa vuonna 2019. Hän esitti ensimmäisen englanninkielisen kappaleensa  I’ll Be With You  uudella artistinimellään Robin Packalen.
 Laulaja kertoo nyt, että oli tuossa vaiheessa täysin valmis jättämään teinitähteydestä alkaneen uransa taakse. Uusi alku oli hänelle ainoa vaihtoehto, sillä hän ei halunnut enää 20-vuotiaana toistaa samaa kaavaa.
 – Loppuvaiheessa ei ollut enää uutuuden viehätystä. Kaikki meni aina samalla tavalla. Kun julkaisin biisin, niin se meni Spotifyn Top5:een tekemättä käytännössä yhtään mitään. Sitten lähdettiin kiertueelle ja ihmisiä tuli ovista ja ikkunoista. Ei se ole normaali tilanne yhtään kenellekään. Siinä menee into.
 Packalen halusi uusia haasteita, ja kansainvälisen uran luominen oli juuri sitä. Uuden yrittäminen tuntui laulajasta mielenkiintoisemmalta ja opettavaisemmalta kuin pysytteleminen turvallisesti kotimaan markkinoilla.
 – En tiedä, mitä siitä olisi tullut, jos olisin jatkanut Suomi-linjalla ja jengi olisi silti huutanut keikoilla, että vedä  Frontside Ollie . En tiedä, olisiko siihen tähän mennessä kypsynyt.
 – Olen miettinyt monta kertaa, että tekisinkö musiikkia, jos kukaan ei jaksaisi sitä kuunnella. Kyllä todellakin tekisin. Teen musiikkia silkasta halusta tehdä sitä, sanoo Robin Packalen. Benjamin Suomela / Yle
 Korona veti maton alta
 Kaikki oli valmiina Robin Packalenin maailmanvalloitukseen, mutta sitten iski korona.
 Ensimmäinen englanninkielinen albumi piti julkaista kesällä 2020 ja promokiertue Saksaan, Itävaltaan ja Sveitsiin oli sovittu.
 – Kyllä se harmitti. Vähän kuin olisi pikajuoksijalle sanonut paikoillanne, valmiit ja sitä hep-sanaa ei missään kohtaa tule.
 Esiintymiseen tottunut laulaja tylsistyi ja suorastaan lamaantui, kun suunnitelmat kariutuivat.
 – Silloin ei edes musiikki kiinnostanut, koska kaikki olivat niin hämillään. Olen parhaimmillani keikalla esiintyessäni, ja kun se viedään pitkäksi aikaa pois, ei tiedä, millä sen korvaisi. Tulee tyhjä fiilis.
 Vuosi sitten myös Packalenin manageroinnista vuosia vastanneen Comusic Managementin ja artistin tiet erkanivat.  Asiasta kertoi Helsingin Sanomat  (linkki maksumuurin takana). Toimitusjohtaja  Mikko Saukkonen  kertoi haastattelussa, että yhteistyö päättyi yhteisymmärryksessä.
 Tämän jälkeen Robin Packalenin kansainvälistymisprojektia on vetänyt hänen oma taustayhtiönsä Robin Entertainment.
 – Ympärilläni on ollut aina paljon kavereita ja ihania ihmisiä. Korona-aikana olen todennut ystävien tärkeyden ja löytänyt heistä myös uusia puolia, pohtii Robin Packalen. Benjamin Suomela / Yle
 Packalenin ulkomaille suuntaaminen oli hetken lähes halvaantuneessa tilassa.
 Kansainvälinen näkyvyys vaatii uuden musiikin julkaisemista, ja edellisestä kappaleesta oli kulunut jo yli vuosi. Lykkääntyneen albumin sijaan julkaistiin kappale  Benefits , sitä on seurannut muutama julkaisu, viimeisimpänä perjantaina julkaistu EP  Rest in Beat AM .
 Suoratoistopalvelu Spotifyssa Packalenin kappaleet ovat yltäneet parhaimmillaan yli miljoonaan kuuntelukertaan. Monelle artistille miljoona kuuntelua olisi paljon, mutta ei Packalenille: useampi suomenkielinen hitti on ylittänyt kymmenen miljoonan kuuntelun rajan.
 Englanninkielisistä lauluista eniten käynnistyksiä on kerännyt ensimmäinen single  I'll Be With You  lähes viidellä miljoonalla kerralla. Kappaleet ovat soineet kohtuullisesti kotimaisilla radiokanavilla, mutta ulkomaisesta menestyksestä ei ole juuri tietoa.
 Robin Packalen sanoo, ettei kansainvälistä uraa luoda hetkessä. Hänen mukaansa maailmanvalloituksen hitaasta käynnistymisestä on helppo syyttää koronaa.
 – Kyllä tämä on ollut supervaikeaa. Kahteen vuoteen ei ole voinut tehdä oikein mitään. En ole päässyt ulkomaille tapahtumiin, missä pääsee tutustumaan ihmisiin ja esittämään musiikkia livenä. Koen, että olen livenä parhaimmillani.
 – Nyt kun tapahtumia on alettu järjestää, sinne otetaan esiintymään omien maiden uusia artisteja, koska siellä on yhtälainen ahdinko kuin täälläkin.
 Robin Packalenin fanit Miia Soininen (vas.), Emma Haarala (kesk.) ja Ella Haakana (oik.) olivat tulleet katsomaan artistin uuteen julkaisuun liittyvän lyhytelokuvan ensi-näytöstä Helsingin Korjaamolle. Benjamin Suomela / Yle
 Suuret odotukset
 Suomalaiset popartistit eivät ole yrityksistä huolimatta onnistuneet luomaan kansainvälistä uraa.
 Lähimpänä breikkaamista on käynyt  Alma , jonka alkuhuuma on sittemmin hiipunut. Nyt Packalenin kanssa samaan aikaan menestystä ulkomailta hakee  Isac Elliot .
 Packalen tiesi ottavansa ison riskin yrittäessään läpimurtoa erittäin kilpailluilla kansainvälisillä popmarkkinoilla.
 – Tämä ei ollut mikään uhkarohkea yritys tai että haluan näyttää kaikille. Tiesin, että tämä tulee olemaan vaikeinta ikinä.
 Suomalaisten suhtautuminen on ollut laulajan mukaan kaksijakoista. Toiset kannustavat ja toiset epäilevät onnistumista ja uumoilevat, että maitojuna tuo vielä takaisin.
 – Ihmisillä on todella isot ennakkoluulot ja aivan liian suuret odotukset. Luulivatko ihmiset, että tämä juna lähtee salamana eteenpäin, kun lähdetään tekemään uutta projektia?
 – En osaa puhua tunteistani silloin kun niistä pitäisi puhua. Olen oppinut puhumaan asioista musiikin kautta, sanoo Robin Packalen. Benjamin Suomela / Yle
 Packalen on saanut kuulla myös kommentteja, että hänen olisi kannattanut jatkaa menestyksekästä uraansa Suomessa ja suomen kielellä.
 – Suomessa on jännä kulttuuri, että halutaan pitää kiinni omistaan. Kultapoikaa ei saa viedä mihinkään muualle, vaan täytyy pysyä täällä.
 Laulaja vertaa tilannetta musiikkiviennistään tunnettuun naapurimaahan Ruotsiin. Packalenin mukaan siellä vientiartisteja kannustetaan eri tavalla kuin täällä.
 – Suomessa sellaista kulttuuria ei ole lainkaan. Se on harmi, sillä vientiartisti tarvitsee kaiken mahdollisen tuen myös kotimaan markkinoiden sisältä.
 Packalen haluaakin olla esimerkkinä muille suomalaisartisteille, että ulkomaille pyrkiminen on mahdollista.
 – Jonkun se on tehtävä ja todistettava, että hei myös te muut pystytte tekemään saman.
 Mutta ensin Packalenin pitäisi pystyä tekemään se itse.
 – En ota menestymisestä paineita, koska olen todella nuori. Ehdin tekemään vielä vaikka mitä. Voin elää hetkessä ja rakentaa jotain, mitä en ole vielä saavuttanut, sanoo Robin Packalen. Benjamin Suomela / Yle
 Miten erottautua muista?
 Robin Packalen vaikuttaa heränneen koronakoomasta, sillä hän puhuu innoissaan tulevista kuvioistaan.
 Kun ulkomaille ei ole päässyt esiintymään, laulaja tiimeineen on yrittänyt vaihtoehtoisia keinoja saada näkyvyyttä.
 Katse on kohdistettu esimerkiksi Aasian musiikkimarkkinoille ja erityisesti Kiinaan. Packalenin musiikkia ja muuta sisältöä on syötetty vuoden verran kiinalaisiin sosiaalisen median kanaviin kuten Tiktokia vastaavaan Douyuniin ja Youtuben vastineeseen Bilibiliin. Niissä suomalainen on saanut kymmeniätuhansia seuraajia.
 Packalenia kiinnostaa myös maailmalla suosittu eteläkorealainen popmusiikki. Hänen  Sucker For That Love  -kappaleella vieraileekin jo eteläkorealainen laulaja  Saay .
 Ulkomaista yhteistyötä on luvassa lisää, sillä ensi viikolla suomalainen lähtee tapaamaan ruotsalaisartisti  Darinin , jonka kanssa saattaa syntyä musiikkia.
 Näillä näkymin musiikkia tehtaillaan myös amerikkalaistuottaja  Maejorin  kanssa. Hän on tehnyt kappaleita esimerkiksi maailmantähti  Justin Bieberille .
 – Olen sataprosenttisen varma, että kun maailma aukeaa ja pääsemme esiintymään pelipaikoille, niin pääsemme ihmisten sieluihin isosti, sanoo Robin Packalen. Benjamin Suomela / Yle
 Yksi keino saada kansainvälistä näkyvyyttä mahdollisimman tehokkaasti on tietenkin osallistua Euroviisuihin. Blind Channelin menestyksen myötä Packalen ei näe Uuden musiikin kilpailuun osallistumista mahdottomana ajatuksena.
 – Olen viimeiset kymmenen vuotta sanonut sinne ei. Euroviisut alkavat kuitenkin näyttäytyä uskottavalta konseptilta. Se on harkinnassa, laulaja virnistää.
 Kilpailu popmusiikkimarkkinoilla on äärimmäisen kovaa, ja pärjätäkseen on erotuttava muista. Packalen sanoo miettineensä asiaa paljon. Hän uskoo, että hänen valttejaan ovat positiivisuus ja intensiivinen energia. Laulaja laskee eduksi myös suomalaisuuden.
 – Eihän kukaan ole Suomesta. Meillä on  Kimi Räikkönen ,  Valtteri Bottas  ja  Sanna Marin . Suomesta on maailmalla aika vähän porukkaa.
 Robin Packalenin jatkaa maailmanvalloitusta uusiutuneena artistina, mutta yksi asia entisestä artistiminästä on jäänyt - eripariset kengät.
 – Niistä oli vaikea jättäytyä pois, koska niitä on kaikki kaapit täynnä, laulaja nauraa.
 Lue myös:
 Korona vaikeutti suomalaisartistien kansainvälisiäkin kuvioita – EP:n englanniksi julkaissut Robin Packalen: ”Tilanne ei palaudu noin vaan”
 Isac Elliot on solminut kansainvälisen levytyssopimuksen – teinipopparia on brändätty puolitoista vuotta uuteen uskoon poikkeuksellisella tavalla
 Robin Packalen ei ota paineita pikavoitoista maailmalla: “Voi olla, että vasta 10 vuoden päästä tulee ensimmäinen kiertue Eurooppaan”
 Emma-gaalan jättiyllätys: Robin on nyt Robin Packalen – ja tähtää kansainvälisille areenoille

Robin Packalen lähti valloittamaan maailmaa – nyt hän kertoo, miltä tuntuu, kun suunnitelma junnaa:  “Kyllä tämä on ollut supervaikeaa”


Summary: Eduskunta hyväksyi koronapassin perjantaina, ja passi otettiin käyttöön heti vuorokauden vaihtuessa lauantaiyönä. Yle kokosi tiedot passien tietoturvallisuudesta.

Koronarajoitukset ovat jatkossa ohi baareilta, ravintoloilta ja tapahtumajärjestäjiltä, jotka vaativat asiakkailtaan koronapassia.
 Eduskunta hyväksyi koronapassin perjantaina 15. lokakuuta äänin 105–33 . Esimerkiksi osa yökerhoista otti sen käyttöön heti vuorokauden vaihtuessa.
 Lue lisää:   Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, joka tulee voimaan lauantaina
 Ulkomailla koronatodistuksiin on liittynyt huijauksia ja väärennöksiä. Yle kysyi asiantuntijoilta, onko Suomen koronapassijärjestelmässä uhkia väärinkäytöksistä tai esimerkiksi tietojen varastamisesta.
 Voidaanko henkilötietojani varastaa passin kautta?
 Esimerkiksi baarin tai museon henkilöstö tarkastaa koronatodistuksen sovelluksella, josta vastaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.
 Passin sovelluksella tarkastavalle portsarille tulee nähtäväksi vain henkilön nimi ja tieto siitä, onko koronasuoja voimassa.
 Mikäli suoja löytyy, lukijasovellus näyttää vihreää valoa. Jos taas esimerkiksi tuoreeseen negatiiviseen koronatestiin perustuva todistus on vanhentunut, lukijasovellus näyttää punaista valoa eli koronapassi ei tällöin ole voimassa.
 Passin qr-koodin takaa kuitenkin löytyy muutakin tietoa, vaikka THL:n koodilukija ei niitä esille tuo, sanoo tietoturvayhtiö F-Securen tutkimusjohtaja  Mikko Hyppönen .
 Qr-koodiin on kirjattu passinhaltijan koko nimi, syntymäaika ja tieto siitä, perustuuko koronasuoja esimerkiksi tuoreeseen negatiiviseen koronatestiin vai rokotuksiin. Rokotuksista on myös kirjattu tieto, minkä valmistajan rokotteet henkilö on saanut ja milloin.
 Hyppösen mukaan näihin tietoihin pääsee käsiksi jo "vähänkin harjaantunut naapurin nörtti", joka osaa purkaa qr-koodin. Koronapassin käyttäjälle Hyppösen neuvo on selkeä:
 – Nettiin tai someen ei kannata laittaa qr-koodin kuvaa, kuten sinne ei kannata laittaa muussakaan muodossa omia henkilötietojaan.
 Syntymäaikaa ja koko nimeä voisi Hyppösen mukaan käyttää esimerkiksi identiteettivarkauden osana. Oleellista on, että koko henkilötunnusta koodin takaa ei kuitenkaan saa haltuunsa.
 – Identiteettivarkauteen pitäisi olla muitakin tietoja käytössä, ei näillä tiedoilla yksin vielä pitkälle pötkitä, Hyppönen toteaa.
 Koronatodistuksen esittelyssä kannattaa silti noudattaa varovaisuutta.
 – Koronapassin käyttäjän kannalta tärkeintä on hahmottaa, että koronatodistus sisältää henkilötietoja ja sen näyttämistä kannattaa miettiä samaan tapaan kuin, että kenelle näytät passia, ajokorttia tai muuta henkilötödistusta, sanoo Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen johtava asiantuntija  Juhani Eronen.
 Qr-koodin tietoja saatetaan yrittää varastaa myös koronatodistuksen lukijasovelluksen kautta.
 – Huijassovelluksia on ollut liikkeellä. Ravintoloitsijan ja tapahtumajärjestäjän pitää varmistaa, että lataa virallisen sovelluksen luotettavasta sovelluskaupasta. Pitää osata varoa rikollisia sovelluksia, joiden taustalla voi olla saatujen tietojen hyödyntäminen, varoittaa Eronen.
 Voiko koronapassin väärentää?
 Kyllä ja ei.
 Virallista koronatodistusta ulkoisesti muistuttavan todistuksen kyllä pystyy tekemään, mutta sen qr-koodi ei mene läpi portsarilta tai museon lipuntarkastajalta.
 Väärennetystä qr-koodista puuttuu viranomaiselta aitoon koronatodistukseen tuleva digitaalinen allekirjoitus. Passia tarkastava portsari saa siis qr-koodin lukijasovellukseen tiedon, että todistus ei kelpaa. Sama koskee sekä paperille tulostettuja passeja että puhelimen ruudulta näytettäviä passeja.
 Toimivan passin väärentäminen ei F-securen Hyppösen mukaan onnistu, koska valheellisen digitaalisen allekirjoituksen tekeminen on lähes mahdotonta.
 – Digitaalisen allekirjoituksen mekanismilla suojattu passi on yhtä turvallinen kuin suomalainen verkkopankki.
 Toimimattomia, väärennettyjä koronatodistuksia  on yhtä kaikki myynnissä Suomessakin . Myyntikanavana on viestisovellus Telegram, jossa myyjiä on jo kymmenisen tuhatta, tietoturvayhtiö Check Pointin selvityksessä arvioidaan.
 Sitä ei ole kyetty selvittämään, onko väärennöksiä suomalaistodistuksista myös ostettu.
 – Näemme myynti-ilmoitukset, mutta sen jälkeen kaupankäynti siirtyy julkiselta foorumilta piiloon, käytännössä suoriin yksityisviesteihin Telegram-sovelluksessa, sanoo Check Pointin tietoturva-asiantuntija  Jarno Ahlström .
 Mitä jos "lainaa" koronatodistustaan kaverille baariin?
 Huono ajatus, vaikka teknisesti toisen henkilön koronapassin lainaaminen onkin helppoa.
 Koronapassista voi ottaa esimerkiksi älypuhelimella ruutukaappauksen tai kopioida paperisen koronapassin ja antaa sen sitten tuttavansa käyttöön. Passia tarkastava tapahtumanjärjestäjä ei suoraan näe onko kyse henkilön omasta todistuksesta.
 Tarkastuksessa tulee kuitenkin näkyviin passinhaltijan nimi. Tässä kohtaa vilpillisen sisäänpyrkijän pitäisi jäädä kiinni.
 – Tarkistajan pitää varmistaa, että koronantodistuksen haltija ja sen esittäjä ovat sama henkilö. Toisin sanoen koronapassin esittäjällä pitää olla mukana myös henkilöllisyystodistus, sanoo Eronen.
 Vilpillisesti baariin pyrkivällä pitäisi siis olla kaverilta lainatun passin lisäksi myös saman henkilön kuvallinen henkilöllisyystodistus ja vieläpä kuvaa muistuttava ulkonäkö.
 Kaverinsa rokotetodistuksella ja henkilökortilla baariin pyrkivälle ei silti tule sanktioita, vaikka jäisi kiinni, sanoo Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio .
 – Tästä käydään keskustelua aika ajoin, mutta sitä ei ole kriminalisoitu, että vaikkapa kaupan kassalle tai portsarille näyttää lainattuja papereita.
 Väärennetyn dokumentin käyttäminen ja laatiminen sen sijaan on laitonta. Samoin laitonta on, jos lainattua koronatodistusta näyttäisi viranomaisille, kuten poliisille.
 Keräävätkö baarit tai viranomaiset tietoja passinkäyttäjän liikkeistä?
 Ravintolat, konserttijärjestäjät ja muut vastaavat tahot eivät pysty keräämään tietoja siitä, kuinka usein tietyn koronapassin käyttäjä käy teatterissa tai vaikkapa oluella.
 Viranomaiset sen sijaan keräävät tietoa koronapassien käytöstä, mutta kyse on anonymisoidusta tilastotiedosta.
 Passien käytöstä kerätään ainoastaan tieto siitä, kuinka suuri määrä tarkastuksia tehdään. Näistä tiedoista ei näy, kenen passia on käytetty ja missä.
 Lue lisää:
 Avit ryhtyvät valvomaan koronapassia käyttäviä ravintoloita heti puolenyön jälkeen – "Passittomat täytyy komentaa ulos"
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina
 Koronapassi on kiihdyttänyt rokotusintoa osassa maata, mutta ruuhkasta on turha puhua – lain voimaantulosta päätetään tänään

Voidaanko tietoni varastaa, toimiiko väärennös, pääseekö kaverin passilla baariin? Kokosimme tiedot koronapassin turvallisuudesta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Pääkaupunkiseudulla bailattiin jälleen läpi yön, ravintoloita valvova viranomainen teki yllätysiskuja heti
 Yökerhoissa on juhlittu jälleen pikkutunneille asti. Osa ravintoloista otti eduskunnan perjantaina hyväksymän koronapassin käyttöön jo viime yönä. Koronapassi oli mahdollista ottaa käyttöön perjantain ja lauantain välisenä yönä alueilla, joilla on rajoituksia voimassa.  Ravintoloita valvova aluehallintovirasto teki yllätysiskuja heti.
 Hallitus sopi Veikkaus-kiistan – kaikki leikkaukset perutaan
 Sanna Marin piti tiedotustilaisuuden Valtioneuvoston linnassa illalla 15. lokakuuta. Aiheena oli Veikkaus-tuottojen kompensointi. Silja Viitala / Yle
 Hallituspuolueiden puheenjohtajat ovat sopineet  tieteen, taiteen ja kulttuurialan leikkauspäätösten perumisesta. Kiistellyt Veikkauksen edunsaajien leikkaukset perutaan ensi vuoden osalta kokonaan, kertoi pääministeri  Sanna Marin  (sd.) illalla.
 Isis-naiset sanovat olleensa vain kotiäitejä, mutta oikeudenkäynti Saksassa paljasti, millaista arki Isis-valtiossa oli
 Syyrian sisällissota on laantunut mutta ei loppunut. Sota-alueella olleita naisia pyrkii takaisin Eurooppaan, ja Eurooppa pyrkii saamaan palaajat vastuuseen mahdollisista rikoksista. Yle
 Riittääkö kotiäitiys terroristijärjestön jäsenyydeksi? Suomen mielestä ei, Saksan mielestä kyllä.  Yle seurasi Isis-naisen oikeudenkäyntiä  Saksassa. Juttu kertoo siitä, millaista arki oli kalifaatissa.
 Wahlroos: Kyse on siitä, missä järjestyksessä paperikoneita suljetaan
 Björn Wahlroos sanoo haluavansa puolustaa suomalaisia työpaikkoja. Petteri Bülow / Yle
 UPM:n ja Sammon hallitusten puheenjohtajan  Björn Wahlroosin  mukaan  Suomeen ei rakenneta enää uusia paperikoneita . Hän uskoo, että uusia sulkemisia on edessä. Syksyn työmarkkinaneuvotteluissa ei Wahlroosin näkemyksen mukaan ole kyse palkoista, vaan jäykkyyksien purkamisesta.
 Koronavilkun käyttö hiipuu
 Espoolainen Seppo Väyrynen pohtii parhaillaan, pitäisikö hänen poistaa Koronavilkku-sovellus puhelimestaan. Tiina Jutila / Yle
 Espoolainen  Seppo Väyrynen  on yksi heistä, joka harkitsee nyt Koronavilkun poistamista puhelimesta. Koronavilkku-sovelluksen  käyttäjien määrä on laskenut  roimasti huippulukemista, ja sen hyöty näyttää jäävän pieneksi. Koronavirus on jo pidemmän aikaa levinnyt sellaisten ihmisten keskuudessa, joilla vilkkua ei ole.
 Tuuli on kovaa ja puuskaista
 Ilmatieteen laitos
 Sateet jatkuvat pohjoisessa, osassa Lappia lumena. Etelä- ja Keski-Suomessa on pääosin poutaista ja pilvipeitekin repeilee. Tuuli on voimakasta ja puuskaista.
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Koronapassi on nyt käytössä, hallitus pyörsi Veikkaus-päätökset, Isis-naiset oikeudessa


Summary: Asiantuntija korostaa, että koronavirus on vielä keskuudessamme eikä kenenkään ole syytä luopua suojautumistoimista. Toimet suojaavat myös syksyn muilta virustaudeilta.

Koronarajoituksien helpottamisen jälkeen moni kokee, että epidemia on ohi ja elämä voi normalisoitua täysin.
 Ylilääkäri  Tuula Hannila-Handelberg  Terveyden ja hyvinvoinninn laitokselta kuitenkin muistuttaa, että koronavirus on vielä keskuudessamme eikä kenenkään ole syytä luopua suojautumistoimista.
 Rokotuskattavuus ei yllä vielä tavoitetasoon. Yle kysyi Hannila-Handelbergiltä, mitä riskiryhmien ja ikääntyneiden tulisi nyt ottaa erityisesti huomioon.
 Millä tavalla riskiryhmien ja ikääntyiden tulisi nyt toimia?
 Kun meillä rokotuskattavuus lisääntyy, tavoitteena on normalisoida elämää. Pandemia ei ole kuitenkaan ohi vielä maailmalla, ja epidemia jatkuu vielä Suomessa. Siksi meidän kaikkien pitäisi mielestäni vielä noudattaa juuri oppiamme suojautumiskeinoja. Suojautuminen koskee kaikkia, ei pelkästään riskiryhmiä ja ikääntyneitä.
 Voiko riskiryhmään kuuluva tai ikäihminen kutsua vieraita kotiinsa?
 Periaatteessa kyllä, jos vieraat ovat terveitä. Harkintaa kannattaa käyttää esimerkiksi silloin, kun vieraat ovat saapuneet juuri matkalta riskimaasta tai osallistuneet joukkotapahtumaan, josta on voinut tulla tartuntoja.
 Kutsuttavien määrässäkin tulee käyttää harkintaa. Sisätiloissa pitäisi voida pitää turvaetäisyyksiä ja muistaa tuuletuksen mahdollisuus. Jos on pieni sisätila, kuinka paljon pystyy olemaan väkeä niin, ettei synny ihan lähikontaktia?
 Uskaltaako riskiryhmäläinen tai ikäihminen mennä teatteriin tai karaokebaariin?
 Kulttuurista voivat nauttia kaikki. Jos sisätiloissa on paljon ihmisiä, kaikkien tulee noudattaa terveysturvallisia toimia. Asiakastiloissa on usein siihen onneksi mahdollisuus. Suosittelen käsien puhdistamista, turvavälejä ja maskeja tilanteisiin, joissa on paljon ihmisiä.
 Karaokebaarissa voi tietysti laulaa, jos on yksin mikrofonin äärellä. Yleisön joukossa täytyy toimia harkinnan mukaan – onko se paikka, jossa voi turvallisesti olla?
 Ihmiset ovat kyllä fiksuja ja voivat kysyä itseltään, onko tämä tilanne minulle turvallinen.
 Mihin tahansa voi periaatteessa mennä, mutta jokaisen pitää tehdä oma riskiarvionsa. Jos tilassa on paljon ihmisiä lähellä toisiaan, riski on suurempi.
 Kuinka kauan suojaustoimia vielä vaaditaan?
 En osaa ennustaa, mutta uskoisin, että ainakin vuoden loppuun saakka.
 Lisäksi haluan korostaa, että meidän tunnetut virusflunssammekin tarttuvat pääosin pisaratartuntana. Meillä on tässä flunssakausi kohta alkamassa, samoin influenssakausi. Koronasta opitut turvatoimet suojaavat myös niitä viruksia vastaan.
 Miten voi suojella parhaiten läheistään, joka on riskiryhmässä tai ikääntynyt?
 Ottamalla molemmat koronarokotukset. Lisäksi varttuneemmissa ikäluokissa on henkilöitä, jotka eivät ole vielä ottaneet rokotuksia. Olisi tärkeää kannustaa heitäkin ottamaan ne.
 Rokotus tuo suojaa vakavaa tautia vastaan. Tartunnan saanut rokotettu on mitä ilmeisemmin lieväoireisempi ja hänen tautinsa lyhytkestoisempi. Todennäköisesti hän myös tartuttaa vähemmän aikaa kuin rokottamaton henkilö.
 Täyden rokotussarjan saaneita lieväoireisia ei välttämättä tarvitse testata koronaviruksen varalta. Oireisuus on kuitenkin se tärkein asia edelleen. Jos on oireita, ei pidä tavata ihmisiä eikä lähteä joukkotapaamisiin. Jos on vakavia oireita, pitää mennä lääkäriin.
 Lue myös:
 Täältä löydät  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .
 Katso Yle Areenasta:
 Rankka vuosi – Dokumenttisarja poikkeusajasta.  Suomi siirtyi poikkeustilaan keväällä 2020. Huoli, pelko ja ahdistus alkoivat leimata päätöksentekoa ja toimintaa. Ihmiset hamstrasivat vessapaperia ja käsidesiä, ja päättäjät olivat kauhuissaan. Kolmiosainen dokumenttisarja seuraa poikkeusajan elämää maaliskuusta 2020 aina vuoden loppuun asti.

Koronarajoituksia puretaan – varsinkin riskiryhmien ja ikääntyneiden syytä olla edelleen tarkkana


Summary: Mökkiläiset ja järven rantojen asukkaat ovat viime vuosina innostuneet ruoppaamaan rantojaan syvemmiksi ennenkuulumattoman paljon. Ruoppausten määrä on yli kolminkertaistunut kuudessa vuodessa. Matalassa rannassa uiminen ja veneily on vaikeaa.

Maa- ja vesirakentamisen tekninen palvelu

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Ruoppausyrittäjä  Viljami Saastamoinen  keikkuu järven aalloilla kaivinkoneen puikoissa ja kauhoo maamassoja järven pohjasta ylös. Tänään ohjelmassa on veneväylän kaivaminen asiakkaan rantaan, rantakasvillisuuden poistaminen ja uimapaikan syventäminen. Ne ovat tavallisimpia ruoppausyrittäjältä ostettavia töitä.
 Saastamoinen keikkuu laineilla, sillä hänen kaivinkoneensa on telaponttoonien päällä. Telaponttoonikaivuri oli tänä kesänä yrittäjäksi ryhtyneelle nuorelle iso investointi.
 Se kuitenkin vaikuttaisi maksavan itsensä takaisin.
 – Syksyn kalenteri myytiin täyteen heinä-elokuussa. Nyt paukutetaan ihan nonstoppina rantojen ruoppausta, Saastamoinen kertoo.
 Saastamoinen oli aiemmin kuljetusyrittäjä, mutta vaihtoi alaa kovan kilpailun takia. Sami Takkinen / Yle
 Muutaman viime vuoden aikana yksityisten rantojen ruoppausten määrä on yli kolminkertaistunut. Kun vuonna 2015 ely-keskuksiin ilmoitettiin noin 850 yksityisen rannan ruoppausta, tänä vuonna määrän uskotaan kiipeävään yli kolmeen tuhanteen. Lokakuuhun mennessä ilmoituksia oli jo 2800.
 Ruoppausbuumin taustalla on ilmastonmuutos. Esimerkiksi Etelä-Savossa juuri nyt monien laiturit ovat jääneet kuivalle maalle, sillä viime kesä oli kuuma ja sateeton, ja myös syksyn sademäärä on jäänyt puoleen normaalista.
 Etelä-Savon ely-keskuksen vesitalousasiantuntija  Tarmo Muuri  ennustaa, että järvien pinnat ovat jatkossakin aiempaa useammin alhaalla.
 Telaponttoonikaivuri on varustettu öljyntorjuntavälineillä vahingon varalta. Sami Takkinen / Yle
 Sään ääri-ilmiöt, kuten helteet ja kuivuus voivat näkyä erityisesti loppukesällä järvien alhaisina vedenkorkeuksia. Lämpimien talvien takia vettä ei myöskään enää varastoidu lumeen yhtä paljon kuin ennen. Silloin talvisten sulamis- ja sadevesien määrät vaikuttavat kevään tulvan suuruuteen ja käyttäytymiseen.
 – Talvitulvat saattavat yleistyä, mutta vettä ei enää riitäkään loppukesään. Ja kuumana kesäpäivänä järven pinnasta voi pelkän haihdunnan avulla lähteä senttimetri vettä, Muuri sanoo.
 Klassinen virhe: öljyä hulahtaa veteen
 Ruoppauksista on aina ilmoitettava ely-keskukseen, vaikka aikoisi rouhaista rannastaan vain pari kaivinkoneen kauhallista maata. Ely-keskus haluaa varmistua, että työ tehdään oikein. Matalien rantojen lajisto voi kärsiä ruoppauksesta tai kadota sen takia kokonaan.
 Ruoppausmassat täytyy sijoittaa niin, etteivät ne pääse takaisin vesistöön. Sami Takkinen / Yle
 Ruoppaukseen erikoistuneita yrittäjiä on Suomessa vähän. Useimmiten työn tekee tavallinen kaivinkoneurakoitsija. Se on mahdollista, jos kaivinkoneen kauhassa on tavallista pitempi puomi, jolla se ylettyy veteen.
 Ei ole tavatonta, että kaivinkoneen helmojen kastuessa rantaveteen hulahtaa öljyä.
 – Määrät ovat yleensä pieniä, eivätkä vaadi toimenpiteitä. Toinen klassinen virhe on läjittää järven pohjasta nostetut maamassat vesistöön tai naapurin tontille. Siitä tulee sanomista, Muuri sanoo.
 Tuore yrittäjä Viljami Saastamoinen kertoo opiskelleensa vesilakia ennen työhön ryhtymistä. Hän on myös ollut yhteydessä alalla pidempään toimineisiin kollegoihin.
 – Olen jopa käynyt heillä oppipoikana ajamassa konetta ja imemässä tietotaitoa tähän hommaan.
 Ruoppausta ei saa tehdä kesäkuukausina , joten h-hetki toimeen ryhtymiseen on nyt.
 Ruoppauksen aiheuttamia haittoja voivat olla esimerkiksi veden samentuminen, kalojen kutualueiden tuhoutuminen ja ranta-alueiden sortuminen. Sami Takkinen / Yle
 Ruoppauksen hinta on usein muutamia tuhansia euroja. Kustannuksiin vaikuttaa esimerkiksi se, miten kaukaa kalustoa pitää kuljettaa paikalle, minne maamassat voidaan läjittää ja kuinka pitkälle rannassa on matalaa.
 – Mitä matalampi ranta, sitä enemmän menee aikaa maamassojen siirtämiseen. Se nostaa hintaa, Saastamoinen sanoo.
 Ely-keskus haluaa ilmoituksen työstä kuukautta ennen ruoppauksen aloittamista. Itse urakkaan ei tavallisesti mene kuin päivä tai pari.
 – Nyt myydään jo ensi syksylle keikkoja. Sitä mukaa kun käydään tekemässä hommia, ihmisillä herää mielenkiinto, Saastamoinen sanoo.

Kun ilmastonmuutos madaltaa järviä, laituri tönöttää yhä useammin kuivalla maalla – “Nyt paukutetaan nonstoppina rantojen ruoppausta”, sanoo yrittäjä


Summary: Kukaan ei loukkaantunut tapahtumassa ja lentokone laskeutui normaalisti, mutta yhdellä moottorilla. Otkesilla ei ole vielä tiedossa, kuinka monta matkustajaa lentokoneessa oli tapahtumahetkellä.

Porista Helsinkiin lentäneessä liikennelentokoneessa oli perjantaina vakava vaaratilanne, jonka vuoksi Onnettomuustutkintakeskus, Otkes kertoi Twitterissä aloittaneensa alustavan tutkinnan.
 Viestintäpäällikkö  Tiina Bieber  kertoi STT:lle, että vaaratilanne tapahtui perjantaina. Lentokone oli Budapest Aircraft Servicesin Embraer 120 -tyyppinen liikennelentokone, joka oli matkalla Porista Helsinkiin.
 Kone joutui laskeutumaan yhdellä moottorilla sen jälkeen, kun sen ohjaajat olivat julistaneet hätäkutsun, maydayn.
 – Yritetään selvittää, että minkä takia hätäkutsu on julistettu ja mitä siellä on tapahtunut, kertoi Bieber.
 Kukaan ei Bieberin mukaan loukkaantunut tapahtumassa ja lentokone laskeutui normaalisti. Otkesilla ei ole vielä tiedossa, kuinka monta matkustajaa lentokoneessa oli tapahtumahetkellä.
 Biber kertoi Ylelle lauantaina aamupäivällä, että alustava tutkinta on vielä kesken. Otkes ei ole saanut vielä matkustajaluetteloa.
 Otkes on kuullut asianosaisia. Lisäksi tutkijoiden oli tarkoitus saada tänään, lauantaina lentokoneen tallenteet tarkasteltavikseen osana alustavaa tutkintaa.
 Päätöstä varsinaisen tutkinnan aloittamisesta ei Bieberin mukaan ole vielä tehty, vaan esimerkiksi tallenteet on purettava ensin. Lisäksi kuulemisia saatetaan järjestää toistamiseen tai kuultaviksi saatetaan pyytää vielä lisää ihmisiä.

Porista Helsinkiin lentäneessä liikennelentokoneeessa oli vakava vaaratilanne – Otkes aloittanut alustavan tutkinnan


Summary: Tuftaaminen on kirjontaa muistuttava tekniikka, jolla saa nopeasti aikaan ryijymäistä pintaa.  Se on noussut käsityöharrastajien suosioon ympäri maailman.

Siitä on noin vuosi, kun tekstiilitaiteilija  Niina Mantsinen  huomasi, että hänen somekuplansa oli alkanut täyttyä tuftausvideoista.
 Tuftaus tai englanniksi punch needle on ikivanha käsityötekniikka, joka on noussut käsityöharrastajien suosioon ympäri maailman.
 Mantsiselle tekniikka oli entuudestaan tuttu. Hän innostui tuftaamisesta opiskellessaan tekstiilisuunnittelua ammattikorkeakoulussa Joensuussa.
 – En silloin 10 vuotta sitten olisi uskonut, että tästä tulee trendikästä. Kaveritkin ovat ostaneet tuftausneuloja, ja minulta kysytään nyt neuvoa, Mantsinen naurahtaa.
 Hän on käyttänyt tuftausta teoksissaan jo vuosien ajan.
 Tuftaamalla syntyy ryijymäistä pintaa. Kuvassa yksityiskohta tekstiilitaiteilija Niina Mantsisen työstä. Saku Soukka
 Näyttää hauskalta ja on helppo oppia
 Vaikka tuftauksen suosio ehkä vähän yllätti, keksii Niina Mantsinen sille heti selityksen: tuftaus on käsityönä helposti lähestyttävä.
 Ainoa erikoisvaruste on tuftausneula, jonka voi ostaa mistä tahansa käsityöliikkeestä. Lisäksi tarvitaan sopivan paksuista kangasta ja lankaa. Tekniikka muistuttaa kirjontaa ja sen oppii nopeasti.
 Tuftaus myös antaa tekijälle paljon vapautta. Kun esimerkiksi ristipistotöissä kuvio on luotava pikselimäisten neliöiden avulla, voi tuftaamalla tehdä kaikenlaisia muotoja.
 Kati Korhonen  Joensuun Taitokeskuksesta kuvaa tuftaamista langalla maalaamiseksi.
 – Tuftaamalla saa joko sileää tai nukkamaisempaa pintaa riippuen siitä kummalta puolelta kangasta pistelee, Korhonen kertoo.
 Ja sitten tuftaus näyttää hauskalta. Neulalla pistellään kangasta ja kuvio syntyy kuin itsestään. Sellaisen videon jakaa mielellään Instagramissa tai Tiktoksissa.

 Lopputulos muistuttaa ryijyä
 Tuftattu kangas muistuttaa ryijyä. Siksi tekniikka on suosittu etenkin seinävaatteissa, tyynyissä ja muissa sisustustuotteissa. Esimerkiksi Joensuun Taitokeskuksen kurssilla tuftataan tyynynpäällinen.
 – Tuftausta voi hyödyntää myös asusteissa, kuten laukuissa. Oikeastaan vain mielikuvitus on rajana, Kati Korhonen kertoo.
 Se tosin kannattaa ottaa huomioon, että tuftaustyö kestää huonosti kovaa kulutusta. Lanka purkautuu helposti, joten käyttöön tulevat tuftaustyöt kannattaa viimeistellä nurjalta puolelta silitettävällä tukikankaalla tai liimaseoksella.
 Tuftausneuloja on erikokoisia riippuen langan paksuudesta. Pauliina Tolvanen / Yle
 Tuftattu graffiti
 Niina Mantsisen tuftaustyöt ovat seinävaatteita, mutta eivät kaikkein perinteisimpiä. Mantsinen jäljentää ryijyiksi graffiteja niiden luonnollisessa koossa. Se tarkoittaa, että teokset voivat helposti olla kaksi metriä korkeita ja neljä metriä leveitä.
 Alunperin tuftaus valikoitui tekniikaksi juuri siitä syystä, että se mahdollisti Mantsisen teosidean.
 – Halusin uudistaa upeaa ryijyperinnettä ja etsin erilaisia tekniikoita, joilla ryijyjä voi tehdä. Tuftaus vei mennessään, koska sen avulla pystyin tekemään isoja ja muodokkaita teoksia, Mantsinen kertoo.
 Isojen teosten tuftaaminen on fyysisesti raskasta, minkä takia Mantsinen käyttää neulan sijasta sähköllä ja paineilmalla toimivaa tuftauslaitetta.
 Tällä hetkellä Mantsinen valmistelee taiteilija  EGS :n kanssa yhteisnäyttelyä Joensuun taidemuseoon. Tulossa on ainakin lasiveistoksia, installaatio – ja tuftaustöitä.
 Lue lisää:
 Kiinnostaako sinua suosittu punch needle -tekniikka? Suomeksi se on tuftaus, ja täältä opit sen alkeet

Näyttää graffitilta, mutta on tehty villalangasta – some nosti vanhan käsityötekniikan suosioon


Summary: Monille tuntemattomaksi jäänyt taiteilija Camilla Mickwitz aloitti mainosalalla, mutta päätyi freelancer-uransa aikana lastenkirjailijaksi ja animaatioiden tekijäksi.

Vuonna 1983 Pikku Kakkosesta tuli nykyaikuisillekin tuttu Pikku Kakkonen. Silloin kuvittaja  Camilla Mickwitzin  suunnittelema värikäs logo otettiin käyttöön. Hahmot pääsivät muutama vuosi myöhemmin myös varoittamaan heikoista jäistä Mickwitzin animaatiossa.

 Mickwitzin omaperäisen tyylin tausta löytyy kuraattori ja amanuenssi  Riikka Kuittisen  mukaan niin 60-luvun psykedeliasta kuin vankasta ammattitaidosta. Mickwitz opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa grafiikkaa ja työskenteli mainosalalla ennen animaattorin ja kirjailijan uraansa.
 – Hän lähti täysin ennakkoluulottomasti opettelemaan animaatiota. Ehkä hän ei ollut konventioiden sitoma, vaan opetteli itse ja loi omaa jälkeä.
 Mickwitz toi arjen lastenkirjoihin
 Vuonna 1975 Mickwitz julkaisi ensimmäisen Jason-kirjansa. Jason elää kirjoissa arkea yksinhuoltajaäitinsä kanssa. Rahasta on tiukkaa ja niin on ajastakin, sillä äidillä on kaksi työtä.
 – Tämä oli uudenlaista kerrontaa silloin ja tavallaan ehkä nykyäänkin. Lapsille usein kerrotaan fantasiatarinaa, vaikka lapset pystyvät ottamaan arkeakin vastaan ja ymmärtävät sitä hyvin.
 Jason ja hänen äitinsä ruokakaupassa. Tampereen taidemuseo / Antti Sompinmäki
 Värikkäät kuvitukset vetoavat lapsiin, vaikka tarinat eivät ole lapsellisia tai yksinkertaisia.
 – Mickwitz salakuljetti sinne vaikeitakin aiheita kuten maastamuuttoa, ympäristöä ja tasa-arvoa, koska hän kunnioitti lapsia. Hänen näkökulmastaan: miksipä lapsille ei voisi kertoa vaikeitakin asioita?
 Tampereen taidemuseon amanuenssi ja Mickwitz-näyttelyn kuraattori Riikka Kuittinen. Marko Melto / Yle
 Kuvitus kestänyt aikaa
 Vapaana taiteilijana Mickwitz kuvitti myös tietokirjoja, kalentereita ja sanoma- ja aikakauslehtiä. Hän sai työstään useita palkintoja Suomessa ja kansainvälisesti.
 Mickwitzin teokset eivät tunnu vanhanaikaisilta vuonna 2021. Yksi esimerkeistä on Kuittisen mielestä Pikku Kakkosen logo.
 – Se on kestänyt aikaa mielettömän hienosti.
 Mickwitzin suunnittelema logo täyttää pian 35 vuotta. Se nähtiin ensimmäisen kerran 25. lokakuuta vuonna 1986. Yle
 Mickwitzin ura jäi lopulta lyhyeksi, sillä hän kuoli 51-vuotiaana vuonna 1989. Nykyään monetkaan eivät tiedä, että klassikkologo on hänen tekemänsä. Jos ura olisi jatkunut, tilanne voisi Kuittisen mielestä olla toinen.
 – Voi olla, että hän olisi taiteilijana joka kodin tuttu nimi.
 Iloinen arki: Camilla Mickwitz -näyttely Tampereen Muumimuseossa 16.10.2021–24.4.2022.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustelu on auki 17. lokakuuta kello 23.00 asti.

Varokaa heikkoa jäätä! Pikku Kakkosesta tutun taiteilijan Camilla Mickwitzin tuotannosta aukeaa näyttely Tampereella


Summary: Nord sairastui äkillisesti ja vakavasti eikä vastannut hoitoon, joten kärsimyksen välttämiseksi eläin päädyttiin lopettamaan. Nord ehti asustella Ranualla vain reilut seitsemän kuukautta.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Eläinpuiston väkeä kohtasi lauantaina suuri suru, kun Ranualle  viime helmikuussa Tanskasta saapunut  16-vuotias urosjääkarhu  Nord  menehtyi.
 Nord sairastui äkillisesti ja vakavasti eikä vastannut hoitoon, joten kärsimyksen välttämiseksi eläin päädyttiin päästämään tuskistaan.
 Sairauden syytä selvitellään. Toimitusjohtaja  Johanna Koivunen  kertoo, että henkilökunta on ottanut Nordin poismenon raskaasti.
 – Asia on nyt niin tuore, tilannetta rauhoitellaan. Tämä on ollut todella kova paikka henkilökunnalle, joka yritti Nordia parhaansa mukaan hoitaa siinä kuitenkaan onnistumatta.
 Johanna Koivusen mukaan henkilökunta yrittää nyt selvittää, mikä sairaus lopulta vei jääkarhu-uroksen voimat.
 – Palaamme asiaan maanantaina.
 Ranualla tehty pitkään työtä lajin hyväksi
 Jääkarhu-uroksen maksimi-ikä on noin 30 vuotta. Tarhaolosuhteissa karhu voi toki elää jopa 40-vuotiaaksi. Vuonna 2017 vanhuuteen menehtynyt  Manasse -karhu eli 27-vuotiaaksi.
 Lue myös:   Ranuan valkea jättiläinen on poissa
 Jääkarhu on määritelty luonnossa uhanalaiseksi ja lajille on perustettu Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestössä EAZAssa uhanalaisten lajien suojeluohjelma EEP (European Ex-situ Programme), johon Ranuan Eläinpuisto ja Skandinavisk Dyrepark myös kuuluvat.
 Ranuan eläinpuiston mukaan ohjelman tavoitteena on ylläpitää jääkarhujen eläintarhakanta elinvoimaisena ja perimältään riittävän monimuotoisena.
 Ranuan eläintarha tunnetaan jääkarhujen kotipaikkana, sillä arktinen ilmasto sopii karhuille ja on niille luonnonmukainen.
 Tarhassa on jo pitkään tehty työtä karhujen hyväksi. Nordin lähdön jälkeen kotitarhaan jää vielä karhunaaras  Venus.  Toiveissa oli, että Venus ja Nord olisivat saaneet myös jälkeläisiä, mutta siihen ei pariskunnan yhteinen aika riittänyt.
 Lue myös:
 Tanskasta Lappiin muuttanut jääkarhu Nord saapui Ranualle Venuksen kosijaksi – eläinpuiston toiveissa jääkarhunpentuja
 16.10. klo 13.15 Juttua täydennetty väliotsikosta lähtien

Ranuan eläinpuiston väki suree jääkarhu Nordin kuolemaa – äkillinen sairaus vei 16-vuotiaan uroskarhun voimat


Summary: Matkustajia yritetään saada vaihtamaan lennot juniin etenkin lyhyillä matkoilla. Temppu ei ole aivan yksinkertainen.

Euroopan maat suitsivat lyhyiden matkojen lentämistä lentoveroilla.
 Viimeisimpänä Belgia  ilmoitti  tällä viikolla alkavansa verottaa lyhyitä, alle 500 kilometrin lentomatkoja. Jos hallituksen esitys menee läpi, muutos astuisi voimaan ensi vuonna.
 Veron suuruudeksi on arvioitu 5–7 euroa lentolippua kohden. Tämä olisi linjassa naapurimaiden Saksan, Ranskan ja Hollannin kanssa. Hollanti otti 7,85 euron lentoveron käyttöön tämän vuoden alussa.
 Heinäkuussa lentovero otettiin käyttöön Portugalissa, ja keväällä Ranska päätti kieltää lyhyet maansisäiset lennot. Jäsenmaat toimivat itse, koska EU on ollut haluton säätämään yhteisveroa. Vuonna 2019 yhdeksän jäsenmaata  esitti  EU-lentoveroa, mutta komissio ei ole toiminut asiassa.
 Professori: "Juna on kulutuksen suhteen verraton väline"
 Veroilla halutaan kannustaa matkustajia vaihtamaan lennot juniin erityisesti lyhyillä matkoilla. Junat ovat  selvästi  lentoja ilmastoystävällisempi kulkumuoto.
 Tämä on järkevää, arvioi liikenne- ja kuljetusjärjestelmien professori  Heikki Liimatainen  Tampereen yliopistosta.
 – Kun halutaan liikuttaa suuria määriä ihmisiä, juna on kulutuksen suhteen verraton väline, hän sanoo.
 Lentoliput ovat ympäristövaikutuksiinsa nähden keinotekoisen halpoja.
 Esimerkiksi Suomen sisällä kaikista lento-, juna- tai bussilipuista peritään 10 prosentin arvonlisävero. Mutta jos matkustaa Berliiniin, lentolippu onkin veroton.
 Tämän lisäksi polttoaineen valmisteverovapauden arvoksi EU:ssa on laskettu  27 miljardia euroa  vuodessa.
 Ruuhkaiset raiteet – ei helppo temppu
 Lentomatkojen korvaaminen junilla ei silti ole ihan helppo temppu, etenkään Keski-Euroopassa.
 Raiteet ovat jo ruuhkaisia, eikä kapasiteettia lisätä noin vain. Lisäraiteiden rakentaminen kestää vuosia.
 Eivätkä lyhyiden lentojen päästötkään ole tilastojen mukaan kaikkein suurin ongelma: joka neljäs lentomatka EU:ssa on  tilastojen mukaan  alle 500 kilometrin mittainen, mutta näiden matkojen päästöt ovat vain 4 prosenttia päästöistä.
 Liimatainen huomauttaa, että lentojen välttäminen on silti aina ympäristöteko.
 – Toki pitkät lennot saastuttavat enemmän kuin lyhyet, mutta suurin osa päästöistä tulee lentoonlähtövaiheesta. Henkeä kohden lyhyetkin lennot saastuttavat merkittävästi, Liimatainen sanoo.
 Nyxairin reittikone lähdössä Jyväskylän lentoasemalta. Jari Tanskanen / Yle
 Suomi: vero voi tulla kansalaisaloitteen kautta
 Suomessa hallitus ei ole ollut hanakka säätämään lentoveroa.
 Viime vuonna eduskunnalle luovutettiin asiasta 54 000 nimen kansalaisaloite. Valtiovarainvaliokunta on tilannut päätöksen tueksi  tutkimuksen  veron vaikutuksesta. Sen on määrä valmistua lähiviikkoina.
 – On kiinnostavaa, että lentoverokeskustelu on meillä lähtenyt liikkeelle kansalaisaloitteesta. Se osoittaa kansalaisten halukkuutta toimia jopa nopeammin kuin mihin päättäjät ovat valmiita, Liimatainen sanoo.
 Lyhyistä lennoista keskustellaan meilläkin. Osa maakuntakenttien liikenteestä saa mittavia julkisia tukia.
 Valtio tukee  virolaisen NyxAirin jokaista edestakaista Helsinki–Jyväskylä-lentoa lähes 6 000 eurolla. Porissa puolestaan  kaupunki ostaa  säännöllistä lentoliikennettä Helsinkiin 3,4 miljoonalla eurolla vuodessa unkarilaiselta BAS:lta.
 Molemmissa tapauksissa tämä on tarkoittanut korona-aikana jopa lähes tuhannen euron hintalappua yhtä matkustajaa kohden.
 Tosin junat ovat Suomessa jo 400–500 kilometrin matkoilla selvästi lentoja hitaampia. Lento Vaasasta Helsinkiin kestää tunnin, juna kolme ja puoli. Lisäksi kaukojunat kulkevat osaan maakuntakaupungeista kehnosti etenkin iltaisin.
 Lue lisää:
 Kansalaisaloite matkustajakohtaisesta lentoverosta luovutettiin eduskunnalle – "Lentäminen on aivan liian halpaa"
 Lennolla vain kaksi matkustajaa ja valtion tuki jopa tuhat euroa per matkustaja – ostoliikenne jatkuu viidelle maakuntakentälle ensi syksyyn

Euroopan maat ottavat kilvan lentoveroja käyttöön, koska EU ei etene asiassa – nyt myös Belgia esittää veroa, Suomi empii vielä


Summary: Imatralainen Pia Helveranta voitti karaoken suomenmestaruuden. Samana viikonloppuna julkaistiin ensimmäinen oma kappale. Karaoke on tuonut elämään paljon uusia jänniä kokemuksia. Seuraavaksi tavoite on kilpailla ulkomailla.

Ensimmäinen kerta karaokekisoissa jännitti aivan kamalasti. Siinä vaiheessa, kun oma laulukerta tuli, ei laulusta meinannut tulla mitään, kertoo imatralainen  Pia Helveranta .
 – Aloin käydä laulunopettajalla vuonna 2013 ja tämä opettaja,  Teija Immonen  on sysännyt minua kilpailuihin. Olen sen verran hullu, että kaikkea pitää lähteä kokeilemaan. Siitä se oikeastaan lähti.
 Viime viikon sunnuntaina Helveranta voitti SM Karaoken naisten yleisen sarjan suomenmestaruuden. Kilpailuviikonloppu järjestettiin Härmän kylpylässä Kauhavalla ja eri sarjoissa kilpaili satoja karaokelaulajia.
 SM karaoke -voittajat Naisten yleinen sarja: Pia Helveranta, Imatra Miesten yleinen sarja: Svante Öströn, Porvoo Seniori, naiset: Lenita Harjula, Surahammar, Ruotsi Seniori, miehet: Juhani Virkkala, Kaustinen
 – En ole aiemmin päässyt kilpailuissa finaaliin, joten voitto tuntuu nyt todella hyvältä, sanoo Helveranta.
 Helveranta esitti ensimmäisellä kierroksella  Johanna Pakosen  tunnetuksi tekemän  Tummin kyynelin  ja superfinaalissa  Laura Voutilaisen  levytyksen  Miks ei .
 – Olen harrastanut karaokea sen verran monta vuotta, että on tullut kokeiltua monenlaisia kappaleita. Minulle on tärkeää, että kappaleessa on tunnetta ja sen pitää kolahtaa itselle. Laura Voutilaisen kappaleella saa taas yleisön hyvin mukaan, sanoo Helveranta.
 Naisten yleisen sarjan voittaja Pia Helveranta (kuvassa keskellä), vasemmalla kilpailun toinen Lea Annala ja oikealla kolmanneksi sijoittunut Katriina Nieminen. Ohjelmatoimisto Hakkivox Oy
 Laulunopettaja kannusti kilpailemaan
 Imatralainen Pia Helveranta kilpaili ensimmäisen kerran karaokessa vuonna 2015. Jo seuraavana vuonna hän oli ensimmäistä kertaa semifinaalissa.
 Helverannalle on tärkeää, että karaokea pääsee esittämään lavalle, yleisön eteen. Sen vuoksi hän ei oikein innostunut korona-ajan poikkeusjärjestelyistä. Karaokea sai kyllä laulaa joissakin paikoissa, mutta laulamisen piti tapahtua pöydästä, omalta paikalta.
 – En edes käynyt niissä paikoissa, missä piti laulaa omalta paikalta. En vain mennyt niihin paikkoihin vaan lauloin kotona. En tiedä muista, mutta minulle on tärkeää päästä lavalle. Niistä hetkistä osaan nauttia.
 Levytyksiä ja kisoihin ulkomaille?
 Laulaminen on Helverannalle intohimo, vaikka se joka kerta jännittää. Kun hän on karaokessa "voimiensa tunnossa", hän on alkanut kokeilla myös englanninkielisiä kappaleita.
 – Sekin meni sitten niin, että tänä vuonna olinkin  Talent Questin  Suomen finaalissa ja voittajat olisivat päässeet USA:han. Noissa kisoissa en päässyt jatkoon, Helveranta sanoo.
 Joni Takalo / Yle
 Tulevaisuuden haaveissa kuitenkin siintää kilpaileminen karaokessa ulkomailla.
 – Ainakin yritystä tulee olemaan, että pääsisi ulkomaille kilpailemaan.
 Karaoke on tuonut Helverannalla muitakin uusia kokemuksia. Ensimmäinen oma levytys julkaistiin runsas viikko sitten.  Jari Rönkön  ja  Matti Laasosen  tekemä  Aamuun lähden  on kuunneltavissa yleisimmissä suoratoistapalveluissa.
 Kenties tulevaisuudessa omia levytyksiä tulee enemmänkin.

Opettaja kannusti Pia Helverannan laulukisoihin, joissa laulamisesta ei ollut tulla mitään – nyt hän on karaoken suomenmestari


Summary: Pörssiyhtiöiltä odotetaan vahvoja tuloksia, vaikka kasvu hidastuukin alkuvuodesta. Kustannusten nousu ja toimitusketjujen ongelmat voivat nyt repiä aiempaa selkeämpiä eroja yhtiöiden välille, ja siksi tuloskaudesta odotetaan jännittävää.

Helsingin pörssin tuloskausi pyörähtää täysillä käyntiin ensi viikolla, kun heinä–syyskuun tuloksensa julkistavat muun muassa Stora Enso, Elisa ja Verkkokauppa.com.
 Piensijoittajalle kolmen kuukauden välein julkistettavat osavuosikatsaukset ovat tärkeä tietopankki. Yhtiöiltä odotetaan kovia lukuja, mutta kasvuvauhdin uskotaan hidastuvan alkuvuodesta.
 – Tuloskasvuvauhti hidastuu, mutta edelleen keskimääräiset kasvuprosentit ovat moninkertaisia verrattuna siihen, mitä nähdään pitkällä aikavälillä keskimäärin, sanoo pankkikonserni Nordean päästrategi  Antti Saari .
 Jyvät alkavat kuitenkin nyt analyytikoiden mukaan erottua akanoista, ja siksi tuloskaudesta voi tulla jännittävä.
 Alkuvuonna pörssiyhtiöt ovat tehneet huipputuloksia, kun talous on päässyt  koronakuopasta vauhtiin . Nyt yritysten toimintaympäristö on muuttunut epävarmemmaksi inflaation nostettua päätään.
 Yritysten välille voi revetä selkeitäkin eroja siinä, kuinka esimerkiksi kustannusten nousu ja globaalit haasteet toimitusketjuissa vaikuttavat niihin.
 Kokosimme neljä asiaa, joita piensijoittajan kannattaa tällä tuloskaudella tarkkailla.
 1. Onnistutaanko kustannuspaineita siirtämään hintoihin?
 Tällä tuloskaudella katseet kääntyvät ennen kaikkea kustannuksiin ja kannattavuuteen.
 Inflaation nostaessa päätään muun muassa  energian  ja raaka-aineiden hinnat ovat nousseet vauhdilla, ja samalla globaalit toimitusketjut tökkivät.
 Inderesin pääanalyytikko  Antti Viljakaisen  mukaan tällaisessa ympäristössä pärjäävät yritykset, jotka onnistuvat siirtämään nousseet kustannukset myyntihintoihin.
 – Kyse on yhtiökohtaisista tekijöistä enemmän kuin toimialoista, mutta tyypillisesti paremman hinnoitteluvoiman toimialoja löytyy esimerkiksi teknologiayhtiöistä. Myös pankkisektori pärjää yleensä hyvin inflatorisessa ympäristössä, Viljakainen sanoo.
 Vaikeampaa on yhtiöillä, joilla raaka-aineiden osuus kustannuksista on suuri, koska suuri osa inflaatiosta tulee nyt raaka-ainepuolelta ja energiasta.
 – Lähtökohtaisesti perusteollisuus voi pärjätä hyvin, koska he myyvät raaka-aineita, joiden hinnat ovat nousseet, sanoo Nordean Antti Saari.
 Jos osavuosikatsauksia haluaa syvällisemmin perata, kehottaa Saari katsomaan materiaali- ja logistiikkakustannuksia ja toisaalta myyntihintojen kehitystä.
 – Siellä näkyvät nyt kovimmat paineet suomalaisyritysten osalta. Globaalisti tuottavilla yrityksillä voi näkyä myös palkkapaineita, mutta Suomessa tuottavilla ei ehkä samalla tavalla.
 Yksi indikaattori yhtiöiden sopeutumisesta ovat positiiviset tulosvaroitukset, joita ovat viime aikoina antaneet muun muassa Ponsse, Marimekko, Fiskars ja Kamux.
 S-pankin päästrategi  Lippo Suominen  kääntäisi kustannusten osalta katseen etenkin yhtiöiden johdon kommentteihin.
 – Tämä on sellainen ensi vuoden ja ensi kevään iso kysymys, mitä kustannuspuolelle tapahtuu ja miten se heijastuu koko talouteen. Kannattaa seurata, miten yhtiön johto kommentoi kustannuspaineita, hän sanoo.
 Lue myös:
 PTT: Paperi putosi viennissä muiden metsätuotteiden taakse – sahatavaran hintapiikki laantuu
 Bensalitran kahden euron kipuraja rikkoutuu pian muuallakin kuin Lapissa – analyytikko: "Hinnat voivat ihan hyvin kavuta vielä ylöspäin"
 Lippo Suomisen mukaan tämän vuoden osalta näkymät ovat vahvat, mutta ensi vuonna aletaan etsiä uutta normaalia. S-Pankki
 2. Kuinka saatavuusongelmat ja toimitusketjujen pullonkaulat näkyvät?
 Markkinoilla on tällä hetkellä poikkeuksellista pulaa monesta.
 Globaali sirupula  näkyy tyhjinä elektroniikkahyllyinä ja autotuotannon vaikeuksina, ja  pula rahtikonteista  tuottaa toimitusketjujen pullonkauloja ja ison logistisen ongelman, kun tavaraa ei saada kuljetettua sinne minne pitäisi.
 – Komponenttipula ja globaalien toimitusketjujen ongelmat eivät ole helpottaneet kolmannen vuosineljänneksen aikana, eikä selkeitä merkkejä helpottamisesta isossa kuvassa oikein näy. Tämä on hyvin poikkeuksellinen tilanne, sanoo Inderesin Viljakainen.
 Poikkeuksellisessa tilanteessa myös tulevaisuuden ennustaminen on yhä vaikeaa.
 Nordean Antti Saari katsoo, että logistiikkaongelmista voivat hyötyä sellaiset yritykset, joiden liiketoiminta keskittyy pullonkaulojen taklaamiseen.
 – Esimerkiksi varustamoita ja logistiikka-alaa palvelevat yhtiöt sekä investointitavaroita valmistavat yhtiöt voivat hyötyä. Seuraisin hyvin tarkasti esimerkiksi teollisuusyhtiöiden ja konepajojen raportteja sekä tilauskirjojen kehitystä, Saari sanoo.
 Nordean Antti Saari arvioi, että keskimäärin yhtiöt tekevät jopa ennakoitua parempaa tulosta, mikä voi antaa uutta tukea kurssinousun jatkumiselle. Syyskuussa Helsingin pörssissä on tultu alaspäin. Jari Kovalainen / Yle
 3. Miten Kiinan tilanne vaikuttaa Koneeseen, Cargoteciin ja Metsoon?
 Helsingin pörssissä on useita yhtiöitä, joilla on merkittävää liiketoimintaa Kiinassa tai joihin Kiinan tilanne epäsuorasti vaikuttaa. Maan odotettua hitaampi talouskasvu ja  kiinteistösektorin  kriisi heijastuvat väistämättä myös suomalaisyrityksiin.
 Etenkin hissiyhtiö Koneen kommentteja Kiina-näkymistä odotetaan kiinnostuneena.
 – Kone on tullut reippaasti alas Kiina-huolien myötä. Nyt odotetaan, mitä tilanne heidän näkökulmastaan näyttää ja miten riippuvaista liiketoiminta Kiinassa on, sanoo S-pankin Lippo Suominen.
 Koneen lisäksi Kiina on suoraan tai epäsuorasti merkittävä maa konepajasektorille laajemmin. Antti Viljakainen listaa yhtiöistä esimerkiksi Cargotecin, Konecranesin ja Metso Outotecin.
 Hänen mukaansa Kiina-huoli tuskin näkyy tuloksissa vielä, vaan voi tulla viiveellä.
 – Kun talouskasvu Kiinassa hidastuu ja rakennussektori hiljenee, vaikutuksia yrityksiin on odotettavissa enevissä määrin lähikvartaaleilla. Tätä taustaa vasten yhtiöiden kommentit näkymistä kiinnostavat erityisesti, Viljakainen sanoo.
 Nordean Antti Saari puolestaan arvioi, että Kiina-liikevaihdoltaan suurten yhtiöiden tulokset voivat jäädä arvioista.
 Inderesin Antti Viljakaisen mukaan kulutuksen käännettä on edelleen vaikea ennustaa. Esimerkiksi monissa Finnairille kriittisissä maissa Aasiassa on vielä matkustusrajoituksia, joiden poistumisesta ei ole varmuutta, hän sanoo.  Jari Kovalainen / Yle
 4. Kääntyykö kotoilubuumi – mitä sanovat Finnair tai Kesko?
 Korona-aika on nähty kotoilubuumi ja kulutuksen laaja siirtyminen palveluista tavaroihin. Nyt rajoituksia on purettu ja  koronapassi  otettu käyttöön. Siirtyykö kulutus tavaroista takaisin palveluihin?
 Inderes kehottaa tulosennakossaan seuraamaan, miten tämän trendin eri puolilla olevat yhtiöt kommentoivat näkymiä.
 Esimerkiksi matkailuyritysten näkymät ovat yhä epävarmat. Finnairia seuraava Viljakainen arvioi, ettei yhtiö vielä katso kovin pitkälle.
 – Mitään massiivista paluuta ulkomaanmatkailuun ei vielä ole tapahtunut. Ravintolat ja muut kotimaassa käytettävät palvelut toipuvat suurella todennäköisyydellä nopeammin, sanoo Viljakainen.
 Koronakotoilu on pönkittänyt esimerkiksi Tokmannia, kiuasvalmistaja Harviaa ja Keskoa, joka antoi tuloskauden alla positiivisen tulosvaroituksen.
 Syvemmissä vesissä ovat uineet esimerkiksi rajoituksista kärsineet Viking Line, Finnair ja ravintolakonserni NoHo Partners.
 Lue myös:
 Suomalaiset säästivät miljardeja, kun koronarajoitukset estivät kuluttamasta – ekonomistit arvioivat, että talletukset alkavat purkautua loppuvuoden aikana
 Korona-aika paisutti suomalaisten säästöt: Yle selvitti, mihin kaikkeen rahat käytetään – ja nousevatko matkakuumeen lisäksi myös hinnat
 Epävarmuuksista huolimatta odotukset korkealla
 Analyytikot painottavat, että vaikka kasvu hidastuu ja uhkakuvia on horisontissa, edelleen kuljetaan korkealla verrattuna aikaan ennen pandemiaa – isossa kuvassa tulosvuosi on vahva, globaalisti on puhuttu jopa "kaikkien aikojen tulosvuodesta".
 Helsingin pörssin yleisindeksi oli perjantaina pörssin sulkeutuessa 5,3 prosenttia syyskuun huippujen alapuolella, ja alimmillaan on lasketeltu lähes yhdeksän prosenttia huipusta.
 Asiantuntijat kuittaavat alamäen kuitenkin normaalina markkinaheiluntana. Piensijoittajan kannattaa ennemmin seurata, miten yritykset kommentoivat tulevaisuutta.
 – Sijoittajan kannalta osakemarkkinoiden näkymät ovat edelleen hyvät johtuen voimakkaasta tuloskasvusta. Nyt kannattaa kuitenkin seurata, miten yritykset uskovat sen jatkuvan tästä eteenpäin, sanoo Nordean Antti Saari.
 Monet uhkakuvat ja toisaalta positiiviset odotukset on myös jo hinnoiteltu pörssiin, sanoo S-pankin Lippo Suominen.
 – Tulevat voittajat ovat nousseet pohjistaan ja menneiltä voittajilta on ilmoja puhallettu pois. Ilmiselviä väärinhinnoitteluja on enää vaikea sanoa.
 Pidemmällä aikavälillä inflaation kiihtyminen aiheuttaa huolta.
 – Maltillista inflaatiota haluavat kaikki, mutta jos se karkaa liikaa, täytyy elvytystä lähteä poistamaan nopeammin kuin ajateltiin. Ja keskuspankkien ja valtioiden elvytys on ollut iso veturi sekä talouteen että markkinoille, sanoo Suominen.
 Ensi viikon tulosjulkistuksia 20.10.  Elisa, Orion, Stora Enso 21.10.  Huhtamäki, Nordea, Telia 22.10.  Verkkokauppa.com Viikolla 43 tuloksensa julkaisevat muun muassa Finnair, Kone, Nokia ja Kesko.
 Lue myös:
 Tästäkö alkoi pörssin alamäki? Asiantuntijat eivät ole huolissaan, mutta listaavat joukon asioita, joihin kannattaa nyt kiinnittää huomiota
 Viime hetken tulosvaroitus ja yllättävät yrityskaupat hämmentävät toisinaan piensijoittajia – “Kun on rahaa kiinni, tunnereaktiot voimistuvat”
 Euroalueen inflaatio kiihtyi syyskuussa korkeimmalleen sitten vuoden 2008 – Danske Bankin pääekonomisti kertoo, mitä tästä seuraa

Alkavalla tuloskaudella jyvät alkavat erottua akanoista – analyytikot kertovat, mihin piensijoittajan kannattaa nyt kiinnittää huomiota


Summary: Epävakaa persoonallisuushäiriö tuo mukanaan räjähtäviä tilanteita ja raskaan leiman. Liisa Alanampa-Kantanen ja hänen puolisonsa kuitenkin kokivat, että diagnoosi auttoi heitä eteenpäin elämässä.

Tämä on viimeinen mahdollisuus. Jos tästä ei ole apua, en tiedä, onko mistään.
 Näin  Liisa Alanampa-Kantanen  ajatteli kuusi vuotta sitten. Takana oli useita vuosia terapiaa, lääkityksiä ja diagnooseja.
 – Hoidoista huolimatta olo ei parantunut pysyvämmin. En oppinut pärjäämään tai olemaan elämässä kiinni.
 Vaikeudet eivät jääneet läheisiltä huomaamatta. Ystävä törmäsi kirjaan, jossa kerrotut kamppailut kuulostivat tutuilta. Hän kehotti 30-vuotiasta Alanampa-Kantasta tutustumaan teokseen.
 Kirjan kokemukset tuntuivat niin tutuilta, että Alanampa-Kantanen päätyi puhumaan aiheesta terveydenhuollossa. Pitkällisten keskustelujen, testien ja tutkimisen jälkeen löytyi vielä uusi nimike ja ovi avautui erilaiseen hoitoon.
 Tällä kertaa ei hoidettaisi masennusta tai ahdistusta, vaan epävakaata persoonallisuushäiriötä.
 Mukana kulkenut kipu
 Epävakaa persoonallisuushäiriö tuli Liisa Alanampa-Kantaselle tutuksi vasta 30-vuotiaana. Oirekuva tuntui kuitenkin heti tutulta.
 Ihmissuhteissa hän saattoi hermostua tyhjästä tai pelätä menettävänsä läheisensä yhtäkkiä. Omien tarpeiden ilmaiseminen oli vaikeaa ja niiden ohittaminen johti jatkuviin vääryyden kokemuksiin.
 Hän uskoo persoonallisuushäiriön juontavan juurensa kauas. Kun hän oli lapsi, perheessä tapahtui äkillinen onnettomuus, jossa yksi perheenjäsenistä menehtyi.
 Suru jäi pienelle lapselle pelottavaksi möröksi, jota ei voinut ymmärtää. Aikuiset eivät osanneet jakaa sitä lapsen kanssa, vaan kärsivät yksin.
 Niinpä Alanampa-Kantanen oppi jo pienenä tunnustelemaan muiden olotiloja ja olemaan vaivaksi mahdollisimman vähän – tai mielellään ei ollenkaan.
 – Olen kipuillut paljon sen kanssa, miten tuoda omia tarpeita esille suhteissa, kommunikoida ja olla haavoittuvainen, hän kertoo.
 Samaa todistaa myös puoliso  Terhi . Hän tapasi Alanampa-Kantasen 14 vuotta sitten, ja suhteeseen on kuulunut epävakaudelle tyypillisiä heilahteluja.
 – Pahat olot kääntyivät helposti Liisaa itseään kohtaan: hän vetäytyi kuoreensa, enkä saanut enää mitään viestiä läpi. Aloin lopulta ennakoimaan niitä tilanteita ja yritin varoa, etten tekisi tai sanoisi mitään väärin.
 Terhi esiintyy jutussa pelkästään etunimellään yksityisyytensä suojelemiseksi.
 Hän kertoo, että Alanampa-Kantasen voidessa huonosti hän haali itselleen kodin askareita ja yritti kaikkensa tehdäkseen puolisonsa elämästä helpompaa.
 Persoonallisuushäiriöitä ympäröi vahva stigma Persoonallisuushäiriöt määritellään elämää häiritseviksi, joustamattomiksi persoonallisuuspiirteiksi ja käyttäytymismalleiksi. Diagnoosi tehdään haastattelujen ja tutkimusten avulla. Arvioiden mukaan noin kahdeksan prosenttia Suomen väestöstä kärsii persoonallisuushäiriöistä. Yleistä on persoonallisuushäiriön esiintyminen yhdessä muiden mielenterveyden häiriöiden kanssa. Persoonallisuushäiriö kehittyy hitaasti vuosien aikana, yleensä viimeistään nuoruudessa tai varhaisaikuisuudessa. Epävakaa persoonallisuushäiriö on suhteellisen harvinainen, sitä esiintyy noin yhdellä prosentilla väestöstä. Epävakaalle persoonallisuushäiriölle tyypillistä voi olla impulsiivisuus ihmissuhteissa, tyhjyyden tunne, hylätyksi tulemisen pelko, vaihteleva minäkuva tai impulsiivinen käyttäytyminen. Erityisesti epävakaan persoonallisuushäiriön hoito on kehittynyt viime vuosikymmeninä ja tietyt psykoterapiamuodot tuottavat hyviä hoitotuloksia. Persoonallisuushäiriöitä ympäröi vahva stigma myös terveydenhuollossa. Usein häiriöihin liittyvä haitallinen käyttäytyminen koetaan tahallisena, vaikka kyse on mielenterveyden häiriöstä. Lähde: Kristian Wahlbeck, Suomen Mielenterveys ry
 Silti räjähtäviltä tilanteilta ei vältytty. Kodin ulkopuolisten asioiden aiheuttama stressi purkautui usein puolisoon ilman, että kumpikaan osapuoli osasi selittää tilannetta.
 – Kun pistää omia tarpeita syrjään ja joku asia jää hiertämään, tulee muita pieniä asioita, jotka hiertävät. Kiukkua säilöö. Kun se kaikki kiehuu yli ilman ennakkovaroitusta, se säikäyttää kenet tahansa, Alanampa-Kantanen kertoo.
 Viimeinen hoito
 Vuonna 2015 Alanampa-Kantanen aloitti uuden diagnoosin takia viimeisen hoitojaksonsa. Se oli ensimmäinen, joka keskittyi epävakaan persoonallisuushäiriön hoitoon. Psykoterapeuttista hoitoa tarjosi Oulussa  epävakaatyöryhmä . Se kesti noin kolme vuotta.
 Tällöin asia alkoi tulla tutuksi myös puolisolle.
 – Liisa perehtyy asioihin lainaamalla kirjastosta ison pinkan kirjoja. Hän laittoi minulle silloinkin kirjalistan, Terhi kertoo.
 Kirjaston hyllyjen välissä Terhi selasi yhtä listan teoksista. Se kertoi epävakaasta persoonallisuushäiriöstä. Kirja puhutteli häntä suoraan: jos puolisosi on saanut diagnoosin, lähde pois vielä, kun voit.
 Terhi ei totellut. Hän työnsi kirjan takaisin hyllyyn. Kotona hän valehteli, ettei kirjaa löytynyt.
 – Vastaan tuli paljon kauhutarinoita ja diagnoosi tuntui aluksi aika hurjalta, Terhi muistelee.
 Kauhukuvista huolimatta pariskunta oli toiveikas. Kenties vuosien solmu alkaisi vihdoin aueta ja hoidosta seuraisi jotain hyvää.
 Aluksi hoito oli intensiivistä: viikossa oli kaksi tapaamista terapeutin kanssa ja yksi terapiaryhmä. Toisaalta hoidon intensiivisyys auttoi myös irti haitallisista selviytymiskeinoista, kuten omien tarpeidensa ja tunteidensa piilottamisesta.
 – Kun näkee terapeuttia kaksi kertaa viikossa, ei viitsi puhua vain säästä. Se on kaikkien ajan tuhlausta, Alanampa-Kantanen sanoo hymyillen.
 Hän istuu kotonaan koristetyyny sylissään ja toteaa, että terapiassa tyynyt olivat hänelle turva, joiden taakse hän piiloutui.
 Ennen hoitoa hän ei halunnut tulla nähdyksi ja koki itsensä niin huonoksi, että esimerkiksi puhui itsestään vain lempinimellä, ei oikealla etunimellään.
 – Ajattelin, että jos nimeni sanotaan ääneen, se jollain tavalla likaa ne ihmiset. Kukaan ei tule ajatelleeksi, kuinka pienet asiat voivat olla kipeitä, Alanampa-Kantanen sanoo.
 Terapiassa häntä kuitenkin puhuteltiin Liisana. Taaksepäin katsoessa se tuntuu hyvältä: häilyvä kuva itsestä sai tarkemmat rajat, kun Alanampa-Kantanen huomasi, ettei kukaan mennyt pilalle hänen läsnäolostaan.
 Muutos tapahtuu yhdessä
 Terapian alusta on kuusi vuotta. Nyt 36-vuotias Alanampa-Kantanen esittelee itsensä Liisana. Hän istuu puolisonsa vieressä kauniissa kodissa, jonka seinällä on kuva parista onnellisena.
 Hoidon jatkuessa Alanampa-Kantanen huomasi hiljalleen, että kipeistä kohdista ja rankoista päivistä huolimatta terapiasta oli apua. Tunteet eivät jääneet epämääräiseksi möykyksi, vaan niitä oli helpompaa ilmaista ja selittää.
 – Keskustelemaan oppimisella oli hyvä vaikutus parisuhteeseen ja perhearkeen. Olen paljon parempi puoliso kuin ennen, Alanampa-Kantanen kertoo.
 Myös vierellä istuva puoliso huomaa eron. Terhi kertoo Alanampa-Kantasen olevan rennompi ja vähemmän ahdistunut. Erityisesti kaksikon keskinäinen kommunikaatio on hyötynyt hoidosta.
 – Kyllähän me suhteen alussa puhuimme paljon, läpi yöt. Mutta se, mitä puhe on, miten toista ymmärtää, on eri asia, Terhi kertoo.
 Nykyään Liisa Alanampa-Kantanen (vas.) ja Terhi pystyvät keskustelemaan asioista ilman, että tilanne äityy riidaksi. Paulus Markkula / Yle
 Pari korostaa, että myönteisistä muutoksista huolimatta hoitoprosessi ei ollut nousuvoittoista kulkua, vaan vaati työtä molemmilta.
 – Jossain vaiheessa huomattiin, että Liisalla asiat menivät eteenpäin, mutta minulla muutos ei uponnut päähän. Kävin jututtamassa psykiatrista sairaanhoitajaa aika monta kertaa. Rakensin uudestaan mielikuvaa Liisasta, Terhi kertoo.
 Vuosien aikana opitusta arvailusta, ennakoinnista ja varomisesta oli vaikea oppia pois, vaikka puolison olo parani silmissä.
 – Elpymisprosessi ei ole itsenäinen, vaan muiden täytyy tulla mukana ja tavallaan päivittää tietokanta siitä toisesta ihmisestä, Alanampa-Kantanen painottaa.
 Tänä päivänä pariskunta vaikuttaa olevan tasavertainen. He puhuvat toisilleen lempeästi, vaikka keskustelun aiheena onkin intohimoinen väittely siitä, tarvitseeko asunnon pihaa haravoida ennen talvea.
 Pois vanhasta leimasta
 Epävakaa persoonallisuushäiriö kantaa mukanaan valtavaa leimaa ja vakavaa oirekuvaa. Siitä kärsivät nähdään usein impulsiivisina ja epäluotettavina, vaikka suurin osa heistä muistuttaa Liisa Alanampa-Kantasta. He ovat huomaavaisia ja myöntyväisiä ihmisiä, joista ei päällepäin näe sisällä vellovaa kipua.
 Pitkään epävakaata persoonallisuushäiriötä pidettiin parantumattomana sairautena. Nykyään käsitys on kuitenkin, että häiriöstä voi toipua onnistuneesti, eikä epävakaa ihminen ole läheisilleen vaarallinen.
 Alanampa-Kantanen toivoo, että häiriöstä puhuttaisiin myönteisemmin, myös siitä kärsiviä varten.
 – Jos olet saanut diagnoosin, vaikka kaikki olisi nyt kamalaa ja sekaisin, oikealla tuella asiat voivat muuttua. Se vaatii myös, että itsekin osallistut ja avaat itsesi muille, hän muistuttaa.
 Oikea hoitomuoto tarjosi mahdollisuuden tavalliseen elämään. Elämään, jossa hän kohtaa samoja haasteita kuin kuka tahansa muukin ja selviää niistä aivan tavallisesti.
 – Sain tilaisuuden selvittää, kuka olen ja mitä tarvitsen, ja miten voisin jatkaa elämää niin, ettei minun aina tarvitse joustaa omasta hyvästä olostani. Nykyään voin luottaa siihen, etten ole huono ihminen, hän sanoo.
 Ja vaikka elämän läpi seurannut turvattomuus ja levottomuus välillä kummittelevat, on tunneskaala laajentunut myös positiiviseen suuntaan.
 – On hetkiä, kun kurkkuun ja rintakehään tulee omituinen kuristava tunne ja mietin, että mikä tämä tunne on. Olen hoksannut, että se on onnellisuuden tunne. Minä olen onnellinen.
 Liisa Alanampa-Kantanen (vas.) ja Terhi elävät tavallista arkea ja harrastavat yhdessä puutöitä. Paulus Markkula / Yle
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 17. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää:   Kun homma lähtee lapasesta – missä menee raja normaalin ailahtelun ja vakavan persoonallisuushäiriön välillä?

Epävakaa ihminen ei ole impulsiivinen hirviö, vaan usein liiankin huomaavainen persoona, joka unohtaa itsensä – "En ole huono ihminen"


Summary: Kansliasta ei vielä kommentoida tarkemmin, mitä erityisjärjestelyt ovat.

Tasavallan presidentin kanslian mukaan itsenäisyyspäivän Linnan juhlat järjestetään tänä vuonna erityisjärjestelyin. Kansliasta ei vielä voida kommentoida, mitä erityisjärjestelyt ovat. Sen mukaan itsenäisyyspäivän ohjelmasta ja järjestelyistä tiedotetaan myöhemmin.
 Viime vuonna Linnan juhlia vietettiin koronaepidemian vuoksi poikkeuksellisin menoin, koska paikalla sai olla vain vähän ihmisiä. Yle lähetti erikoislähetystä Presidentinlinnasta. Tanssia tai perinteistä kättelyjonoa ei ollut, vaan Jääkärimarssi kaikui juhlien alussa tyhjissä saleissa.
 Lähetyksessä näytettiin muun muassa presidenttiparin etäyhteyden välityksellä käymiä keskusteluja. Lisäksi ohjelmassa oli Ylen aluelähetyksiä sekä musiikki-, tanssi- ja teatteriesityksiä, joista osa nähtiin suorana ja osa oli nauhoitettu etukäteen.
 Presidentti  Sauli Niinistö  on todennut, että kättely ei enää välttämättä palaa juhliin, vaikka koronaepidemia helpottaa.
 Koronatilannetta on seurattava tänäkin vuonna tarkasti ennen kuin pystytään päättämään, millaiset Linnan juhlat järjestetään.
 Koronatilanteen kehityksen lisäksi arvioitavana todennäköisesti on, kuinka yhteiskunnan avautuminen tapahtuu muun muassa nyt, kun koronapassi on tullut käyttöön.

Presidentin kanslia: Linnan juhlat toteutetaan erityisjärjestelyin


Summary: Oppositon pääministeriehdokkaaksi pyrkii kaksi Euroopan unioniin luottavaa ehdokasta: vasemmistolainen Klára Dobrev ja "politiikan ulkopuolinen" Péter Márki-Zay. Márki-Zay tuntee myös Suomen.

Tänä viikonloppuna Unkarissa koetaan politiikan kentällä jotain aivan uutta: oppositio valitsee yhteisen ehdokkaan pääministeri  Viktor Orbánia  vastaan tuleviin vaaleihin.
 Voimakkaita tunteita niin ulkomailla kuin kotimaassaan herättävä Orbán on EU-normeja rikkova poliitikko, jonka Fidesz-puolue on ollut vallassa vuodesta 2010. Moni unkarilainen on kyllästynyt Orbániin.
 Orbánin hallitus ja EU ovat jatkuvassa kahnauksessa muun muassa  oikeusvaltion periaatteiden noudattamisesta.
 Orbánilla on vastassaan opposition liittouma vasemmalta oikealle. Liittoumaan kuuluvat demokraattinen koalitio, sosialistit, liberaalit ja keskusta-oikeistolainen Jobbik. Jobbikin politiikkaa pidettiin aiemmin äärioikeistolaisena.
 Opposition esivaalissa kisaavat tänään lauantaina kaksi jäljellä olevaa ehdokasta: vasemmistolainen kansanedustaja  Klára Dobrev  ja konservatiivinen, puolueisiin kuulumaton  Péter Márki-Zay . Molemmat ovat 49-vuotiaita.
 Dobrev olisi ensimmäinen nainen Unkarin pääministerinä
 Klara Dobrev sai esivaalin ensimmäisellä kierroksella 35 prosenttia äänistä. Hänellä on opiskellut oikeus- ja taloustieteitä. Meriittejä löytyy, sillä hän on tällä hetkellä muun muassa Euroopan parlamentin varapuheenjohtaja.
 Dobrev on demokraattisen koalition ehdokas, joka lupaa nostaa veroja ja kaventaa Unkarin suuria tuloeroja.
 – Ei riitä, että haastamme nykyhallituksen. Meidän on muutettava koko systeemi. Tätä suvaitsematonta valtiota on rakennettu hyvin systemaattisesti ja perustuslain vastaisesti. Tarkoitus on vain ollut pitää kiinni vallasta, Dobrev sanoi vaalikiertueella Budapestissa syyskuun lopulla.
 Dobrev olisi valtakunnalliset vaalit voittaessaan Unkarin ensimmäinen naispääministerinä. Moni on valmis veikkaamaan hänen puolestaan, mutta taakaksi saattaa muodostua aviomies.
 Dobrev on naimisissa entisen sosialistisen pääministerin  Ferenc Gyurcsányn  kanssa. Gyurcsányn maine ryvettyi, kun hän joutui myöntämään valehdelleensa taannoin talousluvuissa voittaakseen vaalit.
 Klára Dobrevin voittokulkua saattaa hidastaa aviomies, poliitikkona ryvettynyt entinen pääministeri Ferenc Gyurcsány.  Balazs Mohai / EPA
 Konservatiivinen Péter Márki-Zay saattaa vielä rynnistää voittoon
 Dobrevin lisäksi Unkaria pitkin ja poikin on viime viikot reissannut Hódmezővásárhelyn pormestari Péter Márki-Zay.
 Oppositon ehdokas Márki-Zay asui 90-luvulla muutaman kuukauden Suomessa.  Uwe Tautenhahn
 Márki-Zay tuli opposition esivaalin ensimmäisellä kierroksella kolmanneksi, mutta hänen asemansa on vahvistunut toiseksi tulleen ehdokkaan  Gergely Karacsonyn  luovuttua kisasta.
 Budapestin pormestari Karacsony ilmoitti jatkossa tukevansa Márki-Zayta, joka sai ensimmäisellä kierroksella 20 prosenttia äänistä.
 Márki-Zay on innostanut äänestäjiä etenkin vanhoillisemmalla maaseudulla. Hän on harras katolilainen, seitsemän lapsen isä ja opiskellut talous- sekä insinööritieteitä.
 – Annetaan meille mahdollisuus. Mahdollisuus siihen, että ensi vuoteen mennessä saamme kaikki äänestämään tulevaisuutemme puolesta. Tähän tarvitsemme yhteisen ehdokkaan. Meidän on houkuteltava myös aiemmin Fidesziä tukeneita äänestäjiä, Márki-Zay sanoi vaalitilaisuudessa Budapestissa lokakuun alussa.
 Márki-Zay onnistui korruptionvastaisella ohjelmallaan voittamaan valtapuolue Fideszin kotikaupunkinsa Hódmezővásárhelyn pormestarivaalissa vuonna 2018. Voittoa pidettiin Unkarin politiikassa järistyksenä. Márki-Zay nousi näin myös kansainväliseen tietoisuuteen.
 Lue tästä mitä Márki-Zay kertoi politiikastaan ja suhteestaan Suomeen  Suvi Turtiaisen haastattelussa.
 Kumpikin opposition pääministeriehdokkuudesta kilvoitteleva ehdokas on sitoutunut Euroopan unionin jäsenyyteen.
 Esivaalien tuloksen on määrä olla selvillä sunnuntai-iltana.
 Mielipidemittausten mukaan valtakunnan tasolla Orbánin Fidesz ja opposition liittouma käyvät kohti ensi kevään vaaleja jotakuinkin tasalukemissa.
 Lisää aiheesta:
 Eurooppa-kirje: Kaksi päämiestä kaatui viikossa ja yksi joutui teholle – seuraavaksi vallanvaihtoa yrittää suomeksi kiroileva poliitikko Unkarissa

Unkarin oppositio ponnistaa yhdessä yksinvaltaista Viktor Orbánia vastaan – nyt ratkeaa kenestä tulee pääministeriehdokas kevään vaaleihin


Summary: Pohjoisessa Lapissa on lumisateen vuoksi voimassa vaarallisen liikennesään varoitus.

Pohjois- ja Keski-Lapissa on lauantain aikana satanut reilusti lunta. Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Eveliina Tuovinen  kertoo, että havaintoasemilla on laajalti mitattu 20 sentin lumikerroksia.
 Eniten lunta on Tuovisen mukaan mitattu Kittilän Kenttärovan havaintoasemalla, jossa lukema oli iltapäivällä neljän tienoilla 35 senttiä.
 Pohjoisessa Lapissa on lumisateen vuoksi voimassa  vaarallisen liikennesään varoitus . Kelivaroituksia on voimassa myös esimerkiksi Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla, minkä lisäksi etelämmässä on tuulivaroituksia niin maa- kuin merialueilla.
 Lapin lumisade jatkuu illan ja yön aikana mutta heikkenee sunnuntaina. Tuovinen kertoo, että sunnuntainakin lunta voi vielä tulla joitakin senttejä, ja keli on edelleen mahdollisesti vaarallinen aina Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle asti.
 Maan eteläosassa päivä on ollut selkeä ja keskiosissa pilvinen. Ylimmät lämpötilat Etelä-Suomessa ovat olleet 10 asteen tuntumassa.
 Etelässä jatkuu sunnuntaina selkeä ja aurinkoinen sää. Lämpötilat voivat olla hieman lauantaita alempia.

Lappiin kertyy nyt vauhdilla lunta – Kittilän Kenttärovan havaintoasemalla jo 35 senttiä