Summary: Kun poronhoitoalueelle suunnitellaan maankäyttöhankkeita, josta aiheutuu poronhoitajille suurta kuormitusta jo alusta lähtien. Ivalon paliskunta on yrittänyt saada ääntään kuuluviin valituksilla ja lausunnoilla.

Ivalon paliskunnan poroisäntä  Ari Kustula  istuu ruokapöytänsä äärellä useiden paperipinojen keskellä. Kustulan kotiin on kertynyt paljon asiakirjoja erilaisista maankäyttöön liittyvistä päätöksistä ja lausuntopyynnöistä.
 Ivalon paliskunnan alueella on vuosien mittaan tulut useita maankäyttöhankkeita, joista paliskunta on joutunut lausumaan usein. Viimeisimmästä hankkeesta syntyi poroisännälle erityisen paljon huolta, kun ruotsalainen malminetsintäyhtiö teki heidän laidunalueelleen laajan varausilmoituksen.  Paliskunta päätti palkata työntekijän työstämään valitusta varausilmoituksesta, vaikkei heillä lain mukaan ollutkaan oikeutta valittaa asiasta.
 – Aluksi jouduimme palkkaamaan paliskunnan osakkaan tekemään sen valituksen, vaikkei sillä ollut lopulta mitään merkitystä. Turhauttaahan se tehdä näitä, kertoo Kustula.
 Ivalon paliskunnan poroisäntä Ari Kustula kertoo, että syksyllä koko paliskunta säikähti ruotsalaisen kaivosyhtiön jättämää varausilmoitusta.   Sara Kelemeny / Yle
 Valitukset tuntuvat niin paliskuntien kukkaroissa, kuin myös poronhoitajien jaksamisessa
 Tällä hetkellä  poronhoitoalueelle suunnitellaan yhä enemmän erilaisia maankäyttöhankkeita.  Siksi myös paliskunnat ovat joutuneet olemaan varpaillaan ja laittamaan enemmän resursseja perinteisten laidunmaiden suojelemiseksi.
 Paliskuntien yhdistyksessä on myös näkynyt poronhoitoon kohdistuva kuormitus. Kemin Sompion poroisäntä ja Paliskuntien yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja  Mika Kavakan  mukaan valituksista ei aina ole minkäänlaista hyötyä.
 – Kaikissa paliskunnissa, joiden alueella on suuria maankäyttöhankkeita, kuten kaivos- ja tuulivoimahankkeita, heillä on jo alusta saakka todella suurta psyykkistä painetta jo ensimmäisestä aluevarauksesta lähtien, kertoo Kavakka.
 Paliskuntain yhdityksen hallituksen puheenjohtaja Mika Kavakka on myös Kemi Sompion paliskunnan poroisäntä. Hänen mukaan suuria hankkeita vastaan tehty työ ei usein vaikuta ollenkaan. Mika Kavakka
 Kavakka tietää myös itse, millaisesta kuormituksesta poronhoitajat saattavat joutua kärsimään. Kemin Sompion paliskunnassa on 50 vuoden ajan oltu vastakkain Soklin kaivoksen kanssa, mikä on teettänyt paliskunnalle tuhansia työtunteja. Asioista valittaminen ja vaikutusyritykset ovat raskaita niin paliskunnan rahatilanteelle, mutta myös poronhoitajien mielenterveydelle.
 – Viimeisen 15 vuoden aikana olemme jatkuvasti joutuneet tekemään jonkun valituksen: kymmeniä lausuntoja ja monia valituksia. Se teettää paljon työtä, jopa kymmeniä tuhansia tunteja eikä valitusprosesseista olla päästy sellaisiin tuloksiin, joihin olisimme tyytyväisiä.
 Pienessä paliskunnassa ei riitä resurssit vaikuttaa isojen yritysten toimiin
 Tavallisesti paliskunnat ovat saaneet tiedon heidän laidunalueelleen suunnitellusta maankäyttöhankeesta vasta siinä vaiheessa, kun varaus on jo tehty. Ari Kustula harmittelee, että kuuli aluevarauksesta muista lähteistä kuin itse yritykseltä.
 – Kyllähän se järkytti. Tieto kulkee meille muualta kuin viranomaisilta. Kun suuria alueita varataan, siitä syntyy huoli tulevaisuudesta, sanoo Kustula.
 Sekä turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ja ruotsalainen kaivosyhtiö Arctic Minerals AB ovat jo aiemmin painottaneet, ettei aluevaraus anna yritykselle lupaa tehdä alueella muuta, kuin mikä on sallittua jokamiehenoikeuksien puitteissa. Aluevarauksen aikana yrityksellä on oikeus tehdä malminetsintähakemus, jos he löytävät jotain.
 Tämä tieto ei kuitenkaan kevennä paliskunnan huolta. Poroisäntä Ari Kustula pakkaa asiakirjapinoja takaisin kaappeihin. Kullanhuuhdontahakemuksia, päätöksiä ja lausuntopyyntöjä, luettelee Kustula.
 – Pienessä paliskunnassa ei riitä resurssit. Näitä hakemuksia tulee niin paljon, ettei niistä ole paljon hyötyä edes lausua, harmittelee Ari Kustula.

Paliskunnat kuormittuvat paperipinojen alle maankäyttöön liittyvissä valitusprosesseissa


Summary: Puolan perustuslakituomioistuin on arvioinut, etteivät EU-lait ole ensisijaisia, vaan maan omien lakien painoarvo voi olla suurempi.

EU-komissio kertoi keskiviikkona aloittavansa rikkomusmenettelyn Puolaa vastaan maan perustuslakituomioistuimen toiminnan vuoksi.
 Komission mukaan Puolan perustuslakituomioistuin on kahdessa päätöksessään tänä vuonna katsonut, että EU:n perussopimusten määräykset eivät ole yhteensopivia Puolan perustuslain kanssa sekä kyseenalaistanut EU-oikeuden ensisijaisuuden.
 Komissio katsoo päätösten olevan muun muassa vastoin yleisiä periaatteita EU-oikeuden ensisijaisuudesta ja yhtenäisestä soveltamisesta. Lisäksi komissio katsoo Puolan heikentäneen kansallisen oikeuslaitoksensa riippumattomuutta.
 Puolan kansallismielinen hallitus on omaksunut linjan, jonka mukaan kansalliset päätökset eivät ole välttämättä sidoksissa EU:n linjauksiin. Hallitus on myös saanut päätösvaltaa maan oikeuslaitokseen, eli Puolan oikeuslaitos ei ole EU:n mielestä enää täysin riippumaton.
 Puolan oikeusvaltiouhittelu on pitkään kiristänyt maan ja EU:n välejä. Kiistan takia EU:n tukirahojen maksatus on viivästynyt miljardien eurojen arvosta.
 Puolalla on kaksi kuukautta aikaa vastata EU:n ilmoitukseen. Jos komissio ei ole tyytyväinen maan vastaukseen, asia voi edetä EU-tuomioistuimeen.
 Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  arvosteli komission toimintaa. Hänen mukaansa "byrokraattinen keskusvalta etenee Brysselissä, mutta se on pysäytettävä".
 – Yhä useampi EU-maa näkee, että [EU:n] päätösvallalle on asetettava rajat, hän sanoi.
 Lue lisää :
 EU-parlamentti haluaa Puolan painostamiseen vauhtia – haastoi EU-komission oikeuteen, vaatii oikeusvaltiomekanismin käynnistämistä
 "Häikäilemätöntä ja systemaattista" – Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuuden alasajo huolestuttaa suomalaistuomaria
 Entinen EU-tuomari avaa Puolan ja unionin välistä oikeusvaltiokiistaa Ylelle: Kyse on yhteisistä säännöistä ja niiden noudattamisesta

EU-komissio aloittaa rikkomusmenettelyn Puolaa vastaan perustuslakituomioistuimen päätösten vuoksi


Summary: Osapuolten näkemykset ovat niin kaukana toisistaan, ettei sopua ole odotettavissa ennen työnseisauksen alkua.

UPM:n tehtailla on alkamassa lakko 1. tammikuuta 2022 alkaen. Työnseisauksesta ovat ilmoittaneet Paperiliitto, Ammattiliitto Pro sekä Sähköliitto.
 UPM:n tehtaita koskeviin työriitoihin on etsitty ratkaisua valtakunnansovittelijan johdolla.
 Valtakunnansovittelijan toimiston tiedotteen mukaan osapuolten näkemykset asiasta ovat liian kaukana toisistaan, eikä ratkaisuja ole löydettävissä ennen tammikuun alkua ja työnseisausta.
 Paperiliiton puheenjohtajan  Petri Vanhalan  mukaan suurin näkemysero koskee tällä hetkellä sitä, että liitot haluaisivat yhden sopimuksen ja UPM viisi erillistä, liiketoimintakohtaista sopimusta.
 Hänen mukaansa uutta tapaamista sovittelijan johdolla ei ole tällä hetkellä sovittuna.
 UPM:n liiketoimintajohtaja  Jyrki Hollmén  vahvistaa, että suurin erimielisyys liittyy nimenomaan liiketoimintakohtaisiin sopimuksiin.
 – Paperiliitto kieltäytyy neuvottelemasta UPM:n liiketoimintojen kanssa. Osapuolten näkemykset ovat kaukana toisistaan tältä osin, Hollmén sanoo lähettämässään tekstiviestissä.
 UPM:n vaneritehtaille ja sahoille solmittiin viime viikon tiistaina liiketoimintakohtaiset sopimukset.
 Lisätty Petri Vanhalan kommentit klo 16.41 ja Hollménin kommentit klo 17.10.
 Lue lisää:
 Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää lakolla, tehtaat pysähtyisivät vuodenvaihteessa
 UPM:n vaneritehtaille ja sahoille syntyi sopu työehdoista, Teollisuusliitto muutti kantaansa – UPM-pomo: Tässä on tehty historiaa

UPM ja ammattiliitot eivät löytäneet sopua valtakunnansovittelijan avulla – lakko alkaa 1. tammikuuta


Summary: Aatonaaton ajokeli tulee sääennusteen mukaan olemaan huomisiltapäivästä alkaen huono koko maassa pölyävän lumen takia. Tieliikennekeskus ennakoi menoliikenteen olevan vilkkainta juuri aatonaattona.

Tieliikennekeskuksen arvion mukaan joulun menoliikenne alkaa näkyä pääteillä keskiviikkona iltapäivällä.
 Vilkkainta liikenne on huomenna 23. joulukuuta puolestapäivästä alkuiltaan saakka.
 Valtateillä 4 ja 9 voi esiintyä jonoutumista ja ajonopeuksien laskua, arvioi Fintraffic Tieliikennekeskus tiedotteessaan.
 Poliisi kehottaa autoilijoita seuraamaan sääennusteita ja sovittamaan mahdollisuuksien mukaan liikkeelle lähdöt niiden mukaan.
 Poliisi valvoo joululiikenteessä erityisesti rattijuopumuksia, ajonopeuksia, ohituksia ja ajoetäisyyksiä.
 Menoliikenteessä kannattaa varautua huonoon ajokeliin
 Aatonaaton ajokeli tulee sääennusteen valossa olemaan huomisiltapäivästä alkaen huono koko maassa pölyävän lumen takia.
 – Liikenne ei takkua sen takia, että lumimäärät olisivat suuria, vaan sen takia, että siellä on pölyävää ja kevyttä pakkaslunta, kertoo meteorologi  Sini Tenhunen  Ilmatieteen laitokselta.
 Matkaan kannattaakin lähteä mahdollisimman hyvissä ajoin, mikäli haluaa välttää huonoimmat ajo-olosuhteet.
 – Jos mahdollista, niin tänään liikkeelle tai huomenna aamulla hyvin aikaisin.
 Sunnuntain paluuliikenteeseen ei sen sijaan liity erityisiä varoituksia. Tenhusen mukaan teiden kuuraantumista tai liukkaaksi muuttumista ei ole näköpiirissä.
 – Kylmähän siellä on, mutta paluuliikenteen ja kelin kannalta ei mitään ihmeellistä.
 Matalapaine tuo lumisateita tullessaan
 Ilmatieteen laitos ennustaa, että koko Suomessa herätään aattoaamuna valkoiseen jouluun.
 Huomenna aatonaattona koko maan yli pyyhkii matalapaine, jonka myötä lumipeite tulee olemaan totta myös maan eteläosassa. Lumen syvyys tosin vaihtelee pohjoisen ja idän yli kolmestakymmenestä sentistä Lounais-Suomen pariin senttiin.
 – Eli pukki pääsee jakamaan lahjat lapsille valkoisessa säässä, vaikka se onkin ohut kerros, kuvailee Tenhunen.
 Joulunaikaa vietetään pääosin kirpeässä pakkassäässä, vaikka lounaassa lämpötila saattaa huomenna käydä hetkellisesti plussan puolella. Jouluaattona pakkasta on kuitenkin koko maassa kymmenestä viiteentoista astetta.
 – Idässä ja pohjoisessa voi olla myös 20 pakkasastetta.
 Talven tuntua joulunpyhiin tuo myös voimakas tuuli, joka lisää pakkasen purevuutta jopa kymmenen asteen verran.
 – Selvästi tavanomaista kylmempää on luvassa, mutta mitään poikkeuksellista ei vielä ennusteiden valossa ole näkyvissä, Ilmatieteen laitoksen meteorologi  Ville Siiskonen  arvioi.
 Pohjoisen joulu valkoinen lähes joka vuosi
 Ilmatieteen laitos on tilastoinut joulunajan lämpötilojen ja lumitilanteen vaihteluita vuodesta 1991 lähtien.
 Valkoisen joulun määritelmäksi tilastoissa on otettu se, että maassa on vähintään senttimetri lunta.
 Siiskonen kertoo, että tilastojen perusteella lasketun toistuvuuskartan mukaan sekä maan etelä- ja länsirannikolla että lounaissaaristossa vain joka toinen joulu on valkea.
 – Kun mennään etelässä vähän sisämaahan päin, niin kuudesta kahdeksaan joulua kymmenestä on valkeita, hän sanoo.
 Mitä pohjoisemmaksi Suomen kartalla edetään, sitä todennäköisempi luminen joulu on.
 – Pohjoisessa voi aika huoletta puhua, että lähes joka joulu on valkea.
 Lämpötilat ovat tilastojen mukaan pysyneet jouluisin pääosin pakkasella viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana. Ei liene yllättävää, että pakkaset ovat myös olleet sitä kireämpiä mitä pohjoisemmassa Suomessa on oltu.
 – Kun mennään lappiin asti, niin siellä ihan −15 astetta on tyypillinen alin lämpötila, Siiskonen toteaa.
 Hän lisää, että mitatuissa lämpötiloissa voi kuitenkin olla voimakastakin vaihtelua vuosien välillä.
 Lue myös:
 Näin purkautui yksi Suomen valtateiden pullonkauloista – uusi moottoritie avautui liikenteelle Jyväskylän pohjoispuolella

Pöllyävä lumi vaikeuttaa joulun menoliikennettä koko maassa


Summary: Useissa kaupungeissa lähes joka viides on jo saanut kolmannen rokotteen, mutta kaikki kaupungit eivät ole vielä näin hyvässä vauhdissa.

Kolmannet koronarokotukset ovat käynnissä eri puolilla Suomea.
 Yle selvitti, kuinka rokotukset etenevät 24:ssä suuressa kaupungissa eri puolilla maata. Tiedot on kerätty alkuviikon aikana.
 Koko maassa kolmannen rokotteen on saanut THL:n mukaan noin 17 prosenttia yli 12-vuotiaista.
 Useissa kaupungeissa lähes joka viides on jo saanut kolmannen rokotteen, mutta kaupunkien välillä on selviä eroja. Koronarokottajista on pulaa käytännössä koko maassa.
 Valtioneuvosto on kuitenkin päättämässä, että myös laboratoriohoitajat, lähihoitajat ja perushoitajat voivat antaa koronavirusrokotteita. Tämän toivotaan auttavan rokotustahdin vauhdittamisessa. Tämä vaatii kuitenkin perehdyttämistä, joka vie aikaa.
 Alla olevasta listauksesta voit katsoa, kuinka kolmansien rokotteiden jako sujuu omassa kaupungissasi ja kuinka tahti vertautuu muuhun maahan. Kaupungit ovat aakkosjärjestyksessä.
 Espoo
 Espoossa on annettu hieman yli 30 000 kolmatta rokoteannosta tähän mennessä, mikä on vajaa 13 prosenttia rokotusoikeudellisesta väestöstä. Tällä hetkellä rokotusvuorossa ovat kaikki 50 vuotta täyttäneet ja sitä vanhemmat, ja lisäksi lääketeiteelliset riskiryhmät ja sotehenkilöstö.
 – Kiitettävän aktiivisesti espoolaiset ovat olleet liikkeellä. Rokotteita ja rokotettavia riittää, mutta rokottajia ei, toteaa terveyspalvelujen johtaja  Markus Paananen .
 Rokotuksia pyritään nopeuttamaan mahdollisuuksien mukaan muun muassa rokottajia lisäämällä. 40–49-vuotiaiden ryhmä avataan siinä vaiheessa, kun vapaita aikoja on riittävästi.
 – Ennustamme, että saamme helmikuun aikana koko Espoon rokotusoikeudellisen väestön rokotettua kolmansilla rokotuksilla. Yksityinen terveydenhuolto on tulossa tähän laajasti mukaan, joten tämä voi myös näkyä siten, että rokotukset etenevät ennustetta nopeammin.
 Helsinki
 Helsingissä on tähän mennessä annettu noin 82 000 kolmatta koronarokoteannosta. Tämä on noin 13 prosenttia väestöstä.
 Kolmansia rokotuksia annetaan kaikille aikuisille, jotka sen voivat ottaa. Rokotuksissa priorisoidaan yli 60-vuotiaita ja riskiryhmäläisille, joille ollaan avaamassa lähipäivinä korvamerkittyjä rokotusaikoja, jotta he pääsevät nopeutetusti rokotuksiin.
 Helsingin kaupungin terveyskeskuksien johtajaylilääkäri  Timo Lukkarinen  kertoo, että tavoitteena on kiristää rokotustahtia entisestään.
 – Kaikkemme teemme, että lisää pisteitä ja rokottajia saadaan. Messukeskuksen rokotuspiste aukeaa heti vuodenvaihteen jälkeen. Ryhdymme myös rokottamaan eri sotetoimipisteissä. Lisäksi avaamme lauantaiaukioloaikoja ja pidennämme arkiaukioloa arkisin.
 Lue myös:  Rokottajista on pulaa kaikkialla – Helsinki sallii koronarokotusten jakamisen yksityisillä työterveysasemilla
 Hämeenlinna
 Hämeenlinnassa kolmannen rokoteannoksen on saanut tiistaihin mennessä hieman yli 18 prosenttia yli 12-vuotiaista.
 Tällä hetkellä kolmatta rokotusta jaetaan yli 60-vuotiaille ja riskiryhmiin kuuluville, joiden toisesta rokotteesta on kulunut yli 3–4 kuukautta.
 Hämeenlinnan kaupungin palvelupäällikkö  Heli Haapala  kertoo, että kaupunki pyrkii koko ajan luomaan rokotuspäiviä rokotusten jouduttamiseksi. Muun muassa rokottajaresurssia on hankittu lisää.
 Rokotukset etenevät sitä mukaa, kun rokotteita Hämeenlinnaan saadaan eli kaikki rokotteet laitetaan jakoon.
 Jotta rokotukset sujuisivat mahdollisimman jouhevasti, pyritään Hämeenlinnassa tiedottamaan asiasta siten, että kolmansia rokotteita hakisivat ensimmäisenä yli 60-vuotiaat ja riskiryhmiin kuuluvat ja lisäksi sellaiset kuntalaiset, joilla ei ole vielä koronarokotetta lainkaan.
 Joensuu
 Joensuussa kolmannen rokotteen on saanut noin 11 prosenttia siihen oikeutetuista. Oikeutettuja ovat THL:n suositusten mukaisesti yli 60-vuotiaat ja 18–59-vuotiaat riskiryhmiin kuuluvat sekä kriittisessä potilastyössä olevat henkilöt.
 Kolmatta koronarokotetta kohtaan on suurta kiinnostusta, kertoo Siun soten toimialajohtaja  Jarmo Kukkonen .
 Koronarokotukset saivat ihmiset liikkeelle Joensuussa tämän viikon maanantaina. Vanhan Lyseon lukion ympäri kiertävä jono venyi yli sadan metrin pituiseksi. Jaana Kainulainen / Yle
 Toimialajohtajan mukaan rokotustahti nopeutuu huomattavasti, sillä jo nyt Siun sote tarjoaa kaikille yli 70-vuotiaille rokotusaikoja puhelimitse, ja viime lauantaista alkaen rokotusajat ovat olleet varattavissa kaikille yli 60-vuotiaille ja sellaisille riskiryhmäläisille, joilla on yli 5 kuukautta edellisestä rokotuksesta.
 Joensuussa on järjestetty myös massarokotustapahtumia ja terveysasemilla on kiireetöntä hoitoa keskeytetty ja ryhdytty antamaan rokotuksia.
 Rokotuksia antamaan on rekrytoitu eläkeläisiä ja opiskelijoita. Siun sote ryhtyy myös maksamaan omille työntekijöilleen erilliskorvausta säännöllisen työajan ulkopuolella tehdystä rokotustyöstä.
 Jyväskylä
 Jyte-alueella eli Jyväskylän, Hankasalmen ja Uuraisen alueella kolme rokotetta oli saanut THL:n tilaston mukaan maanantaihin mennessä 13,8 prosenttia yli 12-vuotiaista. Määrällisesti tämä on noin 18 400 rokotetta.
 Jyväskylän koronarokotuksista vastaava palvelukoordinaattori  Raija Loikkanen  sanoo, että todellinen luku on korkeampi, sillä kaikki alueen kolmannet rokotukset eivät jostain syystä ole nousseet tilastoihin.
 Tällä hetkellä kolmansia koronarokotuksia tarjotaan Jyväskylässä yli 60-vuotiaille sekä yli 18-vuotiaille riskiryhmäläisille kun toisesta koronarokotuksesta on kulunut vähintään kolme kuukautta. Lisäksi kolmansia annoksia jaetaan THL:n aikaisemmin nimeämille ryhmille 4–6 kuukauden annosvälillä.
 Perusterveet 18–59-vuotiaat odottavat vielä vuoroaan kolmanteen koronarokotukseen.
 Rokotuksiin on ollut paljon kysyntää ja rokotusresursseja pyritään saamaan koko ajan lisää.
 Kajaani
 Kajaanissa on annettu kolmatta rokoteannosta noin 10 000 kappaletta, mikä on 15,9 prosenttia yli 12-vuotiaista kajaanilaisista.
 Kolmannen annoksen voivat saada tällä hetkellä yli 12-vuotiaat immuunipuutteiset henkilöt, 5–11-vuotiaat riskiryhmiin kuuluvat lapset ja muut 18 vuotta täyttäneet. Kainuun soten mukaan kajaanilaiset ovat käyneet rokotuksissa hyvin, mutta alle 40-vuotiaiden rokotuskattavuus toisen annoksen osalta on edelleen alle 80 prosenttia.
 Kainuun sote kannustaa kaikkia suojautumaan koronarokotteella, kertoo viestintäpäällikkö  Terho Pekkala .
 Kolmannen rokoteannoksen antaminen etenee Kajaanissa THL:n suositusten mukaan. Tiheämmällä annosvälillä tahtia on mahdollista nopeuttaa ja Kainuun sote yrittää lisätä henkilöstöä rokotuksiin.
 Kemi
 Kemissä kolmannen koronarokoteannoksen on saanut yli 3 500 asukasta eli noin 17 prosenttia asukkaista.
 Kolmansia rokotuksia annetaan 60 vuotta täyttäneille ja riskiryhmiin kuuluville, kun toisesta annoksesta on kulunut vähintään 3–4 kukkautta. 12 vuotta täyttäneille voimakkaasti immuunipuutteisille kolmas annos voidaan antaa, kun toisesta annoksesta on vähintään 2 kuukautta.
 Kemissä järjestettiin alkuviikolla pop up -rokotustempaus. Siihen oli tulijoita niin paljon, että että jonotusaika pakkassäässä kadulla saattoi venyä jopa tunneiksi. Kahden päivän ajanvaraukseton rokotus oli suunnattu 60 vuotta täyttäneille.
 Kemissä tammikuun sovituille päiville rokotteita on tarpeeksi, mutta uusia aikoja ei ole tällä hetkellä varattavissa.
 – Rokotusaikoja lisätään heti, kun saadaan varmistus rokotteiden saatavuudesta. Tahti nopeutuu, jos rokotteita saadaan, kertoo vastaava terveydenhoitaja  Miia Keränen  Kemin terveyspalveluista.
 Keräsen mukaan Kemissä on saatu todella hyvin ulkopuolista apua koronarokotuksiin oman henkilökunnan lisäksi. Sen sijaan massarokotustilojen löytäminen on ollut hankalaa. Rokotuspistettä on jouduttu vaihtamaan useaan kertaan ja se on aiheuttanut sekaannuksia.
 Kokkola
 Kolmansien koronarokotteiden menekki on Kokkolassa maan kärkitasoa. Maanantaihin mennessä kolmannen annoksen oli saanut jo useampi kuin joka viides kokkolalainen eli yli 22 prosenttia. Annoksia on jaettu 11 000.
 Yli 12-vuotiaisiin suhteutettuna määrä on yli 26 prosenttia.
 Sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten palvelualuejohtaja  Jukka Aron  mukaan tilanteesta saa pitkälti kiittää maakunnallista sotea ja monen tahon yhteistyötä.
 Aro pitää tahtia hyvänä, ja tyhjäkäynti on minimissä. Vauhtia nopeutetaan silti entisestään lisäämällä rokotushenkilöstöä ja jossain määrin rokotusaikoja.
 – Olemme tyytyväisiä rokotusten etenemiseen, mutta parannamme silti tahtia, koska ihmiset ovat nyt kiinnostuneita tulemaan rokotuksille, sanoo Aro.
 Tiistaista alkaen yli 60-vuotiaat ja yli 18-vuotiaat riskiryhmäläiset saavat kolmosrokotteen kolmen kuukauden aikavälillä kakkosesta. 18–59-vuotiailla riskiryhmiin kuulumattomilla rokotusväli on viisi kuukautta, mutta se on tarkoitus laskea neljään tammikuun alkupuolella.
 Kotka ja Kouvola
 Kotkassa kolmannen koronarokotteen on saanut noin 7 700 ihmistä ja Kouvolassa noin 12 500 ihmistä.
 Molemmissa kaupungeissa kolme kertaa rokotettujen määrä on noin 15 prosenttia asukkaista. Koko Kymenlaaksossa kolmannen rokotteen on saanut reilut 25 600 ihmistä, mikä on vähän alle 16 prosenttia kaikista asukkaista.
 Kymenlaaksossa koronarokotusten kolmatta annosta tarjotaan tällä hetkellä 50 vuotta täyttäneille, joilla on kulunut toisesta annoksesta vähintään 5–6 kuukautta. Kolmosrokotusta ei anneta vielä tätä lyhyemmällä rokotusvälillä.
 – Nyt tuntuisi olevan halu kolmansiin annoksiin erityisen korkealla, Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymän johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  sanoo.
 Mäntymaa kuitenkin huomauttaa, että rokotuksiin kaivattaisiin erityisesti ihmisiä, joilla ei ole vielä ensimmäistäkään rokotusta. Heitä on varsinkin 20–30-vuotiaiden ikäryhmässä.
 Kymenlaakson sote-kuntayhtymä Kymsote pyrkii avaamaan lisää rokotuslinjoja, jotta esimerkiksi rokotusten aikaväliä saataisiin lyhennettyä THL:n viimeisimpien suositusten mukaiseksi. Tähän tarvitaan lisää rokotushenkilökuntaa. Kymsote on tiedustellut henkilöstöä rokotuksiin esimerkiksi kunnilta, eläkeläisten joukosta sekä yksityiseltä puolelta, kuten työterveyshuollosta.
 Rokotusaikoja aiotaan tarjota arkipäivien lisäksi myös lauantaisin ja arki-iltaisin.
 Kuopio
 Kuopiossa on kolmannen koronarokotteen saanut tähän mennessä jo 11 500 yli 60-vuotiasta, mikä on kolmasosa koko ikäluokasta.
 Kuopiossa kolmatta rokotetta annetaan parhaillaan THL:n suositusten mukaisesti yli 60-vuotiaille ja 18–59-vuotiaille riskiryhmiin 1 ja 2 kuuluville. Rokotuksia on tehty myös viikonloppuisin ja kysyntä on kovaa.
 – Kaikki tehdään mitä voidaan, jotta rokotustahtia saadaan nopeutettua, kertoo kaupungin ylilääkäri  Pauliina Sulku .
 Aiemmin rokotuksiin oli käytössä Kuopio-halli, mutta ei enää. Uutta rokotuspaikkaa on etsitty kiivaasti, ja tällä viikolla odotetaan tietoa uudesta paikasta. Kiikarissa on tila, joka olisi toistaiseksi käytössä rokotuksia varten.
 Rokottajia tarvittaisiin lisää, ja niiden suhteen Sulku on toiveikas. Eläkeläiset ovat olleet koko vuoden ajan rokotustöissä, ja uusia yhteydenottoja on ollut hyvin.
 Rokotuksia ryhdytään antamaan ensi vuonna uudessa paikassa, torin alla Apajassa, entisen Terve Kuopio -kioskin tiloissa. Tavoitteena on aloittaa rokotukset siellä maanantaina 17. tammikuuta.
 Lahti
 Kolmatta koronarokoteannosta on Lahdessa annettu 15 957 kappaletta. Se on 14,9 prosenttia kaupungin väestöstä.
 – Kun kolmas rokotekierros laajentui, kysyntää on moninkertaisesti tarjontaan nähden. Kyse on tietysti hyvästä ilmiöstä ja teemme nyt kaikkemme, että saamme tarjontaa lisättyä, kertoo johtajaylilääkäri  Tuomo Nieminen  Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä.
 Rokottaminen etenee varsinkin kauppakeskus Trion rokotuspisteessä, jossa alkaa olla maksimikapasiteetti käytössä. Lisäksi Nastolan sote-keskuksessa annetaan rokotteita. Myös naapurikuntiin ollaan Niemisen mukaan laittamassa sote-keskusten ulkopuolisia rokotuspisteitä, jotta Trion ruuhkaa saadaan jaettua tasaisemmin.
 Ensi viikolla aukeaa useita uusia rokotuspisteitä ja niissäkin kapasiteetti pyritään maksimoimaan, hän kertoo.
 – On ikävää, että rokotukseen menevät joutuvat ajoittain jonottamaan pitkäänkin, toivomme ihmisiltä kärsivällisyyttä. Trion rokotuspisteellä on tullut jonkin verran jopa järjestyshäiriöitä, mutta ne ovat ilmeisesti jo vähentyneet.
 Lappeenranta
 Lappeenrannassa kolmannen rokotteen on saanut 12 462 henkilöä. Määrä on 19,1 prosenttia kaupungin väestöstä.
 60 vuotta täyttäneiden ja sitä vanhempien sekä lääketieteellisiin riskiryhmiin 1 ja 2 kuuluvien rokotusväli voi olla 3–4 kuukautta vapaana olevien aikojen puitteissa. Tämä periaate koskee myös walk-in rokotuksia.
 Eksote ei ota joulukuussa käyttöön lyhyempiä koronarokotevälisuosituksia. Syynä on se, että rokotusajat on varattu jo täyteen.
 Rokotuspisteet ja rokotusajanvaraus kaupungissa ruuhkautuvat, koska jo rokotusajan varanneet pyrkivät rokotuspisteille joko ilman ajanvarausta tai soittavat rokotuspuhelimeen aikaistaakseen rokotusaikaa.
 – Meillä on vielä paljon ikäihmisiä, jotka eivät ole saaneet kolmatta rokotusta eikä heillä ole ajanvaraustakaan, kun rokotusajat ovat menneet käsistä, kertoo Eksoten rokotuksista vastaava hoitaja  Sari Kuitto .
 Rokotuksia pyritään nopeuttamaan lisäämällä viikonloppuaikoja rokotuksiin.
 Mikkeli
 Mikkelissä on annettu noin 12 000 kolmatta koronarokoteannosta. Niitä annetaan kaikille aikuisille ja immuunipuutteisille yli 12-vuotiaille.
 Rokotuksiin on hakeuduttu hyvin, kertoo Essoten ylilääkäri  Hans Gärdström .
 – Täällä hetkellä rokotuksiin pääsee 1–2 vuorokauden sisällä ja lisäaikoja avataan jatkuvasti, hän kertoo.
 Rokottajia lisätään iltoihin ja viikonloppuihin ja myös päiväsaikaan rokotuspisteille ollaan saamassa lisävahvistusta.
 Oulu
 Oulussa on annettu yli 35 000 annosta kolmatta rokoteannosta, kertoo Oulun terveysjohtaja  Jorma Mäkitalo . THL:n rokotustietojen mukaan 19,4 prosenttia oululaisista on saanut kolmannen rokotteen, kun mukaan lasketaan kaikki yli 12-vuotiaat rokotetut.
 – Tällä hetkellä kolmatta rokoteannosta annetaan yli 60-vuotiaille ja riskiryhmille, kunnes se kysyntä alkaa hiipua. Sen jälkeen avaamme sen alle 60-vuotiaille.
 Mäkitalo arvioi, että ensi viikon lopulla Oulussa voitaisiin ilmoittaa rokotusten avaamisesta nuoremmille. Kolmas rokoteannos on hänen mukaansa kiinnostanut oululaisia, ensimmäisenä rokotuspäivänä tuli tungos.
 – Nyt väestö oli pettynyttä, kun tuli tämä uusi sääntö, että keskitymme nyt yli 60-vuotiaisiin ja riskiryhmäläisiin ensin. Toisaalta sille on ymmärrystäkin, että he ovat suurimmassa riskissä ja meidän täytyy noudattaa rokotusjärjestystä, niin kuin tässä pitkin matkaa on noudatettu.
 Pori
 Porin perusturvan alueella oli tiistaihin mennessä annettu kolmantta koronarokotteita 13 118 annosta, mikä on noin 13 prosenttia asukkaista.
 – Rokotusaikoja varataan tällä hetkellä hyvin aktiivisesti. THL:n suositus on, että etupäässä ensin rokotetaan yli 60-vuotiaat. He ovat myös olleetkin suurin kohderyhmä, joka rokotuksille on joulukuussa aikoja varannut, kertoo osastonhoitaja  Anna-Maija Heikkilä  Porin perusturvasta.
 Heikkilä toivoo asiakkailta malttia: jos rokotusaika on jo sovittu, niin silloin se aika tulisi käyttää rokotukseen.
 – Olemme saamassa lisää henkilöstöä rokotustyöhön alkuvuodesta. Myös viikonloppuja tullaan hyödyntämään enemmän rokotuksissa, hän lisää.
 Rovaniemi
 Kolmannen annoksen on nyt saanut noin 9 000 yli 12-vuotiasta rovaniemeläistä eli noin 15 prosenttia kaupungin koko väestöstä.
 Kolmansia rokotuksia on tähän mennessä annettu henkilöille, joiden immuunipuolustus on voimakkaasti heikentynyt, lääketieteellisiin riskiryhmiin 1 ja 2 kuuluville, laitoksissa ja hoivakodeissa asuville, sote-henkilöstölle sekä kaikille 50 vuotta täyttäneille kuntalaisille.
 Rovaniemen kaupungin tiedottaja  Johanna Tikkanen  kertoo, että vapaita aikoja on tällä hetkellä tarjolla tammikuulle. Kaupunki selvittää parhaillaan mahdollisuuksia järjestää rokotuksia myös joulun välipäivinä, vaikka henkilöstöä onkin lomalla.
 Tällä viikolla rokotustoimintaan on lisätty kymmenen uutta terveydenhoitajaa.
 – Kaikki mahdolliset keinot pyritään ottamaan käyttöön, jotta rokotustahtia saataisiin nopeutetuksi, Tikkanen sanoo.
 Savonlinna
 Sosterin eli Savonlinnan, Enonkosken, Sulkavan ja Rantasalmen alueella kolmannen rokotteen on saanut 23,9 prosenttia aikuisista.
 Kaikilla yli 18-vuotiailla on oikeus rokotteeseen THL:n ohjeen mukaisesti, kuitenkin ensin painottuen vanhempiin ikäluokkiin ja riskiryhmiin ja kriittiseen sote-henkilöstöön, kertoo Sosterin johtajaylilääkäri  Jaana Luukkonen .
 – Rokotukset etenevät hyvin ja tarvittaessa pystymme vielä saamaan lisäresurssia.
 Seinäjoki
 Seinäjoella kolmannen koronarokotteen on saanut 12 600 ihmistä eli 19,4 prosenttia koko väestöstä.
 – Kolmansia rokotteita on otettu todella hyvin, sanoo hoitotyön johtaja  Marketta Mäenpää , jonka mukaan ei näy merkkejä siitä, että rokotusinto olisi laantumassa.
 Seinäjoella avataan tammikuussa rokotusklinikka Areenan tiloissa. Siellä on tarkoitus rokottaa joka arkipäivä ajanvarauksella ja järjestää myös walk in -tapahtumia ja isoja rokotuspäiviä.
 Massatapahtumissa on käynyt parhaimmillaan 3 000–4 000 ihmistä päivässä.
 Aiemmin walk in -tilaisuuksissa on annettu mahdollisuus kaikille yli 18-vuotiaille kolmanteen annokseen, jos aikaväli täyttyy. Nyt rokotetta annetaan THL:n ohjeen mukaisesti yli 60-vuotiaille sekä koronariskiryhmiin kuuluville.
 Tampere
 Tampereella on annettu noin 24 550 kolmatta rokotetta. Se tarkoittaa, että enemmän kuin joka kymmenes kaupunkilainen on saanut kolmannen rokotteen.
 Tällä hetkellä rokotetaan kolmatta kertaa yli 60-vuotiaita ja riskiryhmiä, joiden toisesta rokotuksesta on kulunut kolme, neljä kuukautta.
 Tampereella alle 60-vuotiailla toisen ja kolmannen rokotuksen annosväli on edelleen kuusi kuukautta. Vain poikkeustapauksessa sitä voidaan lyhentää pari viikkoa.
 Hoitotyön päällikön  Birgit Aikion  mukaan yleisesti annosväli lyhenee vasta, kun yli 60-vuotiaiden rokotuskattavuus on hyvällä tasolla.
 Birgit Aikio sanoo, että rokotusten kysyntä on ollut valtava. Viime viikolla annetuista rokotteista suurin osa, 85 prosenttia, oli kolmansia annoksia. Ensimmäisten ja toisten annosten osuus oli yhteensä viitisentoista prosenttia.
 – Tampereella on kaikkiaan noin 172 000 rokotusta jäljellä, jotta 85 prosenttia yli 12-vuotiaista on rokotettu kolmesti, Aikio laskee.
 Tampereen terveysasemat ja Hatanpään rokotusyksikkö toimivat ajanvarauksella. Lisäksi terveysasemilla on tällä viikolla ja ensi viikon alussa iltarokotuksia ikäryhmittäin.
 Rokotusten annosväli lyhenee vasta, kun yli 60-vuotiaiden rokotuskattavuus on hyvällä tasolla.
 Tornio
 Torniossa kolmannen rokotteen on saanut noin viidennes asukkaista eli noin 4 500 ihmistä. Kolmas rokoteannos voidaan antaa yli 60-vuotiaalle, kun toisesta rokotuksesta on kulunut kolme kuukautta ja 18–60-vuotiaille kun toisesta annoksesta on viisi kuukautta.
 Torniossa rokotustahti on ollut hyvä, mutta sitä yritetään entisestään kiihdyttää.
 – Pyrimme koko ajan lisäämään rokotusaikoja. Toki joulun aika tuo haasteita, sanoo avoterveydenhuollon osastonhoitaja  Marianne Junes-Leinonen .
 Torniossa halutaan rokotusten lomassa myös opastaa ihmisiä hankkimaan koronapassi. 13. tammikuuta rokotuspaikalla kauppakeskuksessa järjestetään tempaus, jossa on mahdollisuus saada ohjeita kanta.fi-sivuston käyttöön sekä tulostaa koronapassi.
 Turku
 Turussa on annettu 34 791 kolmatta rokotetta, mikä on 12 vuotta täyttäneestä väestöstä 19,7 prosenttia.
 Kolmannet rokotukset ovat painottuneet iäkkäisiin, lääketieteellisiin riskiryhmiin sekä sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöihin. Kuitenkin kun toisesta rokotuksesta on kulunut suositusten mukainen aika, voi rokotukselle hakeutua.
 Turussa yli 75-vuotiaista on rokotettu kolmansilla rokotuksilla jo yli 70 prosenttia ja 70–74-vuotiaista on rokotettu liki 60 prosenttia.
 Turussa on lisätty runsaasti aikoja rokotusvastaanotolle sekä tehty uusia pop up -päiviä esimerkiksi terveysasemille. Lisäksi työterveyshuolloilla on mahdollisuus rokottaa.
 Vaasa
 Vaasassa kolmannen koronarokotteen on saanut kaupungin koko väestöstä runsaat 21 prosenttia. Tämän viikon alkuun mennessä kolmansia annoksia on pistetty 14 244.
 Viime viikolla annetuista lähes 5 600 rokoteannoksesta kolmansia annoksia oli valtaosa, yli 5100.
 – Se on suunnattoman hyvä tulos tällä henkilöstöresurssilla, sanoo johtava ylilääkäri  Heikki Kaukoranta .
 Koronarokotteita pistetään sekä drop in -tilaisuuksissa että ajanvarauksella sen mukaan, kuinka hyvin henkilöstöä riittää.
 Kolmannen rokoteannoksen saavat Vaasassa kaikki yli 18-vuotiaat, joilla kakkosannoksesta on kulunut vähintään neljä kuukautta ja vaikeasti immuunipuutteiset, joiden toisesta annoksesta on kulunut yli kaksi kuukautta.
 Vantaa
 Vantaalla kolmansia rokotuksia on annettu noin 40 000, mikä on noin noin 19 prosenttia 12 vuotta täyttäneistä vantaalaisista.
 Rokotteita saavat kaikki rokotusoikeudelliset.
 Rokottajien määrien ja rokotuspisteiden lisäämiseksi tehdään töitä. Myös pop-up pisteitä avataan lisää.
 – Tällä viikolla iso rokotetila otettiin käyttöön ja ensi viikolla saadaan käyttöön toinen. Tällä viikolla on myös koulu- ja opiskeluterveydenhuollon henkilöstöä siirtynyt rokottamaan, kun kouluilla alkaa toiminta hiljenemään, kertoo vs. terveyspalvelujen johtaja  Piia Niemi-Mustonen .
 Lue seuraavaksi:
 Miksi kolmatta rokotusannosta suositellaan ja miten se eroaa aiemmista? THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek vastaa
 THL pitää kirjastoa turvallisena, baaria ei – katso koneesta, millaiseksi viranomaiset arvioivat tartuntariskin eri tilanteissa
 Hallitus vetää hätäjarrusta, yli 5-vuotiaiden rokottaminen alkaa, rokotusten ikäkohtainen järjestys poistuu – lue tärpit hallituksen infosta

Koronarokottajista on pulaa koko maassa – selvitimme, miten paljon kolmansia rokotteita on annettu eri kaupungeissa


Summary: Merikonteista on pulaa ja Keski-Euroopan isot satamat ovat tukossa. Sen takia ilotulitteiden rahtaaminen Suomeen takkuaa.

Osa ilotulitteista saattaa loppua kesken, eikä kaikkia tuotteita välttämättä saada lainkaan kauppojen hyllyille tänä vuonna. Näin arvioidaan Suomen Rakettitukusta ja Suomen Ilotulituksesta.
 – Hyllyt voivat olla vähän tyhjinä viimeisinä päivinä, jos myynti menee viimevuotisella tasolla, sanoo Rakettitukun toimitusjohtaja  Antti Aitto-oja .
 Viime tingassa ei siis välttämättä saakaan enää juuri haluamaansa tuotetta. Aitto-oja kuitenkin uskoo, että kauppa käy vilkkaana ja myytävää riittää loppuun asti.
 – Joulumyynnistä puhuttiin, että todennäköisesti pystyt hankkimaan puhelimen. Jos haluat tietynlaisen tuotteen tietyn värisenä, joudut ehkä joustamaan. Sama pätee ilotulitemyynnissäkin, Aitto-oja vertaa.
 Samoilla linjoilla on Suomen Ilotulituksen markkinointijohtaja  Harri Carlson .
 – Ei voi sanoa, että nyt olisi pula ilotulitteista, mutta yksittäisiä ongelmia on ollut. Varmaan kannattaa ostaa ilotulitteet ennen viimeistä päivää.
 Korona laittoi rahtiliikenteen sekaisin
 Ongelmat johtuvat myyjien mukaan koronasta ja  Suezin kanavan tukkineesta aluksesta , jotka vaikeuttavat toimituksia Suomeen.
 Ilotulitteidenkin rahtia kiusaa merkikonttipula, jonka takia myyjät eivät ole saaneet tuotteita laivattua haluttuun aikaan.
 Lisäksi Keski-Euroopan suuret satamat ovat tukossa, mikä viivästyttää toimituksia entisestään.
 – Suezin tapahtumat olivat jäävuoren huippu. Logistiikkaongelmat ovat jatkuneet jo pidempään. Kaikki on lähtenyt oikeastaan koronasta, joka on pistänyt maailman rahtiliikenteen sekaisin, Carlson summaa.
 Myyntiodotukset viime vuoden tasolla
 Kaikesta huolimatta ilotulitekauppiaat uskovat hyvään myyntiin.
 – Uskoisin, että voimme mennä viimevuotisella tasolla. Pieni vaikutus tällä tulee varmasti olemaan myyntiin, Aitto-oja sanoo.
 Hän arvelee, että myynti voisi olla viimevuotista kovempaakin, jos tavaraa riittäisi.
 Ilotulitekauppa kasvoi koko alalla noin 30 prosentilla viime vuonna. Sen vuoksi Rakettitukku tilasi nyt entistä enemmän tuotteita.
 Myös Carlson odottaa vilkasta myyntiä ja uskoo tavaran riittävän yksittäisiä puutteita lukuunottamatta.
 – Näyttäisi olevan ihan mukavat kelit tulossa. En ole huolissaan tilanteesta.
 Voit keskustella aiheesta 23.12. klo 23.00 saakka.

Osa ilotulitteista voi loppua kesken – "Hyllyt voivat olla vähän tyhjinä viimeisinä päivinä", sanoo Rakettitukun toimitusjohtaja


Summary: Hanke käsittää 56 tuulivoimalaa, joiden vuotuinen sähköntuotanto on noin 1,1 terawattituntia. Lähes 400 miljoonan euron hanke tulee olemaan valmistuttuaan kolmen suurimman tuulipuiston joukossa.

Energiayhtiöt Fortum ja Helen eli entinen Helsingin Energia ovat päättäneet rakentaa tuulivoimapuiston Närpiön ja Kristiinankaupungin rajalle.
 Hanke käsittää 56 tuulivoimalaa, joiden vuotuinen sähköntuotanto on noin 1,1 terawattituntia.
 Pjelax-Bölen ja Kristinestad Norrin tuulipuistojen rakentaminen aloitetaan tammikuussa ja puisto otetaan käyttöön viimeistään vuonna 2024.
 Fortumin osuus hankkeesta on 60 prosenttia ja Helenin 40 prosenttia. Hankkeen investointikustannukset ovat noin 360 miljoonaa euroa, josta Fortumin osuus on 216 miljoonaa euroa.
 Fortum ja Helen ovat myös allekirjoittaneet pitkäaikaisen sähkönmyyntisopimuksen, jonka mukaan Helen sitoutuu ostamaan noin puolet Pjelax-Bölen ja Kristinestad Norrin tuulipuistojen sähköntuotannosta.
 Tavoitteena vähentää hiilen käyttöä
 Investointi kolminkertaistaa Helenin tuulivoimatuotannon. Tuotanto kasvaa siis noin yhteen terawattituntiin, mikä vastaa neljännestä Helsingin sähkönkulutuksesta.
 – On hienoa olla mukana sijoittamassa jälleen yhteen tuulipuistoprojektiin Suomessa. Helenin tavoitteena on hiilineutraali energiantuotanto vuonna 2030. Tuulivoima on yksi monista keinoista saavuttaa hiilineutraaliustavoite kannattavasti, kertoo Helenin toimitusjohtaja  Juha-Pekka Weckström .
 Helen ilmoittikin tiistaina, että se lopettaa hiilen käytön yli viisi vuotta suunniteltua aiemmin ja sulkee Helsingin Salmisaaren hiilivoimalan viimeistään huhtikuussa 2024. Myös hiilivoimala Hanasaaressa suljetaan vuotta aiemmin eli huhtikuussa 2023.
 Käytännössä Helen tulee jakamaan tuulisähköä asiakkailleen pääkaupunkiseudulla ja pitämään sen avulla kaukolämpöasiakkaidensa lämpöpumput toiminnassa.
 Helenillä on noin 550 000 sähköasiakasta ja 15 000 kaukolämpöasiakasta.
 Hankkeita lienee luvassa lisää, sillä Helenin tavoitteena on kasvattaa tuulisähköntuotanto ennenpitkää 2-3 terawattituntiin.
 Tuulivoimalan perustusten tekoa Humppilassa tänä syksynä. Esa Syväkuru / Yle
 Myös Fortumilla tuulivoimaa on entuudestaan tuotannossa tai rakenteilla Suomen lisäksi Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä.
 Fortum tiedotti vuosi sitten, että maatuuli- ja aurinkovoimatuotannon kehittäminen on yksi Fortumin ja Uniperin strategisesta yhteistyöalueesta.
 Yhteistyön tavoitteena on rakentaa 1,5–2 gigawattia uutta kapasiteettia Euroopan markkinoille vuoteen 2025 mennessä.
 – Olemme erittäin tyytyväisiä kumppanuudesta Helenin kanssa ja ensimmäisen yhteisen Wind & Solar -tiimimme tuulipuistoprojektin käynnistymisestä. Tämä on tärkeä askel pohjoismaisen tuulistrategiamme toteuttamisessa, sanoo Fortumin Generation-divisioonan johtaja  Simon-Erik Ollus  tiedotteessa.
 Tuulipuiston sähköstä se puolisko, mikä ei mene Helenille jaetaan normaalisti sähköverkkoon eli vaikkapa  Närpiön maineikkaiden tomaattikasvihuoneiden  tarpeisiin.
 Jättipuistoja tekeillä muillakin
 Kajaanin ja Pyhännän kuntiin sijoittuva Piiparinmäen 41 voimalan ja 211 megawatin (MW) tuulipuisto on tällä hetkellä Suomen suurin.
 Se tulee kuitenkin putoamaan neloseksi jo lähivuosina.
 Suomen tuulivoimayhdistyksen mukaan Fortumin ja Helenin 56 tuulivoimalan (380 MW) edelle nousevat lähivuosina Keski-Pohjanmaan Lestijärvelle tuleva 69 voimalan (455,4 MW) tuulipuisto ja Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan Mutkalammen 69 voimalan (404 MW) tuulipuisto.
 Suomen sähköstä jopa kaksi kolmasosaa voisi vuonna 2050 tulla maatuulivoimasta.
 Suomen Tuulivoimayhdistyksen mukaan tämä vaatisi Suomeen 3 500–4 000 uutta tuulivoimalaa, kun nyt niitä on toiminnassa on runsaat 800.
 – Tuulivoimaloiden rakennustahti on nyt todella kova. Kun viime vuonna tuulivoimaa oli noin 2600 megawatin verran niin vuonna 2024 sitä on jo 8000 megawatin verran, sanoo Suomen tuulivoimayhdistyksen toimitusjohtaja  Anni Mikkonen .
 Tuulivoimaloita nousee nyt kovaa tahtia yhteen jos toiseenkin kuntaan.  Antti Ullakko / Yle
 Lue lisää:
 Onko sinun lähistöllesi tulossa uusi tuulivoimala? Katso kartasta mihin päin Suomea maan vallannut tuulivoimabuumi iskee eniten
 Suomen suurin tuulipuisto alkaa rakentua Keski-Pohjanmaan Lestijärvelle – toteutuksessa on mukana kotimaisia energiayhtiöitä
 Metsäpalo ei hidastanut Kannuksen Mutkalammin tuulipuiston työmaata, valettuna on jo pohjat 50 voimalalle
 Sitra etsi tehokkainta tapaa leikata Suomen päästöjä: sähkönkulutus tuplaantuu, ja se tietää valtavasti uutta tuulivoimaa
 Tuulivoimasta on tullut vaivihkaa rahasampo riutuville kunnille – voimalat tuottavat niin paljon rahaa, että Suomeen syntyy kohta "veroparatiiseja"
 Jättimäisten tuulimyllyjen saama ärhäkkä vastustus Tornionlaaksossa kertoo, mistä pohjimmiltaan on kyse: kodista, rauhasta ja maisemasta – ei vain rahasta

Fortum ja Helen rakentavat jättimäisen tuulivoimapuiston Närpiöön – tuulisähköllä paikataan Salmisaaren hiilivoimalan sulkemista


Summary: Suomessa on tulossa voimaan useita rajoituksia joulusta lähtien.  Myös rajamuodollisuudet tiukentuvat, mutta ne eivät koske suoraan kotimaan matkustajia. Hallitus päätti rajoituksista tiistaina-illalla.

Varustamoyhtiö Viking Line kieltää karaoken laulamisen laivoillaan. Lisäksi varustamo ottaa käyttöön laivoillaan taas kasvomaskipakon.
 – Maskin käyttö oli hetken aikaa laivoillamme suosituksena, mutta nyt palaamme maskipakkoon. Me vaadimme kaikilta matkustajilta maskin käyttöä tartuntatilanteen takia. Lisäksi päätimme tänään, että karaoketoiminta laivoilla laitetaan tauolle, kertoo tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svahnström  Viking Linelta.
 Boijer-Svahnströmin mukaan viihdeorkesterit esiintyvät laivoilla normaalisti, mutta tanssiminen on vielä pohdinnassa.
 – Tanssin kohdalla pohdimme vielä, seurataanko esitystä pelkästään esimerkiksi istuen. Tästä emme vielä ole tehneet päätöksiä.
 Sen sijaan Tallink Siljalla tehtiin tänään keskiviikkona päätös lopettaa ruotsinlaivoilla karaoke sekä tanssiminen toistaiseksi.
 – Pitää myös huomioida, että eri laivoilla on eri käytännöt riippuen siitä, minkä lipun alla laivat kulkevat. Viron lipun alla kulkevat laivat noudattavat Viron sääntöjä ja niin pois päin, Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd  vielä sanoo.
 Kielto johtuu koronatilanteen ja Suomen koronarajoituksien kiristymisestä. Suomen hallitus päätti uusista,  tiukemmista rajoituksista  tiistaina-illalla.
 Rajoituksien seuraaminen haasteellista asiakkaille
 – Rajoitukset tuovat haasteita toimintaan, koska ne ovat erilaisia Suomessa ja Ruotsissa. Matkustajille rajoituksien seuraaminen on erityisen haasteellista ja yritämme kyllä kertoa heille henkilökohtaisillakin yhteydenotoilla tuoreimmista toimintatavoista, kertoo tiedotusjohtaja Johanna Boijer-Svahnström Viking Linelta ja jatkaa.
 – Puheluja on tullut. Suomeen tultaessa sisärajavalvonta otetaan taas käyttöön esimerkiksi 28. joulukuuta, mutta tämä ei koske kotimaan sisäisiä matkustajia.
 Jouluristeilyt ovat kuitenkin myyneet hyvin ja esimerkiksi ravintolarajoitukset eivät ole voimassa ruotsinlaivoilla.
 – Jouluristeilyt kiinnostavat edelleen. Koronan takia laivoja ei oteta kuitenkaan täyteen, Boijer-Svahnström sanoo.
 Myös Tallink Siljan jouluristeilyt ovat väljiä.
 – Jouluristeilyt ovat myyneet ihan hyvin, mutta ei niin hyvin kuin ennen koronaa. Meillä on joulun aikana noin 800 matkustajaa, joten väljää on, Nödj sanoo.
 Keskustele uutisesta  Yle Tunnuksella.  Kommentointi sulkeutuu 23.12. kello 23.
 Täältä voit lukea uusimmat uutiset koronatilanteesta Varsinais-Suomessa
 Artikkelia ja otsikkoa muokattu 16.44: Tallink Siljalta tuli tieto, että ovat tehneet päätöksen karaoken kieltämisestä laivoilla.

Viking Line kieltää laivoissaan karaoken – Tallink Silja kieltää myös karaoken ja tanssimisen toistaiseksi


Summary: Hallituksen julistamalla hätäjarrulla herätellään ihmisiä koronatilanteen heikkenemiseen. Tautitilanteen kehitys riippuu suurelta osin kansalaisten käyttäytymisen muuttumisesta, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) ja perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) viime päivien tiedotustilaisuuksissa oli eroja, kun puhe kääntyi hätäjarrun käyttöön.
 Marin puhui myöhään tiistai-iltana, että hallituksen uusissa rajoitustoimissa on hätäjarrun piirteitä. Pääministeri viittasi muun muassa koronapassin panemiseen jäähylle anniskeluravintoloissa.
 Kiuru puolestaan linjasi keskiviikkoaamuna, että uudet rajoitustoimenpiteet käytännössä käynnistävät hätäjarrumekanismin. Ravintolarajoitusten lisäksi työkalupakista löytyvät rajatarkastukset sisärajoilla ja alueiden ohjaaminen entistä tiukempiin kokoontumisrajoituksiin.
 Ministeri Kiuru totesi, että juuri nyt kaikki mekanismin kriteerit täyttyvät. Mekanismin kriteereitä ovat muun muassa pahentunut epidemiologinen tilanne, sairaaloiden ylikuormittuminen, heikentynyt rokotevaste tai uuden virusmuunnoksen riski.
 Demariministereiden sävyeroista huomaa, että hätäjarrusta on tullut usein toisteltu sana, jonka sisällöstä on vaikea päästä perille. Tämä ei silti tarkoita, että hätäjarru olisi tehoton.
 Hätäjarru on myös viestinnällinen työkalu
 Hätäjarrumekanismista puhuttaessa viitataan yleensä  sosiaali- ja terveysministeriön muistioon .
 Muistiossa kerrotaan muun muassa siitä, että hätäjarrun nimissä voidaan järjestää koulujen opetusta etänä, panna koronapassi jäähylle, lisätä rajoilla testaamista ja julistaa viimeisenä keinona poikkeusolot.
 Hätäjarrun keskeinen ajatus on, että eri hallinnonalojen virkamiehet tarkkailevat koronatilannetta ja keksivät tehokkaimmat keinot puuttua tilanteeseen.
 Sinänsä hätäjarrun nimissä määrätyissä rajoituksissa ei ole mitään uutta, ja niitä on nähty koko koronakriisin ajan.
 Hätäjarrussa onkin kyse myös viestinnällisestä työkalusta, jolla ihmisten kriisitietoisuutta saadaan kasvatettua.
 Eikä tämä ole lainkaan tehoton keino, jos ajatellaan kriisin vaiheita tähän asti. Suomi on selvinnyt verrattain hyvin koronapandemian kourissa, koska ihmiset ovat vaikeina hetkinä muuttaneet käyttäytymistään.
 Terveysviranomaiset ovatkin kiitelleet kansalaisia siitä, että nämä ovat ottaneet rajoitukset tosissaan. Hallituksen ei ole tarvinnut turvautua ulkonaliikkumiskiellon kaltaisiin rajoituksiin.
 Mutta miten ihmiset jaksavat noudattaa koronatoimia kriisissä, joka on kestänyt jo kaksi vuotta? Tähän tuskin kenelläkään on vastausta.
 Hätäjarru voi tarkoittaa myös uusia rajoituksia
 Hätäjarrumekanismi tuli suomalaisen politiikan sanastoon syyskuun alussa, kun  hallitus linjasi uudesta koronastrategiasta .
 Strategian keskeinen ajatus oli ohjata sitä, miten hallitus luopuu rajoituksista, kun yli 80 prosenttia yli 12-vuotiaista suomalaisista on saanut kaksi koronarokotusta.
 Monista rajoituksista kuitenkin luovuttiin jo ennen kuin tuo rokotuskattavuuden rajapyykki saavutettiin.
 Vapautumisen hetkellä sosiaali- ja terveysministeriö pohti myös uusia uhkia. Niitä olivat tartuntatilanteen heikkeneminen ja uusi virusmuunnos, joka voi läpäistä rokotesuojan.
 Virkamiehet ajattelivat, että tällaisessa tilanteessa hallituksen tulisi ohjata alueita ottamaan aiempaa kovempia rajoituksia käyttöön.
 Keskeisenä mittarina olisi varsinkin osasto- ja tehohoidon kuormittuminen,  josta lääkärit ovatkin viime viikkoina esittäneet huolensa .
 Sairaanhoidon kuormitus on noussut entistä merkittävämmäksi epidemiamittariksi. Tartuntamääriä ei ole haluttu enää tarkkailla silmä kovana, sillä rokotukset ovat suojanneet useita tartunnan saaneita vakavalta koronataudilta.
 Hätäjarrun sisältö voi kuitenkin vielä muuttua totutusta, koska sen nimissä voidaan jatkossa esitellä ennalta tuntemattomia rajoitustoimia.
 Eri ministeriöistä koostuvalle virkamiestyöryhmälle on annettu tehtäväksi pohtia tautilanteen esille nostamia ongelmia ja parhaita ratkaisuja niihin.
 Tämä on varmasti viisasta, koska kahden vuoden aikana koronavirus on päässyt yllättämään maailman moneen kertaan.
 Lue lisää:
 Hallitus vetää hätäjarrusta, yli 5-vuotiaiden rokottaminen alkaa, rokotusten ikäkohtainen järjestys poistuu – lue tärpit hallituksen infosta
 Yle seurasi Marinin tiedotustilaisuutta: Ravintoloiden anniskelu loppuu ensi tiistaista alkaen jo kello 17, perusopetus ja toinen aste pysyvät lähiopetuksessa, sisärajavalvonta tiukkenee
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa
 Teholla 63 koronapotilasta – tehohoidon koordinaattorit: Hallituksen tehtävä rajuja päätöksiä ja heti

Analyysi: Hätäjarrussa on kyse myös kriisiviestinnästä, eikä se välttämättä ole työkalun tehottomin puoli


Summary: Rovaniemen lentokentällä tuhannet matkustajat ovat saapuneet ulkomailta talvilomalle Suomeen. Tiukentuneet rajoitukset eivät ole aiheuttaneet peruutustulvaa, mutta ensi viikon näkymät ovat sumeat.

Schengen-alueen ulkopuolelta Suomeen saapuvilta matkailijoilta on vaadittu tiistaista lähtien rokotustodistus tai negatiivinen koronatesti, joka täytyy olla otettu maahan saavuttaessa 48 tunnin sisällä.
 – Jos testi vaaditaan, se sopii. Se ei ole meille ongelma. Käy järkeen, että lomalle päästäkseen pitää todistaa, ettei kanna virusta, toteaa perheenisä  Miles Gabriel  ja muut perheenjäsenet nyökyttelevät hyväksyvästi.
 Iloinen perhe aikoo tavata joulupukin, lähteä husky- ja moottorikelkka-ajeluille ja toivoo näkevänsä revontulet.
 Joillakin Schengen-alueen ja EU:n ulkopuolelta saapuvien loma on tyssännyt jo lentoasemalle.
 Matkustajia on jo jouduttu käännyttämään takaisin lähtömaahan, sillä kaikilla ei ole ollut vaadittavia asiakirjoja, kertoo Lapin rajavartioston vuoropäällikkö  Jyrki Karjalainen .
 – Reittilennot ovat aiheuttaneet pieniä toimenpiteitä, sillä matkustajilla ei ole ollut aina kaikki kunnossa.
 Eli onko heitä jouduttu palauttamaan eikä ole voitu päästää maahan?
 – Kyllä tällaisiakin toimenpiteitä on tehty.
 Käännytettyjen kansalaisuuksia Rajavartiolaitoksesta ei kerrota. Laitoksen mukaan palautuksesta vastaa yritys, jonka mukana käännytettävä henkilö saapuu Suomeen.
 Rovaniemen lentokentällä keskiviikko on ollut yksi sesongin vilkkaimmista päivistä.  Pekka Viinikka / Yle
 Matkailijat ymmärtävät rajoitusten välttämättömyyden
 Lapin matkailu elää kultaista sesonkia koronan keskellä. Tuhannet matkustajat ovat saapuneet ulkomailta talvilomalle Suomeen ja samaan aikaan yhtä suuri määrä matkailijoita lähtee takaisin kotimaahan.
 – Meillä ei ole tietoa vielä peruutuksista ja ensi viikko on vielä kysymysmerkki, miettii Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen .
 Jyrki Karjalaisen mukaan dokumentit on pystytty tarkistamaan kohtuullisessa ajassa, eli Rajavartiolaitoksen työvoima on mitoitettu Rovaniemen lentokentällä oikein. Tarkastuksia hidastavat erilaiset todistukset.
 Rajavartiolaitoksen mukaan Schengen-alueen ja EU:n ulkopuolelta saapuvat ihmiset ovat suhtautuneet asiakirjojen tarkastuksiin ymmärtäväisesti.
 – Ei ole ollut ongelmia sen suhteen, Karjalainen toteaa.
 Lapin rajavartioston vuoropäällikkö Jyrki Karjalaisen mukaan rajavartijat ovat selvinneet hyvin ruuhka-aikoina matkailijoiden asiakirjojen tarkastuksista. Pekka Viinikka / Yle
 Debbie Skelly odotti joulupukin tapaamista kymmeniä vuosia
 Debbie Skelly on saapunut lähisukulaistensa kanssa Liverpoolista. Ryhmä suunnistaa kohti pitkiä bussijonoja lentokentän tuloaulasta. Ilme on kirkas ja lähes 20 asteen pakkasessa hymy ei hyydy. Skelly kertoo, että maahantulorajoitukset eivät saaneet häntä jäämään kotimaahan, sitä ei edes harkittu.
 – Odotin 61 vuotta, että näen oikean joulupukin. Olemme odottaneet tätä, mutta lapset ovat jo kasvaneet isoiksi. Meidän piti tulla jo aiemmin, mutta pandemia esti sen silloin, hän kertoo.
 Tiistaina 28. joulukuuta maahantulorajoitukset laajenevat koskemaan myös Schengen-alueelta ja EU:sta Suomeen saapuvia matkustajia. Maahantulorajoitusten ohella matkailualalla mietitään, kuinka ravintolatoiminta järjestetään, kun niidenkin rajoitukset tiukkenevat.
 – Tällä hetkellä on kiire selvittää asioita, yrittäjille tämä on raskasta ja jaksaminen on koetuksella, harmittelee Visit Rovaniemen Kärkkäinen.
 Lue myös:   Lapin matkailuväellä suuri huoli – näkeekö turisti nälkää, kun ravintolarajoitukset iskevät
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  23.12. kello 23 saakka.

Lapin jouluturisteja on käännytetty takaisin puutteellisten koronatodistusten vuoksi – Miles Gabriel ymmärtää tiukat säännöt: “Käy järkeen”


Summary: Night People Groupissa ja NoHo Partnersissa ihmetellään, miksi hallitus ei luottanut kovalla tohinalla lanseerattuun koronapassiin.

Ravintola- ja yökerhoyrityksissä keskiviikko on ollut synkkä. Valtakunnallinen ravintolajätti NoHo Partners ilmoitti lomauttavansa yli 1200 henkilöä, eli lähes koko Suomen henkilöstönsä.
 Lomautukset ovat edessä myös viittätoista baaria ja yökerhoa pyörittävässä Night People Groupissa.
 Toimitusjohtaja  Antti Raunion  työpiste on Helsingin perinteikkäällä Kaivohuoneella. Täälläkään ei juhlita uutta vuotta.
 – Tästä tuli synkkä joulu ravintola-alalle ja varsinkin työntekijöille. Meidän tänään käynnistämät lomautukset ovat jo kolmannet tänä vuonna, Raunio sanoo.
 – Tiedän, että meidän alalla ihmisillä alkaa olla hermot aika lailla loppu.
 Night People Groupin anniskeluliikkeissä työskentelee viikoittain noin 400 henkilöä ympäri Suomen. Toimitusjohtajan mukaan ravintolatoiminnan uudet rajoitukset tulevat koskemaan heihin kaikkiin.
 – Kaikken kamalimmassa asemassa ovat esimerkiksi esiintyvät DJ:t. He ovat yksityisyrittäjiä ja kantavat nämä sulut täysin omasta pussisstaan, Antti Raunio sanoo. Jari Kovalainen / Yle
 Koronapassiin ei luotettu
 Syksyllä lanseeratun koronapassin piti olla työkalu, jolla yhteiskuntaa avattaisiin. Omikron-variantin edetessä tuo työkalu nostettiin kuitenkin hyllylle.
 – Ravintola-alaa käytettiin keppihevosena, että nuoret aikuiset saatiin koronapassin avulla rokotukseen. Nyt siihen linjaan tuli muutos, Raunio harmittelee.
 Tämä kertoo hänen mukaansa ravintola-alan heikosta arvostuksesta ja hallituksen pomppoilevasta politiikasta.
 Myös valtakunnallisen NoHo Partnersin toimitusjohtaja Aku Vikström on turhautunut.
 – Hallituksen toimintaa leimaa, että jatkuvasti tullaan askeleen jäljessä – oli kyse sitten maskeista, koronapasseista tai rokotuksista, Vikström sanoo.
 – Se turhauttaa, että meillä olisi ollut mahdollisuus jatkaa koronapassin käyttöä.
 NoHon Vikström sanoo toivovansa, että koronapassi otetaan kolmen viikon kuluttua käyttöön, eikä rajoituksia jatketa.
 – Ainut positiivinen asia on, että tämä kolme viikkoa on vuoden hiljaisinta aikaa.
 Yökerhoja pyörittävä Night People Group sen sijaan oli asettanut toiveita joulun ja uudenvuoden juhlijoihin.
 – Joulu lähestyy ja ihmiset ovat tehneet kovaa työtä. Nyt laitetaan sitten paikat kiinni ja lomautetaan. Kyllä se hiljaiseksi vetää, Aku Vikström sanoo. Jari Kovalainen / Yle
 Keskiviikon mittaan etujärjestöt ovat julistaneet matkailu- ja ravintola-alan hätätilaa.
 Palvelualojen työntekijöitä edustava PAM vaatii parannuksia lomautettujen korvauksiin. Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Suomen yrittäjät kuin matkailu- ja ravintolapalveluja edustava MaRakin vaativat uusia kriisituki- ja kustannustukikierroksia.
 – Tukipaketin pitäisi olla varmasti satoja miljoonia, jotta se korvaisi kaikille matkailu-, ravintola- ja tapahtuma-alan yrityksille ne vahingot, jotka niille aiheutuvat, Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi  sanoo.
 Hallitus on luvannut korvata ravintolasulkujen aiheuttamia tappioita. Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  on  Helsingin Sanomien mukaan  kaavailemassa alan yhtiöille suunnattua kustannustukipakettia, joka olisi kooltaan 120–150 miljoonaa euroa.
 Ravintola-alan toimitusjohtajat eivät ole kovin optimistisia. Night People Gourpin Raunion mukaan aiemmatkaan korvaukset eivät ole menetyksiä kattaneet.
 – Kaiken kaikkiaan korona-aika on maksanut meille jo ennen näitä viimeisiä sulkutoimia noin seitsemän miljoonaa euroa, josta valtio on tukenut noin kahdella miljoonalla.
 Tukien varaan ei laske myöskään NoHo Partners.
 – Tämä hallitus ei ole se kaikkein elinkeinomyönteisin. Kun Norjassa ja Tanskassa annetaan rajoituksia, jo seuraavana päivänä on ilmoitettu merkittävistä korvauksista. Suomessa viestintä on hyvin epäselvää,  Aku Vikström  sanoo.
 Aiemmat kustannustuet ovat hänen mukaansa sisältäneet rajoituksia isoille yrityksille.
 – Meidän liiketoimintamme ei perustu siihen, että saisimme Suomesta mitään korvauksia.

Koronapassin hyllyttäminen turhauttaa yökerhoja: "Ravintola-alaa käytettiin keppihevosena, että nuoret aikuiset saatiin rokotukseen"


Summary: Ilmastonmuutos tuntuu Grönlannissa voimakkaasti. Viime kesänä saaren korkeimmalla kohdalla satoi vettä.

Grönlannissa on mitattu viime päivinä poikkeuksellisen korkeita lämpötiloja, kertoo Tanskan meteorologian instituutti DMI.
 Saaren pääkaupungissa Nuukissa mitattiin maanantaina 13 asteen lämpö. Keskimäärin Nuukissa on tähän aikaan vuodesta yli viisi asetta pakkasta.
 Grönlannin pohjoisosassa Qaanaaqin kaupungissa lämpötila nousi 8,3 asteeseen. Qaanaaqissa, joka aiemmin tunnettiin nimellä Thule, on normaalisti tähän aikaan 20 astetta pakkasta.
 DMI ei kerro, ovatko nyt mitatut lämpötilat saaren mittaushistorian ennätyksiä.
 DMI:n ilmastotutkija  Caroline Jensen  kertoo uutistoimisto AFP:lle, että lämpö johtuu föhn-tuulesta, joka on tavanomainen ilmiö Grönlannissa.
 – On kuitenkin melko outoa, että se tapahtuu näin valtavalla alueella ja näin kauan, Jensen sanoo. Hänen mukaansa ilmaston lämpeneminen vaikuttaa nytkin havaittuihin korkeisiin lämpötiloihin.
 Myös viime kesänä Grönlannissa mitattiin poikkeuksellisen korkeita lämpötiloja. Saaren korkeimmalla kohdalla satoi vettä ensi kertaa koko sinä aikana, kun tieteellistä tarkkailua saarella on tehty.
 Eräinä kesäpäivinä Grönlannin jäätiköiden laskettiin menettäneen kahdeksan miljardia tonnia jäätä päivässä, mikä on kaksinkertainen määrä tavanomaiseen verrattuna.
 Grönlannin huipulla satoi vettä ensimmäistä kertaa mittaushistoriassa – suomalaisprofessoria se ei yllättänyt, sillä jäätikön sulaminen on kiihtynyt 2000-luvulla

Hurjat lämpötilat ihmetyttävät Grönlannissa


Poliisi  epäilee  nuorten miesten tehtailleen törkeitä varkauksia useiden vuosien ajan.
 Helsingin poliisi on tutkinut mittavaa varkaussarjaa Länsi- ja Itä-Uudenmaan poliisilaitosten kanssa. Epäillyt rikokset tapahtuivat vuosien 2019 ja 2021 välillä.
 Kokonaisuus koostuu pääosin törkeistä varkauksista ja törkeiden varkauksien yrityksistä. Yksittäisiä tapauksia on yli kymmenen. Epäillyt varkaudet ja niiden yritykset kohdistuivat ruokakauppoihin, romualan toimistoihin ja sähköpyöräyritykseen.
 Epäiltyjä on kahdeksan, ja heistä kuuden epäillään suorittaneen varkaudet. Kaksi muuta pitivät hallussaan osaa varastetusta tavarasta. Iältään epäillyt ovat 18–23-vuotiaita.
 Esitutkinnan aikana kaksi rikoksesta epäiltyä on ollut tutkintavankina.
 – Poliisi epäilee, että miehet tunkeutuivat naamioituneina eri kokoonpanoissa kohdekiinteistöihin. He leikkasivat rakennusten seiniin reikiä tai rikkoivat sisäänkäyntien ikkunoita. Poliisi analysoi rikokset samojen rikoksesta epäiltyjen tekemiksi tekotavan ja valvontakameran tallenteiden perusteella, kertoo tutkinnanjohtaja  Kari Martikainen  tiedotteessa.
 Poliisin mukaan murtautumiseen käytettiin esimerkiksi kulmahiomakonetta, sirkkeliä, sorkkarautaa, vasaroita ja lekaa. Murtautumisia on tapahtunut esimerkiksi Pornaisissa, Vantaalla ja Espoossa.
 Saaliiksi epäillyt saivat muun muassa tuhansien eurojen arvoisia sähköpyöriä, käteistä rahaa ja lounasseteleitä.
 Kokonaisuus siirtyy syyteharkintaan ennen joulua, poliisi tiedottaa.
 Lisää aiheesta:
 Nuorten rikollisuus on muuttunut, sanoo entinen nuorisorikollinen – ja ongelmaan pitäisi puuttua, ennen kuin se karkaa käsistä
 Hallitukselta poliisille kolme miljoonaa euroa nuorten rikollisuutta ehkäisevään työhön – Ohisalo: Osa nuorista voi todella pahoin
 Alle 15-vuotiaiden väkivalta lisääntynyt huomattavasti, kertovat tilastot – kriminologi: "Tarvittaisiin tutkimusta, mitä siellä on taustalla"

Nuorisojoukot ryöstivät ihmisiä Turussa ja Paimiossa – osa uhreista sai vammoja

18–23-vuotiaiden joukko tehtaili varkauksia Uudellamaalla, epäilee poliisi – liikkuivat naamioituneita ja leikkasivat seiniin reikiä viedäkseen arvotavaraa


Summary: Rakennusten ulkovaloista syntyy yhä useammin kiistoja. Näyttävät valaistukset ovat yleistyneet tekniikan kehittymisen myötä. Kunnat puuttuvat kiistoihin harvoin, koska kyse on makuasioista.

Kuin Las Vegas keskellä puutaloja.
 Näin kuvailee  Ari Tarkiainen  Joensuun Kanervalan uutta katseenvangitsijaa. Paikallisen Vapaaseurakunnan rakennus sai tänä vuonna laajennuksen, joka on valaistu poikkeuksellisen näyttävästi.
 Talon julkisivuja koristaa puolenkymmentä värivalonheitintä, noin 50 pientä spottivaloa ja vajaat kymmenen kappaletta kahteen suuntaan valaisevaa seinävalaisinta.
 Naapurissa asuva Tarkiainen ei valoshow’ta arvosta.
 – Kanervala on 1950-lukulainen puutaloidylli, jota hallitsee puutarhamaisuus. Tuollaiset valot eivät sovi tänne. Ne ovat tarpeettoman räikeät ja voimakkaat, Tarkiainen sanoo.
 Ari Tarkiainen on asunut Kanervalassa toistakymmentä vuotta. Hän ei ole naapuriin ilmestyneestä valokeitaasta mielissään. Heikki Haapalainen / Yle
 Tarkiainen otti asian tiimoilta yhteyttä Vapaaseurakuntaan. Se lupasi käyttää valoja jatkossa harvemmin – mutta ei sammuttaa niitä kokonaan.
 Valaistuksen suunnitellut  Santeri Hiltunen  toteaa, että lamput on asennettu seurakunnan omista lähtökohdista, täysin luvallisesti.
 – Olemme nuorekas seurakunta ja haluamme näkyä ja erottua. Todella moni on valoista tykännyt, Hiltunen sanoo.
 Santeri Hiltuselle Vapaaseurakunnan valojen suunnittelu oli mieleinen työtehtävä. Hän on itsekin seurakunnan jäsen. Heikki Haapalainen / Yle
 Kiistoissa kyse tulkinnasta
 Rakennusten ulkovaloista syntyneet kiistat ovat viime vuosina lisääntyneet kaikkialla Suomessa, kertoo Rakennustarkastusyhdistyksen puheenjohtaja  Pekka Seppälä . Ilmiön syynä on lampputekniikan kehittyminen ja halpeneminen.
 Seppälän mukaan useimmat Suomen kunnat ovat varautuneet muutokseen hyvin. Esimerkiksi Joensuun kaupungin rakentamista ohjaava rakennusjärjestys sisältää maininnan siitä, millaiset koristevalot ovat sallittuja.
 – Nyrkkisääntö on, että valaistus ei saa heikentää turvallisuutta eikä häiritä naapureita. Käytännössä tämä tarkoittaa, ettei valoilla saa esimerkiksi osoittaa naapureita päin, Seppälä sanoo.
 Näyttävien led-valonheittimien hinnat ovat laskeneet viime vuosina. Myös laitteiden valoteho on hiljalleen lisääntynyt. Heikki Haapalainen / Yle
 Linjauksessa on kuitenkin puutteensa. Joensuun kaupungin rakennustarkastaja  Jukka Hyttinen  myöntää, ettei rakennusjärjestys ota kantaa, millainen valo lasketaan naapureita häiritseväksi.
 Kyse on maku- ja tulkinta-asiasta.
 – En kuitenkaan usko, että tästä tulisi ongelmaa. Naapurit kontrolloivat toisiaan hyvin, mikä on oikea tapa käsitellä näitä asioita, Hyttinen sanoo.
 Pekka Seppälän mukaan kuntien ei ole tarvinnut puuttua rakennusten valaistuksia koskeviin kiistoihin juuri lainkaan. Keinot ovat kuitenkin valmiina ja olemassa.
 – Jos joku tykittäisi jollakin aivan hirvittävällä valonheittimellä, niin ensin kokeiltaisiin kehotuksia, sitten pakkokeinoja ja lopulta uhkasakkoja, Seppälä luettelee.
 Lainsäädäntöä vain vähän
 Joensuun Kanervalassa valokiista näyttää junnaavan juuri nyt paikoillaan. Ari Tarkiainen ei osaa sanoa, riittääkö näyttävien valojen harvemmin käyttäminen Vapaaseurakunnan lähinaapureille.
 – Itselleni isoin ongelma on ollut valojen räikeys. Jos värisävyt olisivat hillittyjä, ei valoihin kiinnittäisi huomiota välttämättä ollenkaan, hän juttelee.
 Joensuun Kanervalan seurakuntarakennus on valojen myötä värikäs näky. Heikki Haapalainen / Yle
 Tarkiainen korostaa, ettei hänellä ole mitään rakennusten valaisemista vastaan. Hän kuitenkin harmittelee, ettei Suomen lainsäädäntö suhtaudu häiritsevään valoon yhtä tiukasti kuin meluun.
 Rakennustarkastusyhdistyksen Pekka Seppälä uskoo, että näyttäviin ulkovaloihin totutaan Suomessa hiljalleen. Hän pitää valojen lisääntymistä vääjäämättömänä.
 – Veikkaan, että suvaitsevaisuus lisääntyy ajan myötä. Lopulta ihmiset eivät edes muista, että joskus kuistilla oli yksi valaisin, hän ennustaa.
 Aiheesta voi keskustella 24.12.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Valolla voi häiritä paljon vapaammin kuin melulla – Ranskassa häiriövaloon puututaan tiukasti, Suomessa vastaavaa lakia ei ole näköpiirissä
 Sotkamossa Hiukan uimaranta sai omat elämysvalonsa, mutta kaikille se ei sovi – valotaide on yleistynyt Suomessa
 Yrittäjä haluaa pelastaa pimeyden rakentamalla sille suojelualueen – katso videolta, miksi pimeyttä pitää vaalia

Kymmenien lamppujen värikäs valoshow harmittaa osaa naapureista Joensuussa – valitukset julkisivuvalaistuksista lisääntyneet Suomessa


Summary: Rokottamattoman henkilön riski saada tartunta on tällä hetkellä hyvin suuri. Sairaalahoitoon joutuneista jopa 85 prosenttia on rokottamattomia.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Koronapandemia on viime aikoina runnellut Pirkanmaata pahemmin kuin koskaan aiemmin.
 Tampereen yliopistollisen sairaalan (TAYS) infektiolääkärit ovat erittäin huolissaan rokottamattomien riskistä joutua sairaalaan ja tehohoitoon tulevina viikkoina.
 – Rokottamattomuus näkyy tällä hetkellä sairaaloiden osastoilla ja tehohoidossa, joissa hoidettavat potilaat ovat edelleen pääosin rokottamattomia, kirjoittaa TAYS tiedotteessaan.
 Erityissairaanhoitoa vaatineiden tapausten ilmaantuvuus koko maassa. Asmo Raimoaho/ Yle
 Pirkanmaalta löytyy edelleen useita kuntia, joissa aikuisten ikäryhmissä jopa kolmannes on täysin rokottamattomia.
 – Viikolla 50 tartunnan ilmaantuvuus oli rokottamattomilla oli yli tuhat per 100 000, ja kun meillä tällä hetkellä Pirkanmaalla on yli 50 000 rokotusikäistä rokottamatta, niin heistä viikoittain koronaan sairastuu noin 250. Näistä edelleen sairaanhoitoon vaikean koronataudin takia joutuu keskimäärin noin 20 henkilöä, sanoi TAYS:in ylilääkäri  Jaana Syrjänen   eilisessä Pirkanmaan koronainfossa.
 Jaana Syrjäsen mukaan Pirkanmaalla on edelleen yli 50 000 rokotusikäistä rokottamatta. Matias Väänänen / Yle
 "Valtaosa tehohoidossa olevista on osittain tai kokonaan rokottamattomia"
 Rokottamattomien osuus sairaalahoitoon joutuvista on huomattava.
 – Valtaosa tehohoidossa olevista on osittain tai kokonaa rokottamattomia. Tehohoidossa hoidetuista potilaista yli 80 prosenttia on sellaisia, joilla on puutteellinen rokotussarja. Myös osastohoidossa olevista, joilla on tarvetta happeutumishäiriön tukihoitoon, on heistäkin yli 80 prosenttia on ollut puutteellisen sarjan omaavia, infektiosairauksien apulaisylilääkäri  Reetta Huttunen  TAYS:ista sanoo.
 Tehohoitoa vaatineiden tapausten ilmaantuvuus koko maassa. Asmo Raimoaho / Yle
 Suurin yksittäinen ikäryhmä rokottamattomista, jotka joutuvat sairaalaan, ovat 40–50-vuotiaita.
 – Heitä on osastoilla eniten. Joukossa on perusterveitäkin henkilöitä, joskin hoitoon joutumisen riskiä lisää valtakunnallisten ja kansainvälisten selvitysten perusteella esimerkiksi lihavuus, Huttunen kertoo.
 Mitä enemmän rokottamattomia, sitä enemmän virus leviää
 Epidemian laajeneminen on johtanut siihen, että myös rokotettuja on joutunut sairaalaan. Heillä on usein jokin muu immuniteettia laskeva syy taudille.
 – En halua lähteä syyllistämään rokottamattomia. Tilanne on kuitenkin se, että mitä enemmän meillä on rokottamattomia, sitä enemmän virus leviää. Kun meillä on paljon rokottamattomia, jotka herkästi sairastuvat, niin enemmän myös rokotetut ovat silloin vaarassa ja saavat tautia enemmän. Myös uusi virusvariantti vaikuttaa viruksen leviämiseen rokottautumisen lisäksi, Huttunen toteaa.
 Lääkäri Reetta Huttunen toivoo, että terveydenhuollon jaksamisen ja kantokyvyn takaamiseksi, kaikki ottasivat tarjolla olevat koronarokoteet. Päivi Solja / Yle
 Koska korona leviää tällä hetkellä aktiivisesti, tulee se saavuttamaan myös pienimpien kuntien asukkaat, jotka tähän asti ovat olleet hiukan paremmassa suojassa, pitkien välimatkojen päässä kasvukeskuksista.
 – Näissä kunnissa ei ehkä ole vielä nähty koronan vaikeita seuraamuksia. Suurimmassa riskissä vaikealle taudille ovat neljäkymmentä vuotta täyttäneet, rokottamat aikuiset sekä raskaana olevat naiset, Huttunen sanoo.
 Vaikka tällä hetkellä kunnat rokottavat aktiivisesti iäkkäitä ja riskiryhmiin kuuluvia jo kolmanteen kertaan, rokottamisen kaikkein tärkein prioriteetti on täysin rokottamattomien henkilöiden rokottaminen ensimmäisellä ja toisella rokotuksella.
 Lue aiheesta lisää:
 Hallitus vetää hätäjarrusta, yli 5-vuotiaiden rokottaminen alkaa, rokotusten ikäkohtainen järjestys poistuu – lue tärpit hallituksen infosta
 Sairaalassa on nähty vaikeita tilanteita raskaana olevilla – TAYSin ylilääkäri: koronainfektio on hengenvaarallinen raskaana olevalle rokottamattomalle
 Minkkien koronarokotukset ovat alkaneet – Suomen hyvä koronatilanne pandemian alkuvaiheessa suojasi turkistarhoja

TAYS:in lääkärit: jopa 85 prosenttia tehohoidossa olevista on rokottamattomia


Summary: EU-asetus kieltää ison osan tatuoinneissa ja pigmentoinneissa nykyään käytössä olevista väreistä 4. tammikuuta alkaen.

Anni-Lotta Niemisellä  kävi tuuri.
 Kauneudenhoitoalan yrittäjä saa käyttää varastonsa väriaineet loppuun.
 Moni kollega ei ole yhtä onnekas, sillä pahimmassa tapauksessa EU-asetus voi laittaa liiketoiminnan katkolle vuodenvaihteen jälkeen. Asetus kieltää ison osan nykyään käytössä olevista pigmentointi- ja tatuointiväresitä 4. tammikuuta alkaen.
 Nieminen tekee microblading-kulmakarvoja asiakkailleen Jyväskylässä. Hänen käyttämänsä värit ovat sattumalta uuden asetuksen mukaisia.
 – Suunnilleen kaikki käytössä olleet microblading-värit kielletään. Minä pääsin helpolla, mutta monet varmasti joutuvat heittämään paljon värejä roskiin, Nieminen sanoo.
 Pakkausmerkinnät uusiksi
 EU-asetus vaikuttaa kaikkiin kauneudenhoitoalan yrittäjiin Suomessa. Näin arvioi  Maisa Lehtonen  Suomen Hoitolatukku Tuonti Oy:stä, joka maahantuo kosmetiikkaa ammattilaisten käyttöön.
 Samoilla linjoilla on ylitarkastaja  Anna Vuori  Turvallisuus- ja kemikaalivirastosta Tukesista.
 – Tämä koskettaa valtaosaa yrittäjistä jo sillä perusteella, että asetus vaatii uudelaisia merkintöjä esimerkiksi pakkauksiin, Vuori sanoo.
 Pakkaukset siis menevät todennäköisesti uusiksi, vaikka tuotteiden koostumus ei muuttuisi.
 Etikettien pitää jatkossa kertoa esimerkiksi mahdollisista allergiavaikutuksista. Niissä pitää myös lukea, että kyseessä on tatuoinneissa ja kestopigmentoinneissa käytettävä seos.
 Microbladingissa kulmakarvojen paikalle rapsutellaan viiltoja pienellä terällä. Väriaine jää ihon alle kuten tatuoinnissa. Kulmakarvojen väri ei kuitenkaan uppoa yhtä syvälle kuin tatuointien, joten se kestää noin vuoden ajan. Joni Pakarinen / Yle
 Anni-Lotta Nieminen saa käyttää vanhat tuotteensa rauhassa loppuun, sillä pakkausmerkinnät ovat kunnossa. Varastot riittävät tammi-helmikuun vaihteeseen, hän arvioi.
 Saman valmistajan muut tuotteet menevät kuitenkin asetuksen takia uusiksi. Sellaisia ovat esimerkiksi kulmien kestopigmentointivärit ja silmien rajaukseen tarkoitetut värit. Sen vuoksi Niemisenkin käyttämät värit uudistuvat.
 – Valmistajan koko tuotantolinja vaihtuu, Nieminen kuvaa.
 Uusia värejä myyntiin tammikuussa
 Hoitolatukku on lopettanut varastossa olevien tuotteiden myynnin asetuksen takia. Osassa niistä on esimerkiksi liikaa kromia tai nikkeliä.
 – Jo pitkään on ollut tiedossa, että muutoksia on tulossa, mutta tarkempi tieto on tullut vasta syksyn aikana. Kokonaan kiellettyjä väriaineita edustamissamme tuotteissa ei ole ollut. Suurin muutos koskee pitoisuuksia, merkintöjä etiketeissä sekä asiakkaan tiedottamista, Maisa Lehtonen sanoo.
 Hoitolatukku saa uudet värit uusine etiketteineen myyntiin näillä näkymin tammikuun aikana, joten yrittäjille se tietää pientä katkosta toimituksiin.
 Tukku on valmistautunut tekemään suomenkieliset pakkausselosteet etukäteen, jotta uudet värit saadaan myyntiin mahdollisimman nopeasti, kun ne saapuvat valmistajalta.
 – Vaikka muutos teettääkin rutkasti työtä, pidämme sitä positiivisena. Jatkossa tulee olemaan turvallisempia tuotteita myynnissä, Lehtonen sanoo.
 Tukes löysi väreistä vaarallisia aineita
 Tukes löysi tatuointi- ja pigemntointiväreistä syöpää aiheuttavia, perimää vaurioittavia ja lisääntymiselle haitallisia CMR-aineita, kun se testasi niitä vuonna 2019.
 Mukana oli kuusi pigmentointiväriä ja neljätoista tatuointiväriä. Vaarallisia aineita löytyi kahdesta pigmentointiväristä ja kuudesta tatuointiväristä.
 Viranomaisilla ei ole tarkkaa tietoa siitä, kuinka ison osan Suomessa käytetyistä kauneudenhoitoalan väreistä EU-asetus kieltää.
 – Viranomainen ei tarkista tuotteita etukäteen, vaan valvomme markkinoilla jo olevia tuotteita riskien perusteella pistokokeenomaisesti. Tämän takia on vaikea arvioida, kuinka paljon käytössä on aineita, joita rajoitetaan tammikuussa, Anna Vuori Tukesista sanoo.
 Anni-Lotta Nieminen tilaa väriaineet kouluttajansa Long Lasting Beautyn kautta. Joni Pakarinen / Yle
 EU-asetus rajoittaa yli neljäntuhannen aineen käyttöä tatuoinneissa ja pigmentoinneissa. Osa aineista kielletään kokonaan, osan pitoisuuksia säädellään.
 Uusi rajoitus koskee muun muassa kaikkia CMR-aineita. Listalta löytyy myös ihoa herkistäviä ja ärsyttäviä aineita. Mukana ovat lisäksi kaikki kosmetiikassa kielletyt kemikaalit.
 Lista päivittyy, kun uusia aineita luokitellaan vaarallisiksi.
 Lisäksi tuotteen ainesosista pitää jatkossa kertoa asiakkaalle ennen tatuoinnin tai pigmentoinnin tekoa.
 – Asiakas pystyy tarkistamaan, että tuote ei sisällä vaikkapa aineita, joille hän on aiemmin herkistynyt, Anna Vuori kuvaa.
 Aiemmin tatuointi- ja pigemntointivärejä ei ole säädelty Suomessa eikä EU-tasolla erillisellä asetuksella, vaan niihin ovat päteneet yleiset kemikaaleja koskevat lait.
 Sattumalta turvallisten värien käyttäjäksi
 Anni-Lotta Nieminen sai tiedon asetusmuutoksesta värien maahantuojalta elo-syyskuussa. Viranomaisilta hän ei saanut tietoa henkilökohtaisesti.
 – Muutos tuli yllätyksenä. Olisin toivonut, että tieto olisi tullut aikaisemmin suoraan viranomaiselta, hän toteaa.
 Nieminen päätyi sattumalta käyttämään uusen asetuksen sallimia tuotteita jo uransa alussa ja hankkii niitä edelleen kouluttajansa kautta.
 – Alun perin etsin hyvää koulutusta ja hyviä tuotteita.
 Lue lisää:
 Lähes kaikki nykyiset tatuointivärit kielletään vuoden alussa – musteista uhkaa tulla jopa pulaa

Anni-Lotta Niemisellä kävi tuuri, kun EU-asetus kurittaa kauneudenhoitoalan kollegoja: "Monet varmasti joutuvat heittämään värejä roskiin"


Summary: Toiminnallisuus ja robotiikka ovat kasvaneet leluissa jo pitkään. Kuitenkin vain pieni osa elektronisista leluista päätyy materiaalikierrätykseen sen jälkeen, kun ne lakkaavat toimimasta.

Tänäkin jouluna lahjapapereiden keskeltä kuuluu riemunkiljahduksia, kun kääreestä paljastuu jotain uutta ja odotettua. Samaan aikaan viime jouluna saatu laulava pehmo tai interaktiivinen taistelurobotti vetelee viimeisiään lelukopan pohjalla.
 Elektroniset lelut ovat olleet joulun suosikkilahjoja jo usean vuoden ajan.
 – Niiden kauppa on kasvanut jatkuvasti, tämän vuoden jouluun mennessä niitä on jo myyty enemmän kuin viime vuonna, kertoo marketkaupan kodin ja viihteen myyntipäällikkö  Rauna Junnila  SOK:lta.
 Leluissa on lisääntynyt myös äly eli interaktiiviset ominaisuudet ja robotiikka.
 – Lelurobotit ovat kehittyneet, ne eivät enää vain kävele. Nyt niitä rakennetaan ja opetellaan koodaamaan itse, kertoo Junnila.
 Mitä enemmän laitteessa on toimintoja, sitä enemmän sen piirilevy sisältää arvokkaita metalleja. Riikka Pennanen / Yle
 K-ryhmästä kerrotaan, että elektroniset lelut ovat viime vuosina monipuolistuneet ja digitaalisuus lisääntynyt.
 – Perinteisten kauko-ohjattavien laitteiden lisäksi on tullut erilaisia interaktiivisia leluja kuten erilaisia eläinhahmoja. Lisäksi markkinoille on tullut leluja, joissa hyödynnetään lisättyä todellisuutta ja tekoälyä, vastaa osto- ja myyntijohtaja  Hannele Åberg  K-ryhmästä sähköpostilla.
 SER-keräys kutsuu, kun satukirja ei enää soi
 Jos kunnossa oleva leikkikalu ei enää jaksa kiinnostaa leikkijää, parasta on lahjoittaa tai myydä lelu eteenpäin.
 – Toimivilla leluilla on hyvä jälleenmyyntiarvo ja ne voi laittaa kiertoon. Yhdellä lapsella lelun käyttöaika on melko lyhyt, sanoo Junnila.
 Elektronisia leluja ja laitteita on usein vaikea korjata, ja  YK:n mukaan  elektroniikkaromu onkin maailmanlaajuisesti nopeimmin kasvava jätejae.
 Hyvä lelu tuo iloa pitkään ja sen voi kierrättää muiden  leikkeihin, kun lapsen mielenkiinto hiipuu. Simo Pitkänen / Yle
 Kun elektroninen lelu ei enää toimi ja siitä pitää päästä eroon, voi vanhemmilla mennä sormi suuhun: mihin jäteastiaan lajitellaan soiva satukirja tai puhuva pehmolelu?
 Elektronisia ovat kaikki lelut, jotka tarvitsevat sähkövirtaa toimiakseen.
 Vaihdettavat paristot tai ladattavat akut pidentävät laitteen käyttöaikaa. Sen sijaan kertakäyttöisissä laitteissa on usein kiinteä akku, jonka virta loppuu aikanaan.
 Kaikki toimimattomat elektroniset lelut ovat sähkö- ja elektroniikkaromua ja kuuluvat SER-keräykseen. Siis samaan paikkaan, mihin kaikki muutkin sähkölaitteet kännyköistä sähkölamppuihin ja pakastimesta parranajokoneeseen.
 Soiva satukirja on pääosin kartonkia, mutta kierrätetään SER-keräykseen. Simo Pitkänen / Yle
 Nyrkkisääntönä voi pitää sitä, että laite kuuluu SER-keräykseen, jos se tarvitsee toimiakseen paristoa, akkua, aurinkokennoa tai sähköjohtoa. Irrotettavat  akut ja paristot  lajitellaan omaan keräyslaatikkoonsa.
 Osa kuitenkin heittää laitteita sekajätteen kautta polttoon.  Tutkimuksen mukaan  sekajätteeseen päätyy vuosittain jokaista eurooppalaista kotitaloutta kohti lähes neljä kiloa sähkö- ja elektroniikkaromua.
 Maailmanlaajuisesti SER-jätteessä olevia käyttökelpoisia metalleja  päätyi polttoon tai kaatopaikoille  vuonna 2019 arviolta 57 miljardin dollarin arvosta. Summa vastaa yli viidesosaa Suomen viime vuoden bruttokansantuotteesta.
 Elektroniikkaromun mukana katoaa tonneittain erilaisia kierrätettäviä metalleja, jotka on louhittu kaivoksista ympäri maailman.
 Väsyneestä taistelurobotista raaka-ainetta sähköauton akkuun
 Lapsiperheissä leikkeihin päätyvät monesti myös vanhat kännykät ja kaukosäätimet, jotka niin ikään kuuluvat SER-keräykseen.
 Kaikki SER-laitteet olisi tärkeää saada kierrätykseen, niin kännykät kuin lelutkin.
 – En nostaisi mitään laitetta ylitse muiden, kaikki on saatava kiertoon. Yhteiskunta tarvitsee monenlaisia materiaaleja toimiakseen, sanoo Elkerin operatiivinen päällikkö  Juha-Pekka Lappi .
 Elker huolehtii Suomessa sähkö- ja elektroniikkalaiteromun keräyksen ja kierrätyksen organisoinnista.
 Pienemmät toimimattomat laitteet voi palauttaa maksutta vaikkapa markettiin, joka myy vastaavia laitteita. Isommat laitteet vastaanotetaan ilmaiseksi SER-keräyspisteissä.
 Vanhat kännykät ja kaukosäätimet päätyvät usein lelukoppaan SER-keräyksen sijaan. Simo Pitkänen / Yle
 Mitä enemmän laitteessa on toimintoja ja digitaalisuutta, sitä enemmän se sisältää arvokkaita metalleja.
 – Niissä on harvinaisia maametalleja, kultaa, hopeaa, kuparia, alumiinia. Siellä on paljon erilaisia materiaaleja, joita on helppo kierrättää ja käyttää uudelleen, sanoo Lappi.
 Näitä metalleja tarvitaan koko ajan enemmän tuulivoimaloiden, sähköautojen ja aurinkopaneelien valmistamiseen – ja uusiin digilaitteisiin.
 Mitä useampi käytöstä poistunut kännykkä, jääkaappi ja myös leikeissä väsynyt taistelurobotti saadaan kierrätykseen, sen vähemmän materiaaleja tarvitsee louhia maaperästä.
 Lue myös:
 Elektroniikkaromussa on jopa sata kertaa enemmän kultaa kuin kaivosmalmissa  – piirilevyjen metallit saadaan talteen uudella menetelmällä
 Kännykkäsi ei toimi ilman metallia, jota 13-vuotias DieuDonné kaivaa työkseen – Koboltin metsästys on karua bisnestä, ja Suomi on siinä iso tekijä
 Älypuhelimet jäävät kierrättämättä: yli 80 prosenttia suomalaisista säilöö vanhoja laitteita – avasimme yhden ja katsoimme mitä se sisältää
 Näin murskattu kodinkone kiertää kajaanilaisessa romumetallin lajittelukeskuksessa: paljon arvokasta metallia saadaan talteen, mutta ongelmaton prosessi ei ole

Viime joulun piereskelevä apina ja väsynyt taistelurobotti ovat sähkö- ja elektroniikkaromua  – niin kuin yhä useampi rikkinäinen lelu


Summary: Korvaustaksa nousisi 16 euroon nykyisestä kympistä/rokote. Myös rokotusjärjestyksestä luovutaan.  Tavoittena on saada työterveyshuollot nykyistä laajemmin mukaan antamaan koronarokotuksia.

Hallitus pistää vauhtia työterveyksien mukaanottoon koronarokotuksiin esittämällä nostoa rokotusten kela-korvauksiin. Tällä hetkellä työnantaja saa työntekijänsä koronarokotuksesta korvausta 10 euroa. Laki halutaan käyttöön mahdollisimman pian ja sen voimaantultua korvaus olisi 16 euroa/rokote.
 Hallitus päätti tänään myös poistaa ns. rokotusjärjestyksen, mikä virtaviivaistaa rokottamista työterveyksissä.
 Terveystalon johtava ylilääkäri  Petri Bono  kiittelee niin rokotusjärjestyksen poistamista kuin kelakorvauksen nostoakin.
 – Korvaustaksan nosto on tervetullut ja positiivinen muutos ja edistää rokottautumista, Bono sanoo.
 Työterveydenhuoltojen liittyminen koronarokotuksiin nykyistä selvästi laajemmin toteutuu näillä näkymin lähiviikkoina.
 – Toivomme, että voimme käynnistää kolmansien koronarokotteiden antamisen isosti ja laajamittaisesti työterveyspisteissämme vuoden alusta, arvioi Bono.
 Terveystalo on maan suurin työterveyspalvelujen tarjoaja. Sillä on noin 700 000 asiakasta ympäri Suomen. Bonon mukaan Terveystalo on ollut tähän asti mukana rokotuksissa noin sadassa kunnassa. Kolmannen kierroksen rokotukset ovat käynnistyneet vähitellen, sitä mukaa kun sopimuksia on tehty ja kunnat ovat jakaneet rokotteita työterveyden käyttöön.
 Uudenmaan työterveydet laajasti mukaan
 Yksityisten työterveyshuoltojen liittyminen koronarokottajiin on tähän asti kangerrellut muun muassa siitä syystä, että työterveyden on pitänyt tehdä rokottamisesta sopimus joka ikisen kunnan kanssa erikseen. Jos työterveyden asiakas onkin jostain muualta kuin sopimuskunnasta, rokotetta ei ole voitu antaa. Tyypillisesti yrityksissä on työntekijöitä useasta kunnasta.
 Nyt Uudenmaan HUS-alueen 24 kuntaa ovat halukkaita mahdollistamaan yhteisellä toimintamallilla työterveysyritysten koronarokottaminen alueen yrityksissä.
 – Työterveydet ovat hyvin laajasti lähdössä mukaan tähän. Sopimukset on tarkoitus allekirjoittaa tällä viikolla ja uskon, että toiminta käytännössä käynnistyy heti vuoden alussa, sanoo HUS-alueen sopimusta kuntien mandaatilla valmistellut Espoon terveyspalvelujen johtaja  Markus Paananen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n johtava asiantuntija  Mia Kontio  pitää HUS-alueen tapaista monen kunnan yhteenliittymää hyvänä tapana saada vauhtia rokotuksiin. Toistaiseksi näitä ei juuri ole muualla. Yksittäisten kaupunkien ja työterveyksien välisiä rokotussopimuksia on entuudestaan muun muassa Turussa ja Kuopiossa. Tampereella sama on vireillä ja tarkoitus on aloittaa jo tammikuussa.
 – Noin kolmasosa kunnista on jo tehnyt rokotusyhteistyötä työterveyksien kanssa alueillaan, Kontio ynnäilee.

Näillä keinoilla työterveyshuolto pyritään saamaan kunnolla mukaan rokotusurakkaan: Korvaustaksa nousee, urakka alkaa tammikuussa


Summary: Pääministeri Sanna Marin kommentoi illan A-studiossa, mitä on edessä häjäjarrusta vedon jälkeen. Keskiviikkona todettiin 2 877 uutta koronatartuntaa.

Koronajunan vauhti kiihtyy. Tiistaina hallitus päätti vetää hätäjarrusta.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi A-studiossa, että rajoitustoimilla on kaksi tehtävää: pienentää tautimäärää ja sairaalakuormitusta sekä ostaa aika koronarokotusten etenemisessä.
 – Tarkkailemme tilannetta hyvin tarkasti. En voi sulkea pois sitä, että rajoitukset jatkuvat kolme viikkoa pidempään. Ytimessä on sairaalahoidon kuormituksen tilanne, Marin sanoi.
 – Emme vielä tiedä olemmeko rajoitusten kanssa myöhässä vai juuri oikeassa aikataulussa muihin maihin tilannetta vertailtaessa. Omikron valitettavasti leviää entistä herkemmin.
 – Kuntien vastuulla on rokotusten järjestäminen, muiden toimien ohella.
 Marin piipahti ennen A-studiota tv-uutisten lähetyksessä ja sanoi ymmärtävänsä ravintola-alalla rajoituksista purskahtaneen harmin ja turhautumiseen.
 – Pyrimme siihen, että rajoitustoimet olisivat mahdollisimman lyhytaikaisia ja palveluja voitaisiin passin avulla jälleen käyttää.
 Tiukkoihin ravintolarajoituksiin päädyttiin Marinin mukaan, koska ne ovat olleet aiemminkin tehokkaita. Tilanne on aidosti vakava ja rajoitukset välttämättämiä, hän korosti.
 Pääministeri painotti, että samaan aikaan tarvitaan tukea ravintola-alan liikkeenharjoittajille ja työntekijöille.
 Marin sanoi hallituksen lähteneen siitä, että matalan riskin tilaisuuksia voitaisiin yhä järjestää. Hän sanoi itse kuitenkin pyrkivänsä välttämään ihmisruuhkia.
 Valmiuslakiin turvaudutaan Marinin mukaan vain äärimmäisissä tapauksissa. Sellainen voisi olla esimerkiksi terveydenhuollon liiallinen kuormittuminen.
 – Yhtenä asiana arvioitiin etäopetukseen siirtymistä loman päätteeksi, terveysviranomaiset katsoivat kuitenkin ettei sille ole tarvetta. Rajoitustoimet kohdistuvat pääasiassa aikuisiin, Marin sanoi.
 Joulun aikana Marinin mukaan olisi tärkeintä muistaa yleinen varovaisuus ja ottaa rokote kun siihen on tilaisuus.
 – Myös läheisten kanssa on tärkeätä viettää aikaa, kunhan sen tekee terveysturvallisesti. Kotitesti kannattaa tehdä silloin, kun se on mahdollista.
 Hallitus kertoi aamulla rajoituksista, jotka poistavat koronapassin väliaikaisesti
 Hallitus esitteli aamulla joukon rajoituksia tartuntamäärien kasvun hillitsemikseksi ja varmistaakseen sairaalahoidon pystyssä pysymistä. Samalla yritetään ostaa lisää aikaa rokotuksille.
 Ravintoloita koskevat rajoitukset aukioloaikojen suhteen kiristyvät leviämisalueilla eli suuressa osassa maata jouluaatosta alkaen. Koronapassi otetaan leviämisalueilla osittain pois käytöstä väliaikaisesti.
 Matalan riskin urheilu- ja kulttuuritoimintaa on yhä mahdollista järjestää.
 Sisärajavalvonta palautetaan käyttöön. Rajatarkastuksia kohdennetaan riskiperusteisesti Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja pohjoisen matkailuun liittyvillä asemilla.
 Peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan epidemiatilannetta tarkkaillaan myös joulunpyhinä. Tarkkailujakso on kaksi viikkoa ja kolmannella viikolla tehdään tarvittaessa uusia päätöksiä. Päätösvalta alueellisista rajoituksista säilyy alueilla ja valtioneuvosto voi vain suositella tartuntatautilain mukaisia toimia.
 Hallitus esittää, että rokotusasetuksesta poistetaan ikärajakohtainen eteneminen. Samalla rokotukset laajenevat nyt kaikkiin yli 5-vuotiaisiin lapsiin.
 Voit katsoa koko A-studion lähetyksen  tämän linkin alta .
 Lisää aiheesta:
 Hallitus vetää hätäjarrusta, yli 5-vuotiaiden rokottaminen alkaa, rokotusten ikäkohtainen järjestys poistuu – lue tärpit hallituksen infosta
 THL:n tutkimus: Kolmas koronarokoteannos suojaa myös omikronmuunnosta vastaan
 Koronapassin hyllyttäminen turhauttaa yökerhoja: "Ravintola-alaa käytettiin keppihevosena, että nuoret aikuiset saatiin rokotukseen"
 Analyysi: Hätäjarrussa on kyse myös kriisiviestinnästä, eikä se välttämättä ole työkalun tehottomin puoli
 Lapin jouluturisteja on käännytetty takaisin puutteellisten koronatodistusten vuoksi – Miles Gabriel ymmärtää tiukat säännöt: “Käy järkeen”

Pääministeri Marin: Rajoitusten jatkumista ei voida sulkea pois –
valmiuslaki otetaan käyttöön vain jos mikään muu ei riitä


Summary: Omikron-muunnoksen tuoma tautiaalto näyttää jäävän selvästi pelättyä lievemmäksi, sanovat eteläafrikkalaiset tutkijat. Tutkimusnäyttö on silti vielä puutteellista.

Koronaviruksen omikron-muunnos löydettiin ensimmäisenä Etelä-Afrikassa, Gautengin maakunnassa. Virustutkijat seuraavat tarkoin taudin etenemistä alueella. Vaikka tieteellinen tieto on vielä riittämätöntä, Gautengista näyttää kuuluvan myönteisiä uutisia.
 Gauteng on Etelä-Afrikan väkirikkain maakunta. Siellä asuu 12 miljoonaa ihmistä. Gautengiin kuuluvat muun muassa Johannesburgin ja Pretorian suurkaupungit.
 Koronatartuntojen määrä räjähti Gautengissa marraskuun puolivälissä. Rekisteröityjä tartuntoja oli päivässä keskimäärin 10 000, ja niistä 90 prosenttia omikron-muunnosta. Huippu koettiin joulukuun 12. päivä, jolloin tapauksia oli 16 000, kertoo uutiskanava ABC.
 Nyt tapausmäärät ovat laskeneet puoleen.
 – Olemme todenneet, että tämä [tapausmäärän lasku] on jatkunut yli viikon ja uskomme päässeemme huipun yli, sanoo uutistoimisto Reutersille Etelä-Afrikan tarttuvien tautien tutkimusinstituutin NICD:n johtoon kuuluva tohtori  Michelle Groome . Myös positiivisten testitulosten osuus on laskenut.
 Groome muistuttaa, että tietoa on vasta lyhyeltä ajalta. Lähestyvät joululomat saattavat myös vaikuttaa testaamismääriin.
 Tässä vaiheessa omikronin vaikutukset ovat kuitenkin olleet Etelä-Afrikassa pelättyä vähäisemmät. Potilaiden määrä sairaaloissa on toki noussut, mutta vähemmän kuin aikaisempien kolmen tautiaallon aikana.
 Tartunnan saaneista sairaalaan on päätynyt 5,7 prosenttia, kun aiemmin luku oli 13 prosenttia.
 Aiempien tautiaaltojen aikana sairaalaan joutuneista menehtyi 19 prosenttia, mutta nyt luku on laskenut 5,6 prosenttiin.
 Sairaalassa potilaat tarvitsevat harvemmin lisähappea ja viipyvät sairaaloissa lyhyemmän ajan, kertoo NICD:n kansanterveyden asiantuntija Waasila Jassat.
 Marraskuun 7. päivän ja joulukuun 18. päivän välisenä aikana 87 prosenttia COVID-19-tautiin kuolleista eteläafrikkalaisista oli joko täysin rokottamattomia tai he olivat saaneet vasta yhden rokoteannoksen, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Lue lisää:
 ABC News:  Case drop may show South Africa's omicron peak has passed
 Ylen koronauutisten päivittyvä seuranta

Omikron-aalto on jo väistymässä sen syntysijoilla Etelä-Afrikassa


Summary: Useissa kaukojunissa on aatonaattona tarjolla vain sama määrä paikkoja kuin tavallisena perjantaina. VR on romuttanut tänä vuonna kymmeniä Intercity-vaunuja. Yhtiön mukaan kalustoa ei voi varata vain vilkkaisiin aikoihin.

Joulun menoliikenne on jälleen tänä vuonna vilkasta koronatilanteesta huolimatta. Vilkkainta liikennettä maanteille  ennakoidaan jälleen aatonaatolle .
 Myös junamatkustajia on liikkeellä paljon, ja monet VR:n menoliikenteen päiväjunat ovat olleet jo useita päiviä ennen aatonaattoa loppuunmyytyjä.
 Esimerkiksi Helsingistä Ouluun tai Helsingistä Kuopioon paikkoja on ollut tarjolla vain muutamaan junaan, Kuopioon ei hetkittäin ole ollut paikkoja saatavilla lainkaan.
 Tungos junissa selittyy osaltaan VR:n toiminnalla, sillä yhtiö ei ole laittanut lainkaan lisävaunuja Helsingistä aatonaatton iltapäivällä Ouluun lähteviin juniin.
 Vaikka on vuoden vilkkaimpiin kuuluva matkustuspäivä, junissa on sama määrä vaunuja ja paikkoja, mitä niissä oli normaalina perjantaina 10. joulukuuta.
 Aatonaaton iltapäivällä kello 12–17 Helsingistä lähtee Ouluun neljä junaa. Niistä jokaisessa oli noin 640 myynnissä olevaa istumapaikkaa ja seitsemän vaunua. Määrä on kaikissa junissa sama, mitä se on ollut esimerkiksi perjantaina 10. joulukuuta.
 Kello 18.24 lähtevässä junassa paikkoja on aatonaattona enemmän kuin perjantaina 10.12., koska aikataulumuutoksen takia junan kalusto on vaihtunut Pendolinosta IC-junaksi. Perjantaihin 17.12. verrattaessa tämänkin vuoron paikkamäärä on pysynyt samana.
 Tiedot käyvät ilmi junaliikenteen  avoimesta datasta  ja VR:n verkkokaupasta.
 VR: Keskimäärin junissa on hyvin tilaa, ilman ennalta ostettua lippua ei voi nousta kyytiin
 Muilla rataosuuksilla VR on hieman lisännyt tarjontaansa. Helsingistä klo 17.24 Vaasaan lähtevään junaan yhtiö on lisännyt yhden vaunun aatonaatoksi verrattuna perjantaihin 10.12. Kello 15.24 lähtevän junaan lisävaunua ei ole löytynyt.
 Samoin on Joensuun suunnalla: kello 13.19 lähtevässä junassa lisäkalustoa ei ole, mutta kello 16.19 lähtevään junaan yhtiö on laittanut yhden vaunun enemmän.
 VR:n suunnittelujohtaja  Juho Hannukainen  kommentoi joulun olevan yksi junamatkustuksen vilkkaimmista sesongeista tänäkin vuonna.
 – Suosituimpien yöjunien hytit ja autopaikat on jo loppuunmyyty, mutta keskimäärin junissa on vielä hyvin tilaa, Hannukainen kirjoittaa sähköpostissa.
 VR:n palvelujohtaja  Piia Tyynilän  mukaan yhtiön kaikki mahdollinen kalusto on käytössä.
 Niiden matkustajien, jotka ovat onnistuneet hankkimaan juniin lipun on hyvä ottaa huomioon, että VR  palautti juniin maskipakon .
 Junaan ei voi nousta ilman ennalta ostettua lippua, joten matka jää tekemättä, jos juna on jo täyteen varattu.
 Hannukainen ei halunnut lähteä neuvomaan, mitä muuta kulkuneuvoa kannattaisi käyttää, jos juniin ei mahdu. Hannukaisen mukaan junissa on hyvin tilaa muina aikoina.
 Jopa 1 500 paikan "superjunasta" ei enää tietoakaan
 Vielä vuonna 2016 VR  liikennöi jouluna "superjunaa" , johon mahtui 1 500 matkustajaa. Helsingistä kello 15.27 Ouluun lähtenyt juna oli siitä huolimatta loppuunmyyty.
 Tänä jouluna iltapäivällä samoihin aikoihin Ouluun kulkevassa junassa on vain noin 640 istumapaikkaa. Iltapäivän junavuoroja Helsingistä Ouluun menee kuitenkin yksi enemmän kuin vuonna 2016.
 Junien paikkamäärät ovat muutenkin kaukana aiemmista: 2016 yhtiöstä kerrottiin, että "jouluna ja juhannuksena on ajettu myös 1 200-paikkaisia junia."
 VR:n mielestä tarjontaa on nyt kuitenkin enemmän, vaikka lippuja loppuunmyytyihin juniin ei saakaan ostettua.
 – Nykyisin lähtöjä Helsingistä Ouluun on enemmän, kun liikennerakenne uusittiin joulukuussa 2019. Eli matkustajalla on aikataulussa nyt enemmän vaihtoehtoja kuin aiemmin, jolloin junia oli vähemmän, mutta yksittäinen juna saattoi olla pidempi, Hannukainen kommentoi.
 VR on viime vuosina uudistanut Ekstra-luokan vaunujen tiloja Intercity-junissa.  Esa Syväkuru / Yle
 Ylimääräistä IC-kalustoa olisi ollut runsaasti, mutta VR on romuttanut vaunut
 VR voisi halutessaan tarjota huomattavasti runsaampaa paikkamäärää suosittuina matkustusaikoina, mutta se on vähentänyt käytössä olevien Intercity-vaunujen määrää.
 Yhtiö  kertoi vuosi sitten  romuttavansa 39 yksikerroksista IC-vaunua, jotka on rakennettu 1990-luvun taitteessa ja jotka ovat olleet käytössä viime vuosiin asti. Liikenne- ja viestintäministeriön  tilaaman raportin mukaan  vaunuja olisi peruskorjauksella voinut käyttää 2030-luvun puoliväliin saakka.
 Yhtiön hävittämissä vaunuissa olisi ollut yli 3 000 istumapaikkaa, lähes sama määrä kuin kaikissa aatonaaton iltapäivän junissa Helsingistä Ouluun on yhteensä.
 Hannukaisen mielestä yhtiö ei voi pitää kalustoa varalla vain ruuhkaisimpia aikoja varten.
 – Markkinaehtoisessa liikenteessä ei voi kalustomäärää mitoittaa vain joulun ja juhannuksen kysyntäpiikkien mukaan, sillä kustannukset ylimääräisestä kalustosta juoksevat koko vuoden ja rahoitus tulee vain ja ainoastaan matkustajien ostamista lipuista. 200 km/h kulkevan kaluston määrän on kuitenkin tänäkin vuonna kasvanut, ei vähentynyt, Hannukainen vastaa.
 IC-vaunujen ohella VR on romuttanut pääosin vanhempia sinisiä vaunuja 50 kappaletta.
 Yhtiö on vähentänyt vauhdilla kaukoliikenteessä käytettäviä junavaunuja. VR:n toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  visioi kuitenkin  Ylen haastattelussa syksyllä  pyrkimyksestä "kaksinkertaistaa kaukoliikenteessä matkustajamäärä muutamassa vuodessa".
 Lue myös
 Kaksi tyhjillään ollutta Pendolinoa törmäsi toisiinsa Tampereen rautatieasemalla
 Puolentoista vuoden hiljaiselo Vainikkalan rautatieasemalla päättyi: "Pelkäämme, että he ovat unohtaneet meidät"
 VR etsii kasvua panostamalla kaluston kunnossapitoon – uusi Pieksämäelle noussut tehdas korjaa jatkossa myös naapurimaiden vetureita
 Junissa ja HSL:n lähiliikenteessä yhä matkustajakato – VR kauppaa äkkilähtöjunia, jotka tulevat myyntiin viikkoa ennen lähtöä

"Superjunasta" ei enää tietoakaan – VR ei laittanut yhtään lisävaunua aatonaaton iltapäivän loppuunmyytyihin juniin Helsingistä Ouluun


Summary: Modernan Spikevax toi ikääntyneille BioNTech Pfizerin Comirnaty -rokotetta paremman immuunivasteen.

Kolmas koronarokote näyttää antavan hyvän suojan kaikkia koronamuunnoksia vastaan, selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  THL:n uudesta tutkimuksesta .
 Vasta-aineita löydettiin kaikkia tutkittuja virusmuunnoksia eli delta-, beeta- ja omikronmuunnosta vastaan. Tehokkainta suojaa tehosterokotus antaa työikäisille, THL kertoo.
 Tutkimuksessa arvioitiin kolmannen rokoteannoksen tuottamia immuunivasteita kahdellakymmenellä 27–63-vuotiaalla aikuisella sekä yhdeksällä 71–89-vuotiaalla hoivakodin asukkaalla. Tutkittavana oli sekä Modernan Spikevax että BioNTech Pfizerin Comirnaty -valmiste.
 Tutkittavat olivat saaneet kolmannen rokoteannoksen 6–9 kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen. Vasta-aineita tutkittiin näytteistä, jotka oli otettu 1–2 kuukautta tehosteannoksen jälkeen.
 Ikääntyneillä vasta-aineiden määrä oli keskimäärin matalampi kuin nuoremmilla, eikä se riittänyt kaikilla tutkittavilla neutraloimaan omikron- ja beetamuunnosta laboratoriokokeessa.
 – Kolmansina rokoteannoksina kannattaa käyttää Spikevaxia erityisesti ikääntyneillä, sillä se näyttää tuottavan voimakkaamman immuunivasteen, sanoo THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek .
 Omikronvariantti pystyy väistämään vasta-aineisiin perustuvaa suojaa tartuntaa vastaan, sillä vain osa rokottamalla aikaansaaduista vasta-aineista tunnistaa muuntuneen piikkiproteiinin rakenteita.
 Kolmas rokoteannos nostaa kuitenkin vasta-aineiden määrää korkeammalle tasolle, mikä riittää neutraloimaan myös omikronmuunnosta, THL:n tiedotteessa todetaan.
 Lue lisää:
 Miksi kolmatta rokotusannosta suositellaan ja miten se eroaa aiemmista? THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek vastaa

THL:n tutkimus: Kolmas koronarokoteannos suojaa myös omikronmuunnosta vastaan