Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Selvitimme, mitä lasten koronarokotuksista tiedetään nyt
 Kansallinen rokoteasiantuntijaryhmä KRAR kokoontuu tänään iltapäivällä, ja ryhmän asialistalla on koronarokotusten laajentaminen 5–11-vuotiaisiin lapsiin. Tällä hetkellä rokotuksia suositellaan vain yli 12-vuotiaille. Milloin rokotukset olisi mahdollista aloittaa ja mitä rokotteiden turvallisuudesta nuoremmilla lapsilla tiedetään?  Etsimme tähän juttuun vastaukset  yleisimpiin aihetta koskeviin kysymyksiin.
 Selvitys: Metsää lisäsuojeluun satojatuhansia hehtaareja
 Luontopaneelin selvityksen mukaan jokaisesta maakunnasta olisi suojeltava tiukasti 10 prosenttia metsäpinta-alasta.  Jaana Polamo / Yle
 Suomen Luontopaneeli selvitti , miten Euroopan unionin biodiversiteettistrategian suojelutavoitteet voidaan saavuttaa Suomessa. Selvityksen mukaan suojelualueiden määrää tulee kasvattaa huomattavasti. Lapin osalta lisäsuojelun tarve on pienin, mutta toisin on Etelä-Suomessa.
 Luontopaneeli on arvioinut EU:n strategian tavoitteiden mukaisen metsiensuojelun lisärahoitustarpeeksi noin 6,8 miljardia euroa vuoden 2030 loppuun mennessä.
 Itä-Ukrainan kriisiä puidaan tänään Naton ulkoministerikokouksessa
 Tuhoutunut koulu Shakhtyn kylässä 17. marraskuuta. Valentin Sprinchak / AOP
 Nato-maiden ulkoministerit neuvottelevat tänään  Latviassa Ukrainan ja Georgian kanssa Venäjän uhasta. Itä-Ukrainassa Venäjän kontrolloimilla alueilla eletään ankeissa oloissa ja pelätään taisteluiden kiristymistä uudelleen. Ukrainan puolella elää sama pelko. YK:n hätäaputoimisto OCHA arvioi, että jo seitsemän vuotta jatkuneiden taisteluiden seurauksena humanitaarisen avun tarve kasvaa.
 Yle näyttää suorana kirjallisuuden Finlandia-juhlan
 Nämä kuusi kirjaa ovat ehdolla tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi. Teos, Atena, Gummerus, Gaudeamus, Tammi
 Maamme merkittävimmän  kirjallisuuspalkinnon voittajat selviävät tänään illalla . Arvoltaan 30 000 euron Finlandia-palkinto jaetaan kolmessa kategoriassa: tietokirjallisuus, lasten- ja nuortenkirjallisuus ja kaunokirjallisuus. Valitsijoiden tehtävä ei ole helppo, sillä ehdokaskirjat ovat hyvin erilaisia. Voit seurata palkintojuhlaa suorana Ylen TV1:ssä ja Areenassa kello 19 alkaen.
 Nyt seurakuntiakin kasvatetaan start up -hengessä
 Loft-seurakunta on saanut nimensä seurakunnan tilan mukaan. Korkea ja hiljattain saneerattu teollisuuskiinteistö sijaitsee muutaman kilometrin päässä Joensuun keskustasta. Ari Tauslahti / Yle
 Yritysmaailmasta tuttu kasvuhakuinen startup-ideologia  valtaa alaa uskonnollisissa yhteisöissä . Etenkin uudet, nuorten aikuisten perustamat seurakunnat pyrkivät kasvuyritysten lailla laajenemaan nopeasti ketteryydellä ja nuorekkuudella. Nämä pienet ja itseään rentoina markkinoivat seurakunnat haluavat tarjota perinteisen kirkon ja seurakunnan tilalle yhteisöä, jossa voi olla samanhenkisten seurassa.
 Runsaimmat lumisateet siirtyvät pohjoiseen
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Runsaimmat lumisateet siirtyvät keskiviikoksi maan itäosasta Lappiin. Samalla pohjoisen kireimmät pakkaset heikkenevät. Ajokeli on idässä vielä paikoin erittäin huono. Etelässä ja lännessä sää on poutaista ja osin aurinkoista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Asiantuntijat puivat lasten koronarokotuksia, metsien suojelutavoitteella miljardihinta, kirjallisuuden Finlandiat jaetaan tänään


Summary: 1800-luvun valokuvissa miehet pitivät toisiaan kädestä ja istuivat toistensa sylissä. Vuosien myötä miesten välisestä kosketuksesta tuli kuitenkin tabu, jonka murtaminen vaatii työtä, kirjoittaa Vanha-Majamaa blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Katsoin lokakuussa dokumentin Afganistaniin pakkopalautetusta nuoresta miehestä. Elokuva oli järkyttävä, mutta siinä oli myös kaunista. Kabulin katukeittiöt, jylhät lumiset vuoristomaisemat – ja luonnollisuus, jolla päähenkilö kosketti miespuolisia läheisiään.
 Liikuttavimmassa kohtauksessa päähenkilö näkee vuosien jälkeen isänsä. Isä ei meinaa päästää pojastaan irti. Hän halaa ja suukottaa tätä intohimolla, jonka suomalaismiehet varaavat Hakametsän kiekkosankareille ja nakkikioskin megapurilaisille.
 Katsoessani mietin, miltä tuntuisi suukotella isää, veljeä, poikaa, ystävää. Laskea käsi miespuolisen ystäväni hartioille jalkapallopelissä, nostaa jalat hänen syliinsä elokuvaa katsoessa.
 Avovaimoni kanssa teen näin jatkuvasti, koska ne ovat luontevia tapoja osoittaa läheisyyttä, välittämistä, rakkautta. Mutta oudoltahan se tuntuisi miespuolisen ystävän kanssa.
 Miksi ihmeessä?
 Tutkimukset osoittavat, että kosketuksesta paitsi jäävillä on isompi riski kärsiä yksinäisyydestä, ahdistuksesta ja masennuksesta.
 Kosketus on  ensimmäinen oppimamme kieli.
 Koskettaminen vähentää stressiä ja laskee verenpainetta. Se laskee kortisolin määrää kehossa, mikä taas parantaa muistiamme ja vastustuskykyämme. Tutkimukset osoittavat, että kosketuksesta paitsi jäävillä on isompi riski kärsiä yksinäisyydestä, ahdistuksesta ja masennuksesta. Fyysinen läheisyys vanhemman ja lapsen välillä puolestaan  vähentää väkivallan riskiä aikuisena .
 Tiedämme, miten hyvältä voi tuntua, kun toinen koskee. Useimmat meistä kaipaavat kosketusta. (Jos et kaipaa, se on tietenkin täysin ookoo! Omista rajoista tulee pitää kiinni, ja koskettamiseen täytyy aina olla suostumus.)
 Silti erityisesti heteromiesten välinen intiimiys on monille vaikea juttu. Koskemme toisiamme vähän ja varovasti. Halatessa taputamme selkään. Osoitamme, ettei tässä mihinkään hempeilyyn ole alettu, ja mitätöimme koko halauksen. Moni on taputtanut minua selälle, ja minä olen miettinyt, että miksi tässä sitten edes halataan.
 Moreenimedian haastattelussa kulttuuriantropologi  Taina Kinnunen   kuvailee  suomalaista kosketuskulttuuria ohueksi. On maita, joissa kosketuksella välitetään ties mitä eri viestejä. Suomessa lähinnä mietitään, että pitäisikö koskea vai ei.
 1960-luvulla tutkijat  laskivat , kuinka monta kertaa kahvittelevat ystävät koskivat toisiaan tunnin aikana. Englannissa nolla kertaa, Yhdysvalloissa kaksi, Ranskassa 110, Puerto Ricossa 180.
 Syitä miesten koskemattomuuteen  on Suomessa haettu siitä, miten sotien traumatisoima sukupolvi opetti jälkeläiset kätkemään kipunsa. Mies on vahva ja pärjää yksin.
 Roolin ahtaudesta kertoo se, että miehet hakeutuvat  halipalveluiden  pariin ja pitävät kosketusta parisuhteessa  tärkeämpänä kuin naiset . Haleja janotaan, koska niitä ei osata tai kehdata toivoa.
 Tietenkin puhe miehistä ja naisista on kovin binääristä. Ajatus jostain Miehen Mallista tuntuu puolestaan eltaantuneelta, elämmehän 2020-lukua.
 Vaan minkäs teet. Kankeat sukupuoliroolit on kaiverrettu kaltaiseeni ysärilapseen pukukopeissa ja koulun pihassa. Vielä päiväkodissa telmin naapurin pojan kanssa, tutustuimme kehoihimme, olimme lähekkäin. Koulussa opetettiin, että homous on väärin, ja alettiin vältellä poikien koskemista – ellei sitten oltu kasassa ihan väkivaltaisina.
 Onko sisäistetty homokammo syy siihen, etten heterona ole ikinä silittänyt miespuolista ystävääni, kun tämä on puhunut minulle surustaan?
 Tykkään kun minua silitetään.
 Teatteriohjaaja Eino Saari kirjoittaa, että miesystävysten välinen fyysinen kosketus kuuluu opeteltavien asioiden piiriin siinä missä ensiaputaidot tai auton moottorin öljynvaihto.
 Andrew Reiner  kirjoitti The New York Timesissa vuonna 2017,  ettei miesten välinen intiimiys ollut aina niin vaikea juttu .  Vielä 1900-luvun alun valokuvissa  länsimaiset miesporukat laskostivat käsiään kasuaalisti yhteen, istuivat sylissäkin.
 Ajan myötä homma hankaloitui. Homoudesta tuli juttu ja ongelma. Pian miehet saivat koskettaa toisiaan vain siellä, missä homoja ei muka satavarmasti ollut,  kuten urheilukisoissa .
 Nyt suunta on taas parempaan, kiitos  Rion olympialaisten  ja  amerikkalaisen popkulttuurin , syrjinnän vastaisten kampanjoiden ja miestenpäivän.
 Kirjamessuilla esiintynyt kollegani kirjoitti Facebookissa yleisössä istuneista teinipojista. Esiintymisen loppupuolella yksi "juron näköisistä hepuista" laski päänsä toisen olkapäälle ja lepuutti sitä siinä kuin se olisi maailman luonnollisin asia.
 Niin kuin se ehdottomasti onkin.
 Teatteriohjaaja  Eino Saari   kirjoittaa , että miesystävysten välinen fyysinen kosketus kuuluu opeteltavien asioiden piiriin siinä missä ensiaputaidot tai auton moottorin öljynvaihto.
 Koskaan ei ole liian myöhäistä alkaa opetella.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on tajunnut, että peruskoulussa tuli enemmän lyötyä kuin halattua muita poikia.
 Blogista voi keskustella 2.12. klo 23.00 saakka.

Anton Vanha-Majamaa: Estääkö sisäistetty homokammo minua koskemasta ystäviäni rakastavasti?


Summary: "Odotamme innolla yhteistyötä Hondurasin seuraavan hallinnon kanssa," Yhdysvaltain ulkoministeri Blinken sanoo.

Väli-Amerikan Hondurasia hallitsevan kansallispuolueen presidenttiehdokas  Nasry Asfura  on myöntänyt tappionsa vasemmiston ehdokkaalle  Xiomara Castrolle . Nasry myönsi tappionsa televisiopuheessa ja onnitteli vasemmistolaista vapauspuoluetta edustava Castroa.
 Asfura myönsi tappionsa aikaisemmin kuin moni luuli, sillä äänistä oli laskettu vasta hieman yli puolet. Castrolla oli takanaan 53 prosentin tuki verrattuna Asfuran 34:ään.
 – Onnittelen häntä voitosta, ja toivon että Jumala valaisee ja opastaa häntä presidentiksi valittuna, jotta hänen hallintonsa tekee sen, mikä on kaikkien meidän hondurasilaisten parhaaksi, Asfura sanoi.
 Onnittelunsa Castrolle on lähettänyt myös Yhdysvallat, joka kiitteli korkeaa äänestysprosenttia ja Hondurasin kansalaisyhteiskunnan aktiivisuutta.
 – Odotamme innolla yhteistyötä Hondurasin seuraavan hallinnon kanssa, Yhdysvaltain ulkoministeri  Antony Blinken  sanoi vaalituloksen varmistuttua.
 Maassa pelättiin etukäteen mellakoita, mikäli mielipidemittauksissa johtanut Castro ei olisi voittanut riittävän selkein tuloksin.
 Pääkaupungissa Teguchigalpassa useat yritykset ja liikkeet olivat viikonlopun aikana peittäneet ikkunoita vaneri- ja metallilevyillä. Vaalipäivänä järjestystä ylläpiti noin 18 000 poliisia ja sotilasta.
 Vuoden 2017 kiistanalaisista vaaleista käynnistyneissä mielenosoituksissa surmansa sai 23 ihmistä.
 Castro on nostamassa vasemmiston valtaan Hondurasissa ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2009, jolloin hänen aviomiehensä ja silloinen presidentti  Manuel Zelaya  syrjäytettiin vallankaappauksessa.

Vasemmiston ehdokas voitti Hondurasin presidentinvaalit – USA onnitteli Castroa


Summary: Luontopaneelin mukaan joka maakunnasta on suojeltava tiukasti 10 prosenttia metsäpinta-alasta. Suomen metsien käytöllä on suurin vaikutus luonnon monimuotoisuuden säilymisen kannalta.

Suomen Luontopaneelin selvityksen mukaan suojelualueiden määrää maassamme tulee kasvattaa huomattavasti.
 Paneeli selvitti, miten Euroopan unionin biodiversiteettistrategian suojelutavoitteet voidaan saavuttaa. Tällä hetkellä suojelumetsiä on erityisen paljon Pohjois-Suomessa, ja Lapin osalta lisäsuojelun tarve onkin pienin.
 Toisin on Luontopaneelin mukaan Etelä-Suomessa, jossa suojelun piiriin tarvitaan satojatuhansia hehtaareja uusia metsäalueita. Vanhoja metsiä ei etelässä ole paljon, joten nuorempiakin metsiä on lisättävä tiukasti suojeltujen alueiden piiriin. Niiden metsätaloudellinen hyödyntäminen loppuisi suojelun myötä, mutta virkistyskäyttö olisi sallittua.
 Luontopaneelin ehdottama maakuntakohtainen suojelun kohdentamisen menetelmä turvaisi paneelin mukaan metsäluonnon monimuotoisuuden kaikkialla Suomessa. Luonto vaihtelee eri paikoissa eikä monimuotoisuutta voi turvata suojelemalla alueita vain tietyllä maantieteellisellä alueella.
 Metsäluonnon turvaava suojelun kohdentaminen Suomessa  -selvityksessä suojeltavat alueet on jaettu metsä- ja kitumaan osalta erikseen sekä lisäksi metsämaalla vielä pääpuulajien mukaisesti mänty-, kuusi- ja lehtipuuvaltaisille metsille.
 – Suojelualueiden tasainen jakautuminen maakunnittain on perusteltua myös kansalaisten alueellisen oikeudenmukaisuuden näkökulmasta. Suojelu turvaa luonnon tarjoamat moninaiset ekosysteemipalvelut, jotka edistävät esimerkiksi terveyttä, hyvinvointia ja virkistäytymistä, sanoo Luontopaneelin puheenjohtaja  Janne Kotiaho .
 Luontopaneeli korostaa, että kaiken monimuotoisuuden turvaamisen edellytys on, että tiukasti suojeltu pinta-ala nostetaan 10 prosenttiin ja oikeudellisesti suojeltu pinta-ala 30 prosenttiin myös kaikilla muilla kuin metsäisillä luontotyypeillä. Kaikkiaan suojelun piiriin kuuluisi tulevaisuudessa 1,5 miljoonaa hehtaaria metsää.
 Etelä-Suomessa jäljellä on vain vähän vanhoja metsiä. Kuvituskuva kaatuneesta kuusesta luonnosuojelualueella. Henrietta Hassinen / Yle
 Etelä-Suomessa suuri suojelun tarve
 Etelä-Suomen metsämaasta on tällä hetkellä suojeltu tiukasti alle kolme prosenttia. Vanhoja metsiä on Etelä-Suomessa jäljellä niin vähän, että ne eivät jo olemassa olevien suojelualueiden lisäksi riitä täyttämään EU:n biodiversiteettistrategian 10 prosentin suojelutavoitetta.
 Luontopaneelin puheenjohtaja Janne Kotiaho sanoo, että Etelä-Suomessa tiukka suojelu olisi aloitettava valtion omistamista metsistä. Yksityisiä metsänomistajiakin pitää houkutella mukaan vapaaehtoiseen suojeluun esimerkiksi METSO-ohjelman puitteissa, jonka rahoitusta olisi lisättävä.
 Valtion mailla on Etelä-Suomessa suojelematonta metsämaata yhteensä noin 650 000 hehtaaria ja Pohjois-Suomessa noin 2 860 000 hehtaaria. Osa näistä on luonnonsuojelullisesti arvokkaampia kuin keskimääräiset yksityisten metsänomistajien mailla sijaitsevat METSO-suojeluohjelman kohteet.
 Luontopaneelin puheenjohtaja Janne Kotiahon mukaan metsäluonnon köyhtyminen Suomessa jatkuu. Metsien luontyypeistä 77 prosenttia on uhanalaisia. Niko Mannonen / Yle
 Tiukkaan suojeluun asetettavia suojelemattomia vanhoja metsiä on Etelä-Suomessa 404 000 hehtaaria ja Pohjois-Suomessa 407 000 hehtaaria.
 Jotta 10 prosentin tiukan suojelun tavoite täyttyy maakunnittain, tulisi kaikkien vanhojen metsien lisäksi Etelä-Suomen metsämaasta asettaa tiukkaan suojeluun vielä 471 000 hehtaaria ja Pohjois-Suomen metsämaasta 176 000 hehtaaria.
 Lisäsuojelun tarve vaihtelee eri maakuntien välillä ja suurimmillaan uusia tiukasti suojeltuja metsämaita tarvittaisiin muun muassa Pirkanmaalla, Etelä- ja Pohjois-Savossa, Etelä-Karjalassa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Kyse on näissä maakunnisssa kymmenistä tuhansista metsähehtaareista.
 Metsäluonnon suojelualueita tarvitaan Suomen Luontopaneelin mukaan lisää satojatuhansia hehtaareja. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Vanhan metsän ikäraja vaihtelee
 Vanhojen metsien ikäluokittelu vaihtelee alueittain. Etelä-Suomessa rajana on käytetty metsämaalla havupuuvaltaisissa metsissä 120 vuotta ja lehtipuuvaltaisissa metsissä 100 vuotta.
 Pohjois-Suomessa rajana on havupuuvaltaisissa metsissä Lapissa 160 vuotta, Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa 140 vuotta, sekä lehtipuuvaltaisissa metsissä Lapissa 120 vuotta, Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa 100 vuotta.
 Etelä-Suomen kitumailla on käytetty kauttaaltaan 120 ja pohjoisessa 160 vuoden ikärajaa.
 Koska tarpeeksi vanhoja metsiä ei ole riittävästi, tarvitaan suojeluun myös muita alueita. Maakunnan metsien ikärakenne sekä jo suojeltu pinta-ala vaikuttavat siihen, miten näiden suojeluun tulevien metsien ikäraja määräytyy.
 – Lisäsuojelutarve on Luontopaneelin mukaan niin merkittävä, että suojeltavaksi tulee väistämättä myös ihmisen heikentämiä alueita, kuten ojitettuja suometsiä, Janne Kotiaho sanoo.
 Näiden alueiden oletaan lisäävän suojeltuna hiljalleen luonnon monimuotoisuutta. Tällaisille alueille tarvitaan suojelun lisäksi ennallistamissuunnitelma ja sen mukainen rahoitus.
 Miljardien suojelukustannukset vuoteen 2030 mennessä
 Euroopan unionin biodiversiteettistrategian tavoitteena on saada luonnon monimuotoisuus elpymään vuoteen 2030 mennessä. Strategiassa on kolme suojelualueisiin liittyvää tavoitetta:
 1) Oikeudellisen suojelun piirissä tulee olla vähintään 30 prosenttia EU:n maa- ja merialueista.
 2) Tästä vähintään kolmannes eli 10 prosenttia pinta-alasta on suojeltu tiukasti.
 3) Pinta-alasta riippumatta kaikki jäljellä olevat luonnontilaiset metsät ja vanhat metsät on suojeltu tiukasti.
 Lisäksi strategian mukaan suojelu tulee kohdentaa alueisiin, joilla on suuri monimuotoisuusarvo tai -potentiaali.
 Luontopaneeli on arvioinut EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteiden mukaisen metsiensuojelun lisärahoitustarpeeksi noin 6,8 miljardia euroa.
 Tämä tarkoittaa 760 miljoonaa euroa vuosittain, mikäli suojelu toteutetaan tavoitevuoden 2030 loppuun mennessä. Kustannusarvio ei sisällä hallinnollisia kustannuksia.
 – Oikeudenmukaisuuden kannalta on tärkeää, että lisäsuojelun rahoituspohja turvataan ja metsänomistajien taloudelliset menetykset korvataan, Kotiaho sanoo.
 Tiukka suojelu lopettaa metsätaloustoimet alueelta. Kuvituskuvassa monitoimikone työssään suomalaisessa metsässä. Ville Honkonen
 Aiemmin on arvioitu, että lisääntyvä luonnon monimuotoisuuden suojelu ja nykyinen metsien hakkuumäärä ovat vaikeasti yhteensovitettavissa.
 Lue myös:
 20 vuotta sitten professori olisi esittänyt tutkijoiden vaatimaa metsien suojelun tasoa – emeritusprofessori suojelisi heti lisää valtion metsiä Etelä-Suomessa
 Luonnonsuojelun lisääminen uhkaa metsäteollisuuden puunsaantia – Tutkija: Jo nykyhakkuita ja luonnonsuojelua vaikea yhdistää ,
 Voiko avohakkaajakin rakastaa metsää? “Toivon, että lapsenlapsille periytyisi monimuotoinen metsä”, sanoo satavuotiaita kuusia kaatava Tero Kurula

Luontopaneeli: Suomessa metsiä on suojeltava lisää satojatuhansia hehtaareja – luonnon monimuotoisuuden turvaaminen maksaa lähes 7 miljardia euroa


Summary: Reilu viikko sitten ilmi tulleet hiv-tapaukset löytyivät useamman pääkaupunkiseudun kunnan alueelta sekä vankiloista. Vaikka kaikki sairastuneet on tavoitettu, huoli viruksen leviämisestä on todellinen, sanoo infektiolääkäri Jussi Sutinen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri  HUS kertoi  reilu viikko sitten, että pääkaupunkiseudulla on todettu viisi uutta hiv-tartuntaa viimeisten 10 kuukauden sisällä.
 Tilanne on poikkeuksellinen, sillä edeltävän seitsemän vuoden aikana vastaavia tartuntoja todettiin yhteensä vain kuusi, joista neljä liittyi samaan ryppääseen vuosina 2018–2019.
 Nyt todetuista viidestä tapauksesta kolme tuli ilmi tänä syksynä ja kaksi aiemmin tänä vuonna, kertoo HUSin infektiolääkäri  Jussi Sutinen .
 Diagnooseja on Sutisen mukaan tehty useammassa pääkaupunkiseudun kunnassa sekä vankiloissa, ja tapausten yksityiskohtia ja viruksen perimää on selvitelty yhteistyössä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kanssa.
 – Tartunnat näyttäisivät liittyvän varsin läheisesti toisiinsa. He ovat kaikki kohtalaisen nuoria, Sutinen sanoo.
 Kaikki tapaukset ovat syntyneet piikittämällä huumeita käyttävien henkilöiden keskuudessa. Sutisen mukaan nyt ensisijaisen tärkeää on saada kaikki sairastuneet hoidon piiriin.
 – Kaksi aiemmin tänä vuonna tartunnan saanutta on jo aloittanut lääkityksen, ja nyt pyritään saamaan heidän viruksensa sellaiseen tilaan, että tauti ei heillä etene vaaralliseksi eivätkä he ole enää tartuttavia muualle.
 Kun diagnoosi tehdään ajoissa, sairaus ei yleensä lyhennä elinikää, eikä hoidettu hiv tartu muihin edes suojaamattomassa seksissä.
 Kaikkiin nyt sairastuneisiin on saatu yhteys
 Sutisen mukaan myös kolme syksyllä positiivisen testituloksen antanutta henkilöä on tavoitettu ja heihin on olemassa yhteys. Kahden kohdalla odotetaan vielä resistenssitutkimusten tuloksia, joiden jälkeen on tarkoitus aloittaa hoito. Kolmannen sairastuneen elämäntilanne pyritään järjestämään sellaiseksi, että hoidon aloittaminen on mahdollista.
 Sutisen mukaan hiv-lääkityksen aloittamisessa on keskeistä, että lääkkeen ottaminen jatkuu säännöllisesti. Muuten syntyy mahdollisuus, että virus muuttuu lääkkeille vastustuskykyiseksi ja näiden lääkkeiden teho menetetään kyseisellä potilaalla ikiajoiksi.
 Toinen huoli on, että lääkkeille resistentti virus leviää sellaisena muihin ihmisiin.
 Yhteisten neulojen käyttö edelleen yleistä
 Sutisen mukaan on hyvin todennäköistä, että pistämällä huumeita käyttävien joukossa leviää tartuntoja, joista eivät tiedä sen enempää terveydenhuollon ammattilaiset kuin sairastuneet itse.
 Tämän vuoksi kuntien ja kolmannen sektorin toimintaa on tehostettu, etsivää työtä ja katuklinikoita on informoitu ja testaamista tehdään aiempaa enemmän esimerkiksi erilaisissa asumisyksiköissä ja paikoissa, joissa suonensisäisten huumeiden käyttäjiä voidaan tavoittaa. Samalla terveysneuvontaa on lisätty ja pistosvälineiden vaihtoa puhtaisiin tehostettu.
 – Etsivän työn merkitys on valtava. Nämä ihmiset eivät tule lääkäriin sanomaan, että otetaanpas nyt hiv-testi. Heidät täytyy löytää ja testaajien täytyy olla ihmisiä, joihin he luottavat.
 Sutisen mukaan Suomessa todetaan vuosittain yli tuhat uutta c-hepatiittitartuntaa, ja niistä lähes kaikki ovat pistohuumeiden välityksellä saatuja.
 – Se tarkoittaa, että ihmiset pistävät yhteisillä pistovälineillä, ei sitä oikein muulla voi selittää. Ja aina kun c-hepatiitti tarttuu, on riski että samalla tarttuu hiv.
 Lue lisää:
 Ari fick hiv från en spruta under epidemin för 20 år sedan – nu ökar infektionerna bland narkotikabrukare igen
 Hiv-positiivisille KKO:n päätös kumota pahoinpitelytuomio on iso askel – "Oikeusjärjestelmä hyväksyi viimein, että lääkittynä virus ei tartu"
 Aids saadaan selätettyä vuoteen 2030 mennessä, uskoo YK
 HIV-estolääke vei pelon tartunnasta Simo Kauppisen seksielämästä – Jonot hoitoon venyvät, koska kysyntä yllätti HUSin

Kaikki pääkaupunkiseudun hiv-tartuntaryppäässä sairastuneet tavoitettu – huumeidenkäyttäjillä voi silti olla tartuntoja, joista kukaan ei tiedä


Summary: Suksivoideyhtiö Vauhti Speed oy:n tiloissa iltapäivällä syttyneessä tulipalossa yksi henkilö sai vakavia vammoja. Palo tuhosi tehtaan tuotantotilan täysin.

Joensuun Käpykankaalla sijaitsevan suksivoideyhtiön tehtaassa roihahtanut tulipalo on tuhonnut tehtaan tuotantotilan kokonaan. Pelastuslaitos sai palon kuitenkin rajattua niin, että rakennuksen toinen osa, varastohalli säästyi tuhoilta.
 Sammutustyöt jatkuvat todennäköisesti läpi yön "muodossa tai toisessa", arvioi Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Lauri Hirvonen  iltakahdeksalta järjestetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Palon arvellaan saaneen alkunsa tuotantotiloissa sijaitsevasta liuotinvarastosta. Poliisi pääsee paikalle tutkimaan syttymissyytä tarkemmin vasta, kun palo on sammutettu kokonaan.
 Sairaalahoitoon on viety yksi henkilö, joka sai palossa vakavia vammoja. Kaksi henkilöä on saanut lievempiä vammoja ja heidät on tarkastettu paikan päällä.
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen mukaan paikalla oli syttymishetkellä työntekijöitä, jotka pääsivät poistumaan rakennuksesta omatoimisesti. Illan tiedotustilaisuudessa ei kommentoitu, ovatko loukkaantuneet tehtaan työntekijöitä.
 Liuotinvarastossa valmisteltiin seuraavan päivän tuotantoa
 Suksivoiteita ja muun muassa käsidesiä tehdasrakennuksessa valmistavan Vauhti Speed oy:n toimitusjohtaja  Esa Puukilainen  arvioi, että tulipalon aiheuttamien tuhojen hinta on kokonaisuudessaan "miljoonaluokkaa".
 – Puhutaan varmaankin miljoonaluokan kokonaisvahingoista, joista osa on Vauhti Speed oy:lle ja osa kiinteistölle koituvaa vahinkoa.
 Palo sattui erittäin ikävään aikaan, sillä juuri nyt meneillään on kiivas tuotantosesonki. Joensuun tehdas työllistää yli 20 ihmistä.
 Palon syttymishetkellä liuotinvarastossa valmisteltiin seuraavan päivän tuotantoa ja siksi käsiteltiin siksi liuottimia.
 – Minun näkemykseni mukaan palo on saanut alkunsa hankaussähköstä lähteneestä kipinästä, kansien vaihdossaa ilmaan päässeen liuotiainehöyryn yhdessä, Vauhti Speed oy:n toimitusjohtaja Puukilainen arvioi.
 – Tuotantotyöntekijä, joka kansien vaihtoa suoritti, on äärimmäisen tunnollinen ja tarkka. Yllä olivat tarvittavat suojavaatteet, tila on uusi ja varustettu hyvin. Mutta kaikkia vahinkoja ei voida välttää, Puukilainen lisää.
 Suksivoidetehtaan tulipaloa sammutettiin Joensuussa 30. marraskuuta. Lari Levonen / Lehtikuva
 Paikan päältä aiemmin päivällä tavoitettu Joensuun Yrityskiinteistöjen toimitusjohtaja  Juha Heikura  arvioi, että tiloissa on runsaasti palokuormaa jo sen takia, että hiihtovoiteet ovat tulenarkoja. Tehtaassa käsitellään erilaisia kemikaaleja.
 Puukilainen täsmentää, että tehtaan tuotantotilat on otettu käyttöön vuonna 2018 ja niissä on myös uudet, ajantasaiset ja kriteerien mukaiset järjestelmät tulipalojen torjumiseen. Esimerkiksi automaattiset palo-ovet auttoivat rajoittamaan paloa vain tuotantotilaan, Puukilainen näkee.
 – Mutta tässä tuotantotilassa tuho olikin sitten varsin mittava ja merkittävä.
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen tiedotustilaisuudessa olivat pelastusjohtaja Markus Viitaniemi (taimpana vasemmalla), päivystävä päällikkö Yrjö Jantunen, päivystävä palomestari Lauri Hirvonen ja Vauhti Speed oy:n toimitusjohtaja Esa Puukilainen. Heikki Haapalainen / Yle

 Palosta levisi vaarallista savua
 Palosta levinneen vaarallisen savun vuoksi alueelle annettiin iltapäivällä vaaratiedote. Noin kello 19 aikaan alkuillasta pelastuslaitos kertoi vaaran olevan ohi, ettei tulipalon savu aiheuta enää vaaraa.
 Pelastuslaitos on kehottanut ihmisiä välttämään alueella liikkumista. Joensuun Käpykangas on tiiviisti rakennettu alue, jossa on kymmeniä liikkeitä, yrityksiä ja teollisuuslaitoksia. Viereiset rakennukset eivät kuitenkaan ole vaarassa.
 Tulipalo syttyi hieman ennen kello 14. Tuleen syttynyt tehdasrakennus on noin 2500 neliömetrin kokoinen. Paikan päällä paloa seurannut Ylen toimittaja Petri Karvinen kertoi, että liekehtivästä tehdasrakennuksesta on kuulunut kovaäänisiä pamauksia.
 Paikalla oli parhaimmillaan yli 40 Joensuun ja lähialueen pelastuslaitosten työntekijää sammutustöissä. Iltakahdeksalta paikalla oli vielä noin puolet jatkamassa sammutusta.
 Päivällä palopaikalla oli myös kaksi ensihoidon yksikköä ja poliisi.
 – Poliisi oli lähinnä liikenteenohjaustehtävissä, tarkentaa päivystävä palopäällikkö  Yrjö Jantunen .

 Lue myös:
 Vaaratiedote Pohjois-Karjalaan
 Vaaratiedote Pohjois-Karjalaan: Vaara ohi

Suksivoidetehtaan palon arvellaan lähteneen liuotinvarastosta, sammutus jatkuu – toimitusjohtaja: "Varmaankin miljoonaluokan kokonaisvahingot"


Summary: Johannesburgin lentokentältä tavoitettu Antti Blåfield kertoo, että paikallisilla on uusien matkustusrajoitusten myötä syvä huoli taloudellisesta pärjäämisestä.

Suomalainen yrittäjä  Antti Blåfield  on jumissa Johannesburgissa Etelä-Afrikassa. Hänen oli jo määrä lentää takaisin Suomeen lauantaina, mutta koronaviruksen  omikronmuunnoksen  aiheuttamat matkustusrajoitukset ovat pistäneet matkasuunnitelmat aivan sekaisin.
 – Jos hyvin käy, päästään tänään lennolle. Jos huonosti, niin ei lennetä yhtään mihinkään. Koko tilanne on täysin avoin, Blåfield kertoo Ylelle puhelimitse Johannesburgin lentoasemalta tänään tiistaina.
 Blåfield oli lomamatkalla naapurimaassa Namibiassa, kun alueen koronatilanne näytti vielä viime viikolla suhteellisen hyvältä.
 – Olin juuri jutellut Namibiassa taksikuskin kanssa, joka oli hyvin toiveikas. Hän sanoi, että on ollut vaikeaa covid-aikaa, mutta nyt näyttää paremmalta. Ei mennyt kuin muutama tunti, niin jalat vietiin taas alta, Blåfield sanoo.
 Johannesburgin lentoaseman lähtöselvityshalli tiistaina 30.11. Antti Blåfield
 Ei suoria yhteyksiä Suomeen
 Blåfield sai lentoyhtiöltä perjantaina viestin, jossa kerrottiin paluulennon olevan peruttu. Asiakaspalvelusta olisi kuulemma voinut kysellä tietoa vaihtoehdoista, mutta sinne ei ole saanut yhteyttä.
 Ei auttanut kuin etsiä itse muita reittejä, mutta lähes kaikki lennot ovat olleet täynnä. Matkalaiset lensivät Namibian Windhoekista Etelä-Afrikan Kapkaupunkiin. Sieltä löytyi lentoyhteys Johannesburgin kautta Zürichiin.
 Matka tyssäsi kuitenkin eilen maanantaina Johannesburgiin.
 – Selvisi, että ei päästä koneeseen koska ei olla Sveitsin kansalaisia. Yritetään tässä selvitellä mitä seuraavaksi, kun ei ole suoria lentoja Suomeen.
 Ulkoministeriö suositteli perjantaina välttämään kaikkea matkustamista eteläisen Afrikan maihin. Blåfield kertoo saaneensa kunniakonsulilta tietoa lentoyhtiöistä, joiden pitäisi päästää muitakin kuin oman maan kansalaisiaan kyytiin.
 Matkalaiset ovat päässeet Lufthansan jonotuslistalle. Lisätietoa saataneen, kun yhtiön toimisto lentoasemalla avautuu myöhään iltapäivällä.
 – Sekin on epäselvää, päästäänkö Suomen kansalaisina Saksaan ja joudutaanko siellä karanteeniin, hän sanoo.
 Matkustajia odottamassa Johannesburgin lentoasemalla 30.11. Antti Blåfield
 Vaikea tilanne eteläiselle Afrikalle
 Etelä-Afrikka on viime päivinä  arvostellut kovin sanoin  muun maailman asettamia matkustusrajoituksia sille ja muille eteläisen Afrikan maille. Myös Maailman terveysjärjestö WHO on kyseenalaistanut rajoitusten hyödyn.
 Blåfield sanoo puhuneensa matkallaan monille paikallisille, joita huolettaa oma taloudellinen pärjääminen. Paljon toiveita oli pantu talven turistisesongin varaan, mutta ne on nyt ammuttu alas.
 – Täällä on aika katkera meininki, että kannattaako näitä virustietoja julkistaa kun pistetään heti eristyksiin.
 Blåfieldin mukaan hänen oma tilanteensa ei ole toivoton, mutta kaaos ja epävarmuus ihmetyttää.
 – Tiedän, että tilanne on epäselvä kaikille, mutta tuntuu, että lentoyhtiöt eivät ota paljoa vastuuta vaan pistävät vain ovet kiinni. Täällä on aika monta kansallisuutta etsimässä reittiä kotiin.
 Oletko paikalla eteläisessä Afrikassa, jossa on matkustusrajoituksia koronaviruksen omikronmuunnoksen takia? Haluatko kertoa omasta tilanteestasi? Voit olla yhteydessä uutistoimitukseen sähköpostilla  yle.uutiset@yle.fi . Liitäthän mukaan myös puhelinnumerosi.
 Lue lisää:
 Tuoreimmat tiedot koronavirustilanteesta
 Modernan toimitusjohtaja epäilee nykyisten rokotteiden tehoa omikronia vastaan
 THL:n Mika Salminen: Omikronmuunnoksen leviäminen Suomeen on vääjäämätöntä, paniikkiin ei silti ole syytä
 Tutkija näkee uudessa omikronmuunnoksessa huolestuttavia merkkejä – STM:n Puumalainen: Tuskin vaikuttaa kotimaan jouluun
 Etelä-Afrikan presidentti tuomitsee omikronin vuoksi asetetut matkustuskiellot – Ramaphosan mukaan aluetta syrjitään epäoikeudenmukaisesti
 Omikronmuunnos leviää yhä laajemmalle – WHO:n mukaan kyseessä on ”erittäin korkea” maailmanlaajuinen riski

Suomalainen Antti neljättä päivää jumissa eteläisessä Afrikassa, kun omikron keskeytti lennot: "Koko tilanne on täysin avoin"


Summary: Popeda tiedottaa Twitterissä, että basisti Jyrki Melartin on jättänyt yhtyeen.

Tamperelaisen Popedan riveissä tapahtuu. Yhtye ilmoitti tiistaina Twitter-tilillään, että basisti  Jyrki Melartin  on eronnut bändistä 22. marraskuuta.
 Laulaja  Pate Mustajärvi  kiittää Melartinia omassa somepäivityksessään.
 – Kiitos Jykä kuluneista vuosista, ja mukavia eläkepäiviä! Ja niin kun mää luulin, että ehdin ennen sua.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Soundi-lehti.
 Ikurin Turpiini -yhtiöstä kerrotaan , että Popedan keikat jatkuvat tulevana viikonloppuna sovitun mukaisesti. Tosin viime viikonloppuna yhtyeen keikka peruuntui.
 Peruuntuminen liittyi laulaja Pate Mustajärveen. Mustajärvi kaatui viime viikon alussa sauvakävelylenkillä ja loukkasi kylkensä.
 Perjantainen Forssan keikka ei ollut yhtyeen agentin  Kari Pössin  mukaan Popeda-mittareilla onnistunut. Mustajärvi kertoo Facebook-päivityksessään, että syynä oli kipulääkkeen ja alkoholin yhdistelmä. Lauantainen Seinäjoen keikka peruttiin. Röntgenissä selvisi, että laulajalta oli murtunut kaksi kylkiluuta.
 Joulukuun 16. päivänä Popeda esiintyy Tampereen areenalla.

Popedan pitkäaikainen basisti erosi yhtyeestä – keikat pidetään sovitusti


Summary: Ylen tietojen mukaan Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin hallitus päätti tiistaina äänin 5–2 perua korkeimmalle hallinto-oikeudelle jätettyjen sote-ulkoistusta koskevien päätösten purkuhakemukset.

Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin hallitus on päättänyt perua maaliskuussa korkeimmalle hallinto-oikeudelle jätetyn Meri-Lapin ison sote-ulkoistuksen purkuhakemuksen. Kaikessa hiljaisuudessa jätetty hakemus tuli julkisuuteen viime perjantaina.
 Hallitus on päättänyt perua molempien ulkoistusta koskevien päätösten purkuhakemukset.
 Toisessa niistä tehtiin palveluiden hankintapäätös ja toisessa hyväksyttiin Mehiläinen Länsi-Pohjan kanssa tehty palvelusopimus.
 Sairaanhoitopiirin hallitus päätti perumisesta äänin 5–2 tiistaina. Purkuhakemuksen perumisen puolesta äänestivät  Tuomo Leinonen  (kesk.),  Ulla Miettunen  (kesk.),  Jukka Kunnari  (sd.),  Jyrki Savikuja  (peruss.) ja  Karoliina Harjuoja  (kesk.). Vastaan äänestivät  Juhani Hiltunen  (vas.) ja  Marjo Muhonen  (vas.).
 Eriävän mielipiteen päätökseen jätti Hiltusen ja Muhosen lisäksi johtajaylilääkäri  Jyri J. Taskila .
 Perustelujen mukaan purkuhakemus vaarantaa palvelut
 Perumista perustellaan sillä, että sairaanhoitopiirin olisi pitänyt kuulla omistajia eli alueen kuutta kuntaa, eikä valmistella asiaa salassa. Esiin tuodaan myös se, että Kemi, Tornio, Keminmaa ja Simo ovat palvelusopimuksen sopijapuolia.
 Lisäksi korostetaan, että purkuhakemus vaarantaa erikoissairaanhoidon lisäksi palvelusopimukseen sisältyvän Kemin ja Tornion perusterveydenhoidon.
 Perusteluissa arvellaan myös, että hankintasopimuksen purkaminen aiheuttaisi sairaanhoitopiirille mittavan alijäämän, joka siirtyisi kuntien maksettavaksi.
 Yhteistyö yhteisyrityksen kanssa jatkuu
 Sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtaja  Martti Ruotsalainen  tulkitsee niin, että korkein hallinto-oikeus huomioi hallituksen uuden päätöksen.
 – Käytännössä voi tulkita niin, että yhteistyö Mehiläinen Länsi-Pohjan kanssa jatkuu vuoteen 2025 asti, Ruotsalainen sanoo.
 Sote-lain mukaan Meri-Lapin suuri ulkoistus mitätöidään hyvinvointialueiden aloittaessa, mutta siihen on varattu kolmen vuoden siirtymäaika. Mitätöinti ei ole kuitenkaan ainakaan läpihuutojuttu.
 Sote-uudistuksen  toimeenpanoa koskevan lain  mukaan ulkoistus on mitätön esimerkiksi, jos sopimuksen taloudellinen arvo muodostaa merkittävän osuuden hyvinvointialueen käyttömenoista.
 Toisaalta saman lain mukaan hyvinvointialueen on päätettävä sopimuksen tai sen ehdon mitättömyydestä ja irtisanomisesta.
 Laissa on myös varattu hyvinvointialueelle mahdollisuus pidentää siirtymäaikaa kahdella vuodella.
 Lue myös:   Sairaanhoitopiiri haki salaa Länsi-Pohjan miljardiulkoistuksen purkua – hakemus jätettiin keväällä omistajakunniltakin piilossa

Miljardiulkoistuksen salattu purkuhakemus on päätetty perua Meri-Lapissa – sairaanhoitopiirin hallitus äänesti asiasta tiistaina


Summary: Osapuolet eivät kuitenkaan kerro, millaisista prosentuaalisista korotuksista on mahdollisesti keskusteltu.

Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton neuvottelut uusista työehtosopimuksista tyssäsivät tiistaina vajaan parin tunnin keskustelujen jälkeen. Päätös neuvottelujen keskeyttämisestä syntyi yhteistuumin.
 – Me lähdimme hakemaan sellaista palkkaratkaisua, joka vahvistaa meidän jäsenten ostovoimaa ja työnantajan tarjoukset eivät olleet lähellekkään sitä. Ja tästä johtuen haarukka oli niin iso, että päädyimme yhteisesti siihen, että tässä yhteydessä neuvotteluja ei kannata jatkaa, kertoo Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  Ylelle.
 Aalto ei kuitenkaan kerro, haettiinko esimerkiksi kuluttajahintojen vuosimuutosta eli inflaatiota suurempaa korotusta.
 – Numeroita on tässä turha lähteä pyörittämään. Numerokeskusteluja käydään aikanaan työnantajan kanssa jahka päästään takaisin neuvottelupöytään.
 Ensitiedon päänavaajana pidetyn Teollisuusliiton neuvottelujen katkeamisesta Aalto julkaisi Twitter-tilillään:
 "Neuvottelut teknologiateollisuuden työehtosopimukseksi ovat keskeytyneet toistaiseksi. Valitettavasti neuvottelutulokseen ei päästy ja ala siirtyy 1.12. Lähtien sopimuksettomaan tilaan. Teollisuusliiton hallitus kutsutaan perjantaille 3.12 arvioimaan työmarkkinatilannetta"
 Uutta neuvotteluaikaa ei toistaiseksi ole sovittu. Myös työnantajapuoli vahvisti, että kyse oli ennen kaikkea palkkaratkaisusta.
 – Osapuolten näkemykset palkkaratkaisusta ovat niin kaukana toisistaan, sanoi Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi.
 Työnantajapuoli korostaa talouden epävarmuustekijöitä
 Ruohoniemen mukaan taloudessa eletään vahvaa suhdannevaihetta, kun korona-aikana patoutunut kysyntä purkautuu.
 Yritysten tilauskirjat kasvavat myös sen vuoksi, että lähes valmiita tilauksia ei pystytä toimittamaan asiakkaille komponentti- ja materiaalipulan takia. Palkkaratkaisua tehtäessä pitää kuitenkin nähdä pidemmälle ja ottaa huomioon myös talouden epävarmuudet, joita on poikkeuksellisen runsaasti, hän totesi tiedotteessa.
 Työehtosopimusneuvottelut katkesivat myös useilla muilla teknologiateollisuuden sopimusaloilla. Ammattiliitto Pron kanssa kuitenkin jatkettiin tiistai-iltana neuvotteluja teollisuuden sekä suunnittelu- ja konsulttialan sopimuksista. Aiheena oli erityisesti palkkaratkaisun muoto.
 Myös tietotekniikan palvelualan sopimuksesta neuvotellaan Ylemmät Toimihenkilöt ry:n ja Tietoalan kanssa. Tässä pöydässä on vielä avoimia tekstikysymyksiä, Teknologiateollisuuden työnantajat tiedotti.
 Alkuiltapäivällä neuvottelupöytiin käytiin varovaisen toiveikkaissa tunnelmissa.
 – Semmoisilla tunnelmilla, että tarkoitus on keskustella asioita eteenpäin ja toivottavasti saadaan asiat sellaiselle mallille, että neuvottelutuloskin siellä sitten häämöttäisi, sanoiRuohoniemi.
 – Isoimmat kysymykset liittyvät palkankorotuksen tasoon, muotoon ja sopimuskauden pituuteen, tiivisti Teollisuusliiton Aalto.
 Työnantajapuoli liputti vahvasti paikallisen sopimisen puolesta.
 – Ensisijaisena vaihtoehtona sopimuksissa on paikallinen sopiminen. Siinä voidaan sopia palkantarkistusten kohdentamisesta, ajankohdasta ja tasosta vapaasti. Toissijaisena ratkaisuna, jos paikalliseen sopimukseen ei päästä, siellä on perälauta, jossa on ne yksityiskohdat, joista neuvottelut on vielä auki. Eli miten siellä kohdentaminen tapahtuu ja mikä on sen kustannusvaikutus, totesi Ruohoniemi.
 Korotusprosenteista täysi hiljaisuus
 Mahdollisesti keskusteltujen palkankorotusten suuruudesta ei kuitenkaan lausuttu mitään ainakaan numeroilla.
 – Osapuolet ovat esittäneet näkemyksiä asiasta, mutta ei sitä tarkemmin ole syytä julkisuuteen lausua, Ruohoniemi sanoi ennen tämänpäiväisiä neuvotteluja.
 Koska työnantajapuolen neuvotteluosapuoli on vaihtunut aiemmasta Teknologiateollisuudesta Teknologiateollisuuden työnantajajärjestöksi, on keskusteltu myös siitä, onko vanhoilla työehtosopimuksilla niin sanottua jälkivaikutusta.
 – Meidän näkemys on selkeä. Koska vanhojen sopimusten sopijaosapuolet eivät ole uudistamassa sopimusta, niin vanhoilla sopimuksilla ei voi olla jälkivaikutusta. Mutta samaan aikaan Teknologiateollisuuden työnantajien jäsenille olen viestinyt sillä tavalla että kannattaa noudattaa vanhojen sopimusten ehtoja siihen saakka kunnes uudet sopimukset ovat tulleet voimaan, Ruohoniemi tulkitsee.
 Yleissitovuus jatkossakin monella alalla todennäköinen
 Suuresta osasta sopimuksia on kuitenkin todennäköisesti tulossa perinteiseen tapaan yleissitovia.
 – Teollisuuden työntekijöiden, toimihenkilöiden ja ylempien toimihenkilöiden työehtosopimuksista tulee ihan varmasti yleissitovia. Samoin tulevasta malmikaivosten työehtosopimuksesta tulee yleissitova. Suunnittelu ja konsulttialan toimihenkilöiden ja ylempien toimihenkilöiden sopimusten osalta jää nähtäväksi, mikä tulee olemaan [Työehtosopimuksen] yleissitovuuden vahvistamislautakunnan päätös. Ja näyttää sitten vahvasti siltä, että tietotekniikan palvelualan sopimus ei tule olemaan yleissitova, Ruohoniemi arvioi.
 Teknologiateollisuuden työnantajiin kuuluu runsaat 900 yritystä. Työehtosopimuksen yleissitovuus tarkoittaa muun muassa sitä, että myös järjestäytymättömien työnantajien on sitä noudatettava. Yleissitovuuden kautta nyt neuvoteltavat sopimukset koskevat jopa 250 000 ihmistä.

Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden tes-neuvottelut katkesivat: "Haimme jäsentemme ostovoimaa vahvistavaa palkkaratkaisua"


Summary: Kun kiinnitämme valtavasti huomiota ilmastoon ja sen muutoksen torjuntaan, moni muu tärkeä asia jää huomiotta. Onko luontokin jäänyt ilmaston varjoon, kysyy Marja Sannikka.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Ilmastonmuutos saa runsaasti palstatilaa mediassa, ja sen torjumiseksi tehdään kovasti töitä. Kansainvälisiä  ilmastokokouksia  järjestetään vuosittain ja kaikilta maailman mailta odotetaan ilmastotekoja. Suomi on vastannut näihin odotuksiin lupaamalla erittäin kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa.
 Kun huomio ja toiminta kohdistuu ilmastoon, muita asioita jää pakostakin varjoon. Omistamme paljon vähemmän aikaa sille, mikä alkaa jokaisen takapihalta: luonto.
 Luonnon hyvinvointiin vaikuttaa tietysti ilmasto, mutta myös moni muu asia. Riistämme ja saastutamme luontoa valitettavan monilla eri tavoilla. Eläinlajeja kuolee sukupuuttoon nyt nopeammin kuin koskaan. Turun yliopiston biodiversiteettikeskuksen johtaja  Ilari E. Sääksjärvi   kiteyttää  asiantuntijoiden huolen Helsingin Sanomille kouriintuntuvasti.
 –Kun tuhoamme muiden lajien elämän edellytyksiä, kavennamme myös omaa elintilaamme ja vaarannamme lopulta koko ihmiskunnan tulevaisuuden.
 Reilut kymmenen vuotta sitten  lupasimme , että luonnon köyhtyminen pysäytetään, mutta toistaiseksi emme ole pystyneet pitämään lupaustamme.
 Moni meistä rakastaa luontoa, ja se myös yhdistää meitä poikkeuksellisella tavalla.  Ylen kyselyssä  80 prosenttia suomalaisista pitää itseään luontoihmisenä ja 75 prosenttia luontoa talouskasvua tärkeämpänä. Mitä jos siis avaisimme silmämme myös luonnolle ja huolehtisimme jatkossa sekä ilmastosta että luonnosta?
 Katso videolta esimerkkejä luonnon köyhtymisestä ja tule kertomaan ajatuksesi – onko luonto sinusta jäänyt ilmaston varjoon? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 26.11.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Emme näe luontoa ilmastolta


Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pandemiaohjausryhmä suosittelee Pirkanmaalle etätyötä ja esittää tiukennuksia yleisötilaisuuksien järjestämiseen.
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä suosittelee Pirkanmaalle etätyötä kaikkiin niihin tehtäviin, joissa etätyötä on mahdollista tehdä. Voimassa on lisäksi laaja maskisuositus.
 Lisäksi Pirkanmaan pandemiaohjausryhmä esittää aluehallintovirastolle, että kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet yli 16-vuotiaille rajoitettaisiin Pirkanmaalla korkeintaan 20 henkilöön. Isompia tilaisuuksia voisi järjestää, jos koronapassi on käytössä. Myös kunnat voivat itse päättää alueellaan järjestettävien tilaisuuksien rajoituksista.
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä eli niin sanottu koronanyrkki kertoi uusista suosituksista ja rajoituksista tiistaina infossa.
 Mediainfossa käsiteltiin Pirkanmaan koronatilannetta. Infossa olivat asiantuntijoina johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sekä ylilääkäri  Jaana Syrjänen  TAYSista.
 Yleisöltä tuli heti tärkeä kysymys. Jääkiekkojoukkueet Ilves ja Tappara kohtaavat 3. joulukuuta uudella Tampereen areenalla, mutta uusi rajoitus ei vaikuta peliin.
 – Jo nykyinen rajoitus koskee Ilves–Tappara-peliä, koska sinne tulee yli sata henkeä. Rokotuspassia näyttämällä on mahdollista osallistua peliin, Sand sanoo.
 Ylen toimittajat  Anu Leena Koskinen  ja  Petra Ketonen  seurasivat infoa suorana.
 Uusi variantti tuo epävarmuutta
 Suomesta on löytynyt kaksi  koronavirustapausta, joissa epäillään olevan kyse omikronvirusmuunnoksesta. Varmistus saadaan muutaman päivän kuluessa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan molemmissa tapauksissa tartunnan saaneella on kontakti ulkomaille. Sairastuneet on määrätty eristykseen ja heidän kontaktinsa on kartoitettu.
 Uuden muunnoksen tarttuvuudesta ja vakavuudesta ei ole vielä varmaa tietoa, mutta useat maat ovat jo asettaneet matkustusrajoituksia.
 Juhani Sandin mukaan uusi variantti tuo epävarmuutta.
 – Tosiasiallista tietoa siitä ei ole, että siihen voisimme kantaa ottaa muuta kuin että tässä kohtaa on syytä olla varovainen, Sand kertoo.
 Uuden variantin takia Sand suosittelee maskin käyttöä, vaikka rokotukset olisivat kunnossa.
 Syrjäsen mielestä tarvitaan lisää tietoa. Avoinna on, miten nopeasti uusi muunnos leviää ja millaisen taudinkuvan se aiheuttaa ja miten rokotukset purevat uuteen varianttiin.
 – Nämä ovat kaikki asioita, joita emme tiedä. Ei kannata lähteä spekuloimaan ilman tietoa, Syrjänen sanoo.
 Tapausten määrä kasvussa
 Pirkanmaalla kerrottiin maanantaina 156 koronatapauksesta ja tiistaina 82 tapauksesta. Yhteensä Pirkanmaalla on ollut epidemian aikana jo 13 388 varmistettua koronatartuntaa.
 Pirkanmaa on koronan leviämisalue. Maakunnassa on käytössä kokoontumisrajoitukset suurissa yleisötapahtumissa ja ravintolarajoitukset. Molemmat rajoitukset voi välttää käyttämällä koronapassia.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin koronatapausten määrässä ei näy taittumista. Sairaalaan tulee päivittäin keskimäärin kolme uutta koronapotilasta. Päivittäin hoidossa olevien potilaiden määrä on TAYSin sairaaloissa kääntynyt kasvuun.
 Tehohoidossa on koronan takia viisi potilasta.
 – Jos tulee lisää COVID-potilaita, hyvin lähellä olemme tilannetta, että joudumme rajoittamaan kiireetöntä leikkaushoitoa, jotta tehohoitoa saadaan järjestettyä lisää, Sand sanoo.
 Tehohoidossa olevista täysi koronasuoja on 15 prosentilla, muut tehohoidon koronapotilaista ovat Syrjäsen mukaan pääosin ilman mitään koronarokotetta.
 Koronan ilmaantuvuus oli Pirkanmaalla viime viikon päättyessä 286 tapausta 100 000 asukasta kohden kahden viime viikon ajalta. Viime viikolla todettiin 871 uutta koronatartuntaa. Positiivisten prosenttiosuus testatuista on 11,5 prosenttia Fimlabissa testatuista.
 Fimlabin testejä käytetään rokotuksen vaihtoehtona
 Testattujen määrä on selvästi kasvanut. TAYSin mukaan julkista testaamista on ryhdytty käyttämään myös vaihtoehtona rokottautumiselle. Testattavat ovat itse kertoneet näin.
 Testitulosten siirtymisessä OmaKantaan menee kuitenkin tällä hetkellä yli kolme vuorokautta.
 – Fimlabin testaaminen ei ole tarkoitettu koronapassin saamiseksi vaan sairastuneiden diagnostiikkaan. Vain 16–17-vuotiaille kunnat järjestävät testin koronapassin saamiseksi, ylilääkäri Jaana Syrjänen TAYSista sanoo.
 Jos koronapassia varten haluaa koronatestin, pitää mennä Syrjäsen mukaan yksityiselle puolelle. Tästä on kansallinen linjaus.
 Rokotusten siirtymisessä OmaKantaan menee Syrjäsen mukaan viikko.
 Pirkanmaan koronatartunnoista tartunnan lähde selvisi viime viikolla 64 prosentissa. Todetut tartunnat ovat peräisin pääosin Pirkanmaalta. Vain prosentti tunnetuista tartunnoista oli saatu ulkomailta. Lasten ja nuorten tartunnat ovat selvästi kasvaneet viime viikosta koko Suomessa ja myös Pirkanmaalla.
 Pandemiaryhmän jäljitystyössä oli viime viikolla viiveitä suurten tapausmäärien takia. Positiivisen tartuntatuloksen saaneen pitää jäädä heti itse eristykseen. Nyt jäljitys on taas ajantasaista.
 – Huhkittiin työtä viikonloppu ja päästiin jotenkin niskan päälle, Syrjänen sanoo.
 Pandemiaryhmä sanoo, että kotitestejäkin kannattaa käyttää. Kotitestit toimivat potilailla, joilla on hengitystieinfektion oireita. Kotitestiä voi käyttää esimerkiksi tilanteissa, joissa perheen lapsilla tai nuorilla ilmenee hengitystieinfektion oireita.
 Kotitesti voi auttaa erottamaan koronaviruksen aiheuttamat infektiot muista tällä hetkellä hengitystietartuntoja aiheuttavista viruksista. Jos kotitesti on positiivinen, sairastuneen pitää hakeutua vielä laboratoriossa tehtävään testiin.
 Kolmas rokote tarjolla
 Yhden koronarokotuksen saaneita on nyt Pirkanmaalla 87,2 prosenttia ja 82,3 prosenttia kahdesti rokotettuja yli 12-vuotiaista. Liki kolmasosa yli 80-vuotiaista on saanut kolmannen rokotteen. Yli 12-vuotiaista 4,5 prosenttia on saanut kolmannen koronarokotteen.
 – Riskiryhmien ja kaikkien yli 60-vuotiaiden, joiden kakkosrokotteesta on kulunut puoli vuotta, tulisi nyt mennä hakemaan kolmas koronarokote. Läheisten olisi hyvä auttaa ikäihmisiä rokotteeseen hakeutumisessa ja ajanvarauksissa, Syrjänen vetoaa.
 Syrjänen muistuttaa, että oireisena ei pidä mennä tapaamaan riskiryhmiä.
 Pirkanmaalla oli rokotuksissa viikonloppuna niin paljon ruuhkaa, etteivät kaikki saaneet rokotusta. Tämä oli Sandin mukaan valitettavaa, mutta uusia rokotteita ja aikoja yritetään saada mahdollisimman pian.
 Lue lisää:
 THL:n Mika Salminen: Omikronmuunnoksen leviäminen Suomeen on vääjäämätöntä, paniikkiin ei silti ole syytä

Julkisia koronatestejä on yritetty käyttää hyväksi, Pirkanmaalle halutaan vielä tiukemmat kokoontumisrajoitukset kuin nyt – Yle seurasi suorana


Terveydelle vaarallista savua ilmassa. Tulipalo teollisuusrakennuksessa osoitteessa Pamilonkatu 9. Alueen ihmisiä kehotetaan pysymään sisätiloissa ja sulkemaan ilmanvaihto, sekä odottamaan tiedotetta vaaratilanteen päättymisestä.
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitos.

Vaaratiedote Pohjois-Karjalaan


Summary: Pohjalaismaakuntien liittojen tekemä tuulivoimaselvitys on Suomen laajin maantieteellisesti.

Pohjalaismaakunnista löytyy merkittävä määrä tuulivoimatuotantoon sopivia alueita.
 Tämä selviää juuri valmistumassa olevasta Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan yhteisestä tuulivoimaselvityksestä. Toteuttajina ovat maakuntien liitot. Sen on laatinut FCG Finnish Consulting Group.
 Selvityksessä kartoitettiin tuulivoimatuotantoon soveltuvia uusia alueita.
 Lue seuraavaksi: Tuulivoimalat keskittyvät vielä läntiseen Suomeen – tuuliolosuhteet ja asenneilmapiiri toivat voimalat Närpiöön
 Sen perusteella 83 aluetta valittiin jatkotarkasteluun.
 Eniten alueita sijaitsee Pohjanmaalla eli 36, niiden pinta-ala on 2 500 neliökilometriä. Toiseksi eniten tuulivoimatuotantoon sopivia alueita löytyy Etelä-Pohjanmaalta eli 30 kappaletta.
 Keski-Pohjanmaalla alueita on selvityksen mukaan 25. Niiden yhteispinta-ala on 950 neliökilometriä, mikä enemmän kuin Etelä-Pohjanmaalla, missä alueita on 780 neliökilometrin verran.
 Alueista on tehty vaikutusten arviointi ja koko alueesta yhteisvaikutusten arviointi.
 Niiden perusteella suurin osa jatkotarkasteluun valituista alueista soveltuu kokonaan tai osittain tuulivoimatuotantoon. Kuitenkin monen alueen toteutuminen vaatii luonnonsuojelulain mukaisen Natura-arvioinnin ja lisäselvityksiä.
 Alueiden määrä tarkentuu kun suunnitelmat etenevät
 Tuulivoimaselvityksen tuloksia hyödynnetään maakuntakaavojen valmistelussa.
 Maakuntakaavoihin päätyvät tuulivoima-alueet ratkaistaan vasta kaavoitusprosesseissa kuntien ja muiden viranomaisten kanssa.
 Lue myös: Suomen suurin tuulipuisto alkaa rakentua Keski-Pohjanmaan Lestijärvelle – toteutuksessa on mukana kotimaisia energiayhtiöitä
 Jokainen liitto tekee jatkosuunnitelmia, sitä mukaa kun maakuntakaavat etenevät. Tuulivoimatuotantoon soveltuvien alueiden määrä tarkentuu, kun suunnitelmat etenevät.
 Alueista 10 sijoittuu merialueille. Näin alueiden koko on 1 780 neliökilometriä.
 Tuulivoima-alueiden koko vaihtelee 1–80 neliökilometrin välillä.
 Vaikutusten arvioinnissa tutkittiin mahdollisten tuulivoima-alueiden vaikutuksia ihmisiin, luontoon, maisemaan, ilmastoon ja aluetalouteen. Selvityksessä on huomioitu voimalan kokonaiskorkeutena 300 metriä.
 Selvityksen loppuraportti julkistetaan 7. joulukuuta maakuntaliittojen sivuilla.
 Pohjalaismaakuntiin suuntautuu tulevina vuosina merkittävä määrä tuulivoimainvestointeja. Jo tällä hetkellä Tuulivoimayhdistyksen tietojen mukaan pohjalaismaakuntiin on rakenteilla tai suunnitteilla yli 800 voimalaa.
 Lue myös:
 Pohjalaismaakuntiin tekeillä useita tuulivoimahankeita - Luonnonsuojeluliitto toivoo parempaa kokonaisuuden hallintaa

Pohjalaismaakunnista löytyy yli 80 tuulivoimatuotantoon sopivaa aluetta – moni vaatii Natura-selvityksen ennen toteutumista


Summary: 007 No Time to Die on historian eniten pääsylipputuloja tuottanut ulkomainen elokuva Suomessa.

Yhdysvaltalaisen  Cary Joji Fukunagan  ohjaama  007 No Time to Die  on tahkonnut elokuvateattereille enemmän rahaa kuin mikään muu ulkomainen elokuva Suomessa. Lipputuloja on kertynyt tähän mennessä noin yhdeksän miljoonaa euroa. Viimeisen  Daniel Craigin  tähdittämän Bond-elokuvan on nähnyt lähes 600 000 katsojaa.
 Bondista on tullut Craigin kaudella suositumpi kuin koskaan, ja se näkyy kaupallisena menestyksenä myös Suomessa. Uusimman Bond-elokuvan lisäksi sekä  Spectre  (2015) että  Skyfall  (2012) ovat kymmenen eniten rahaa Suomessa tuottaneen elokuvan listalla.
 Katsojaluvuissa  No Time To Die  ei ole ainakaan vielä ohittanut edellisiä Bond-hittejä:  Spectre  houkutteli elokuvateattereihin hieman alle 700 000 katsojaa Suomessa,  Skyfall  vajaat 650 000 katsojaa.
 Pääsylipputulojen listaa johtaa yhä  Aku Louhimiehen  ohjaama  Tuntematon sotilas  (2017), joka on kerännyt yli 14 miljoonan euron lipputulot. Louhimiehen elokuvan menestyksen innoittamana myös  riskisijoittajat kiinnostuivat suomalaisesta elokuvasta sijoituskohteena .
 Eniten yleisöä Suomessa kerännyt elokuva on yhä  James Cameronin  ohjaama  Titanic  (1998). Se keräsi elokuvateattereihin noin 1,1 miljoonaa katsojaa.
 Lue myös:
 Daniel Craig tekee uransa tunteikkaimman Bondin – “Luojan kiitos, se ei ole minun ongelmani”, hän toteaa seuraajastaan Ylelle
 Analyysi: Sinua tulee ikävä, Daniel Craig

James Bond on tahkonnut Daniel Craigin johdolla ennätysmäärän rahaa Suomessa


Summary: Käräjäoikeuden mukaan Erkki Saarimäki ja Niina Malm toimivat viisumiasiassa Imatran kaupungin ohjeistuksen mukaisesti.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on hylännyt syytteet Imatran kaupungin viisumijupakassa.
 Oikeuden mukaan imatralaiset luottamushenkilöt  Erkki Saarimäki  (sin.) ja  Niina Malm  (sd.) eivät syyllistyneet virkarikoksiin Erkki Saarimäen Venäjän-viisumia koskevassa asiassa.
 Saarimäki oli hankkinut keväällä 2021 valtuuston 2. varapuheenjohtajana toimiessaan nelivuotisen Venäjän-viisumin.
 Viisumilasku oli mennyt Imatran kaupungille, ja silloinen valtuuston puheenjohtaja Niina Malm oli kuitannut laskun. Viisumi maksoi 419,99 euroa.
 Sisäinen tarkastus johti käräjille
 Viisumihankinta nousi esiin kaupungin tavanomaisessa  sisäisessä tarkastuksessa .
 Kaupunki totesi, ettei viisumia olisi pitänyt maksaa kaupungin kassasta; kaikki edustusmatkat Venäjälle olivat koronapandemian vuoksi jäissä eikä Saarimäki ollut ehdolla kesän kuntavaaleissa.
 Asia johti kaupunginhallituksen tekemään  tutkintapyyntöön  ja edelleen  syyteharkintaan .
 Syyttäjä  vaati  Saarimäelle sakkorangaistusta ensisijaisesti virkavelvollisuuden rikkomisesta ja toissijaisesti tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Malmille syyttäjä vaati sakkorangaistusta tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Asiaa käsiteltiin Etelä-Karjalan käräjäoikeuden istunnossa kaksi viikkoa sitten, ja oikeus antoi ratkaisunsa asiassa tänään tiistaina.
 Ei vastoin lakia
 Käräjäoikeuden mukaan oikeudessa ei esitetty todisteita, joiden valossa luottamushenkilöt olisivat syyllistyneet viisumiasiassa virkarikoksiin.
 Oikeus totesi, että Imatran kaupungin ohjeistuksen mukaan kaupunginhallituksen puheenjohtajistolle on voitu hankkia monikertaviisumit kaupungin varoista.
 Ohjeistuksessa ei ollut rajoituksia viisumien hankkimiselle, eli viisuminsaajan ei tarvinnut esimerkiksi olla nimettynä tietylle Venäjän-matkalle tai viisumin kestoa ei ollut rajoitettu esimerkiksi valtuustokauden loppuun.
 Päätöstään käräjäoikeus perusteli myös sillä, että kaupunginjohtaja oli ollut tietoinen Saarimäen viisumihankinnasta. Lisäksi Imatran kaupunki oli aiemmin hankkinut toiselle luottamushenkilölle viisumin samankaltaisessa tilanteessa valtuustokauden lopulla.
 Malm oli puolestaan viisumilaskun hyväksyessään toiminut tiedossaan olleiden määräysten ja taustatietojen mukaisesti.
 Oikeudessa ei myöskään tullut esille, että viisumihankintoja olisi rajoitettu tai kielletty tekemästä tilanteessa, jossa Venäjälle matkustaminen on ollut pysäytyksissä.
 Oikeus katsoi, että Saarimäki oli toiminut aiemman käytännön mukaan ja pyrkinyt toimimaan tilanteessa oikein. Koska Saarimäki ei rikkonut virkavelvollisuuttaan, myös Malmille laskun hyväksyjänä luetut syytteet hylättiin.
 Syytteiden hylkäämisen lisäksi käräjäoikeus totesi, että Saarimäen ja Malmin oikeudenkäyntikulut korvataan valtion varoista.
 Lue myös:   Syyttäjä vaatii kansanedustaja Niina Malmille ja entiselle valtuutetulle Erkki Saarimäelle sakkoja – viisumijupakka käsittelyssä käräjillä

Oikeus hylkäsi Niina Malmin ja Erkki Saarimäen syytteet Imatran viisumijupakassa – eivät syyllistyneet virkarikoksiin


Summary: Koronatilanne on heikentynyt niin, että tapahtuma jää tänäkin vuonna järjestämättä.

Puolustusvoimat peruu itsenäisyyspäivän paraatin Lahdessa. Paraati oli tarkoitus järjestää koronatauon jälkeen, mutta nyt koronatilanne on heikentynyt niin, että tapahtuma jää jälleen välistä.
 Viime vuoden juhlaparaati oli tarkoitus järjestää Porissa, mutta myös tuolloin koronatilanne vesitti suunnitelmat. Myös muun muassa lippujuhlan päivän paraati Joensuussa peruttiin viime kesänä.
 Peruuntumisesta kertoi ensimmäisenä  Etelä-Suomen Sanomat . Hämeen aluetoimiston päällikkö everstiluutnantti  Kai Naumanen  vahvistaa tiedon Ylelle.
 Naumasen mukaan tapahtuman peruminen on viisainta sekä puolustusvoimien oman väen että yleisön kannalta. Puolustusvoimilla ei olisi mahdollisuutta hallinnoida yleisömassaa tartuntojen välttämiseksi.
 Hän pitää epätodennäköisenä, että paraatia järjestettäisiin ensi vuonna Lahdessa, sillä tapahtumista tehdään suunnitelmat jo etukäteen, eikä muutoksia ole tavattu tehdä.
 Lue myös:
 Puolustusvoimat järjestää itsenäisyyspäivän paraatin koronatauon jälkeen – vuoden 2021 tapahtuma on Lahdessa

Puolustusvoimat peruu itsenäisyyspäivän paraatin Lahdessa huonon koronatilanteen vuoksi


Summary: Kävimme katsomassa, miten talviset harrastukset maistuvat Kouvolassa. Kaupungin alueella on kaksi tykkilumilatua ja yksi tekojää. Pian luistelijoille on tarjolla myös luonnonjäitä.

Talviliikunnan ystävät ovat päässeet viime aikoina nauttimaan hiihtoladuista ja luistelujäistä jopa eteläisessä Suomessa.
 Kouvolan Valkealassa ensimmäiset hiihtäjät saapuivat tykkilumiladulle tänään tiistaina jo aamuhämärissä. Noin 900 metrin pituisella ladulla sivakoi aamupäivän aikana edestakaisin kymmenkunta hiihtäjää.
 Jari Heikkinen oli tullut Kouvolan Ravikylästä hiihtämään Valkealaan kolmatta kertaa tänä talvena. Pyry Sarkiola / Yle
 Kouvolalainen  Jari Heikkinen  hiihti Valkealan tykkilumiladulla kolmatta kertaa tänä talvena. Kilometrejä oli kertynyt kahtena edellisenä päivänä yhteensä 35 kilometriä.
 – Tunnin kun tässä touhuaa, niin kai se on silloin jotain 15 kilometriä. Aivan mahtavaa, että joku viitsii nähdä vaivaa ja tarjota tällaisen mahdollisuuden, Heikkinen kehuu urheiluseura Valkealan Kajoa.
 Hän kertoo odottaneensa talvea koko pitkän ja pimeän syksyn.
 Hiihtäjät ovat päässeet sivakoimaan Valkealan tykkilumiladun lisäksi myös Anjalassa. Kouvolan kaupungilta kerrotaan, että pieni pakkaskeli on auttanut latujen hoidossa ja että hiihtäjiä on ollut laduilla mukavasti.
 Muita hiihtolatuja varten kunnostetaan parhaillaan latupohjia ja raivataan reittejä.
 Kouvolassa pääsee nyt luistelemaan kaupungin ainoalla tekojäällä Kuusankosken urheilupuistossa.
Kaupungissa on alettu jäädyttää luonnonjäitä. Ainakin osa kentistä luvataan luistelukuntoon loppuviikon aikana. Pyry Sarkiola / Yle
 Pakkaset jatkuvat
 Iloa talvisäästä on luvassa ainakin ensi viikkoon asti. Ilmatieteen laitoksen kymmenen vuorokauden sääennusteen mukaan pakkaset jatkuvat, joten lumi pysyy maassa.
 Tiistain aikana lumisateita on maan itäosassa, josta ne siirtyvät keskiviikoksi kohti maan pohjoisosaa. Torstaina ja perjantaina on edelleen luvassa lumisateita maan pohjoisosassa. Viikonlopuksi sää poutaantuu.
 – Viikonloppuna näyttäisi varsin poutaiselta. Pilvisyys vaihtelee, mutta edelleen talvinen pakkassää jatkuu, Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Pyry Poutanen  kertoo.
 Hiihtokelit jatkuvat ainakin ensi viikolle asti. Valkealan tykkilumiladulla edestakainen matka on 1,8 kilometriä. Pyry Sarkiola / Yle
 Viime vuosina talvet ovat olleet etelässä pääosin vähälumisia ja lauhoja. Tänä vuonna talvi on saapunut eteläiseen Suomeen hieman tavanomaista aiemmin.
 – Sen näkee, että on tavanomaista selvästi kylmempää, mutta ei vielä mitään harvinaisia lukemia, Poutanen sanoo.
 Esimerkiksi Kymenlaaksossa ja Kaakkois-Suomessa päivän ylimmät lämpötilat ovat tyypillisesti tähän aikaan vuodesta nollan tuntumassa.
 – Tällä hetkellä tilanne on se, että ylimmät lämpötilat ovat suurin piirtein -5 ja -7 asteen välissä ja yöllä -8 ja -10 asteen paikkeilla. Useiden asteiden poikkeama siis keskimääräisiin nähden, meteorologi Pyry Poutanen sanoo.

Lunta ja pakkasta on nyt myös eteläisessä Suomessa – talvi-iloa kestää ainakin viikon


Summary: Venäjän presidentti Vladimir Putin sanoo, että Naton sotilasinfrastuktuurin vahvistaminen Ukrainassa olisi raja, jota hän ei soisi ylitettävän.

Puolustusliitto Naton ulkoministerikokous Latviassa on koventanut sanasotaa Naton ja Venäjän kesken. Kumpikin syyttää toistaan varustautumisesta.
 Riiassa Nato-ministerit keskustelevat  Venäjän aikeista  ja sen joukkojensiirroista Ukrainan suunnalla.
 – Venäjä joutuu maksamaan kovan hinnan, jos se uudestaan käyttää voimaa Ukrainaa vastaan, sanoi Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  Riiassa.
 Kovasta hinnasta puhui myös Saksan ulkoministeri  Heiko Maas .
 – Rehdit ja kestävät askeleet jännityksen liennyttämiseksi neuvotteluteitse ovat nyt entistä tärkeämpiä, Maas sanoi.
 Kokouksen jälkeen Stoltenberg vielä sanoi, että Naton on varauduttava pahimpaan.
 – Siitä voi keskustella, onko voimankäytöllä 20 tai 80 prosentin mahdollisuus toteutua, mutta sillä ei ole väliä.
 Kokoukseen osallistuu myös Yhdysvaltain ulkoministeri Antony Blinken, jolla on tuomisinaan Yhdysvaltain tiedustelutiedot koskien Naton itäisintä osaa ja Ukrainaa.
 – Yhdysvalloille olisi merkittävä huolenaihe mikä tahansa Venäjän toimien lisääntyminen. Uudella voimankäytöllä olisi vakavia seurauksia, Blinken sanoi ennen kokousta.
 Venäjän joukkojen ja kaluston siirrot maan lounaisosassa ovat olleet samantapaisia, joita se teki  viime keväänä . Silloin se toi aluksi Ukrainan rajan tuntumaan 100 000 sotilasta, mutta myöhemmin palautti ylimääräiset joukot tukikohtiinsa rajalta.
 Tuolloin tilanteen raukeamista edesauttoi ilmeisesti sopimus  Venäjän ja Yhdysvaltain presidenttien  tapaamisesta.
 Venäjältä vastasyytökset Natolle
 Venäjä on kieltänyt, että sen joukkojensiirrot eivät ole merkki hyökkäyksen valmistelusta.
 Moskovassa sijoittajatapaamisessa tiistaina puhunut Venäjän presidentti  Vladimir Putin  veti osaltaan punaisen viivan, jota hän ei soisi Naton ylittävän.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin kertoi näkemyksiään myös Ukrainan tilanteesta sijoittajatapaamisessa Moskovassa tiistaina. Mikhail Metzel/POOL/TASS/All Ove
 Raja olisi Naton  sotilaallisen infrastruktuurin  laajentaminen Ukrainassa. Esimerkkinä tästä Putin piti tiettyjen ohjusjärjestelmien mahdollisesta tuomisesta Ukrainaan.
 – Jos Ukrainaan ilmestyisi hyökkäystarkoitukseen käytettävä ohjusjärjestelmä, lentoaika Moskovaan olisi 7–10 minuuttia. Ja viisi, jos käytössä olisi hypersooninen ohjus, Putin sanoi.
 Hänen mukaan Venäjän olisi vastattava tällaiseen liikahtamiseen samalla mitalla.
 Aiemmin päivällä Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  sanoi, että Nato varustautuu merkittävällä tavalla Venäjän rajan läheisyydessä..
 Lavrovin mukaan Ukrainan omat sotahajoitukset ja droonitoiminta Venäjän tukemalla Itä-Ukrainan separatistialueella vaarantavat Venäjän turvallisuutta. Tarvittaessa Venäjä on valmis vastaamaan uhkaan, Lavrov sanoi.
 Täydennys 30.11. kello 21.37: Artikkelia täydennetty kokouksen jälkeisillä kommenteilla.
 Lue myös:
 Itä-Ukrainassa Venäjän puolesta taistelleet suomalaiset kehuskelevat kokemuksillaan – muualla Euroopassa vierastaistelijoita on tuomittu rikoksista

Naton ulkoministerit Venäjälle: Voimankäytöllä Ukrainaa vastaan olisi kova hinta


Summary: Koronaviruksen omikronmuunnoksen todelliset uhat selviävät parin viikon sisällä, sanoo Euroopan lääkeviraston EMA:n pääjohtaja Emer Cooke.

Omikronmuunnos huolettaa, Euroopan lääkeviraston pääjohtaja  Emer Cooke  sanoi tiistaina Brysselissä.
 – Uusi muunnos on nyt kaikkien huulilla. Mutta meillä ei ole siitä vielä tarpeeksi tietoa.
 Jo nykytilanteessa on tekemistä. Euroopan maat ovat uusien sulkutilojen edessä, kun terveydenhoito kuormittuu ja kuolleisuus nousee.
 Suuret erot kuolleisuudessa
 Cooke oli tiistaina kuultavana Euroopan parlamentissa ja löi pöytään karut luvut rokotussuojan merkityksestä.
 EU:n kärkimaa Irlannissa 93 prosenttia aikuisväestöstä on täysin rokotettu. Maassa on kuollut koronaan kahden viime viikon aikana 15 ihmistä miljoonaa kohden.
 – Mutta kahdessa muussa Euroopan maassa, joissa rokotekattavuus on alle 50 prosenttia, kuolleisuus on ollut yli 250 ihmistä miljoonaa kohden, Cooke vertaa.
 Vähiten rokotetuissa maissa kuolleisuus on siis ollut viime viikkoina Irlantiin verrattuna  yli 15-kertainen .
 Cooke ei maininnut maita nimeltä mutta tarkoitti  Romaniaa ja Bulgariaa . Bulgariassa 30 prosenttia ja Romaniassa 45 prosenttia aikuisväestöstä on täysin rokotettu.
 Suomen kuolleisuus kahden viime viikon ajalta on seitsemän ihmistä miljoonaa kohden.
 EMA:n pääjohtaja Emer Cooke. EPA/ Martial Trezzini
 Totuus omikronista paljastuu lähiviikkoina
 Miten hyvin nykyrokotteet tepsivät omikroniin, sitä ei tiedä vielä kukaan.
 Moderna-rokoteyhtiön toimitusjohtaja  Stéphane Bancel   kertoi tiistaina  Financial Times -lehden jutussa uskovansa, että heidän rokotteensa ei tehoa omikroniin yhtä hyvin kuin koronaviruksen muihin muotoihin.
 EMA:n pääjohtaja Cooke uskoo, että totuus alkaa paljastua parin viikon sisällä. Hän kehottaa ihmisiä jatkamaan nykyisten rokotteiden ottamista samalla kun tietoa kertyy lisää.
 – Viestini on, että rokotteet tarjoavat suojaa ja kolmas tehosterokote ylläpitää tätä suojaa, Cooke sanoo.
 EMA hyväksyi  viime viikolla Pfizer-rokotteen antamisen yli 5-vuotiaille lapsille. EMA suosittelee pienille lapsille kolmasosaa aikuisten annoksesta.
 Omikron lähti leviämään Etelä-Afrikasta. Kuvassa koronarokotuksia Johannesburgissa viime keväänä.  EPA-EFE/All Over Press
 "Käytössä on paljon enemmän työkaluja kuin viime talvena"
 Vaikka EU-maat elävät omikronin edessä nyt epävarmuudessa, Cooken mukaan myös keinovalikoima paranee koko ajan.
 – Meillä on käytössämme paljon enemmän työkaluja kuin viime talvena.
 EU on hyväksynyt neljä eri rokotetta, ja alkuvuoden pula annoksista on menneen talven lumia. EMA on saamassa yhdysvaltalaisen Novavax-rokotteen myyntiluvan käsittelyn valmiiksi muutaman viikon sisällä.
 Novavaxin on luvattu antavan yli 90-prosenttisen suojan ja purevan muunnoksiin – suojasta omikronia vastaan ei tosin Novavaxillakaan ole tietoa.
 Kaksi viikkoa sitten EMA  hyväksyi  kahden koronalääkkeen käytön. Cooke pitää "erittäin lupaavina" uutisia kahdesta uudesta koronatabletista, joita kehittävät lääkeyhtiöt Merck ja Pfizer.
 – Olen hyvin optimistinen, että keskipitkällä aikavälillä lääkkeet ja rokotteet kääntävät tilanteen, Cooke sanoo.
 Jos nykyisiä rokotteita on päivitettävä omikronia vastaan, prosessi voi Cooken mukaan kestää kolme–neljä kuukautta.
 Se tarkoittaisi Euroopalle pitkää talvea muunnoksen kanssa.
 Lisää aiheesta:
 Tuoreimmat rokotusluvut EU:n Vaccine tracker -sivustolla
 Tutkija näkee uudessa omikronmuunnoksessa huolestuttavia merkkejä – STM:n Puumalainen: Tuskin vaikuttaa kotimaan jouluun
 Euroopan lääkevirasto näyttää vihreää valoa 5–11-vuotiaiden rokotuksille, mutta ne eivät käynnisty heti

EMA:n pääjohtaja: Vähiten rokotetuissa EU-maissa on kuollut viime viikkoina yli 15-kertaisesti ihmisiä rokotusten mallimaa Irlantiin verrattuna


Summary: Riippumattoman tutkinnan mukaan kolmannes Australian parlamentin työntekijöistä on kohdannut työssään seksuaalista häirintää.

Australian hallituksen tilaama riippumaton raportti paljastaa, että maan kansanedustuslaitokseen on pesiytynyt hälyttävän laaja seksuaalisen häirinnän kulttuuri.
 Joka kolmas parlamentin työntekijöistä sanoo kohdanneensa työssään seksuaalista häirintää. Vain 11 prosenttia uhreista on uskaltanut raportoida kohtelustaan.
 – Kuten jokainen tässä talossa työskentelevistä, pidän raportin paljastamia tilastoja kauheina ja häiritsevinä. Toivon, että olisin niistä enemmän yllättynyt, sanoo Australian pääministeri  Scott Morrison .
 Hallitus tilasi selvityksen sen jälkeen, kun helmikuussa Morrisonin liberaalipuolueen parlamenttiryhmän työntekijä  Brittany Higgins  kertoi julkisuudessa, että kollega olisi raiskannut hänet ministerin virkahuoneessa vuonna 2019.
 Raportin kokosi tasa-arvovaltuutettu  Kate Jenkins . Vaikka hän sanoo tietävänsä, mitä työpaikoilla voi tapahtua, raportin lopputulos oli hänellekin yllätys.
 Jenkinsin mukaan seksuaalista häirintää käsitellään parlamentissa poliittisena asiana, ei henkilöasiana.
 – Kuulimme, että tämä johtaa siihen, että häiriökäyttäytymisestä raportoinnista usein rangaistaan, kun taas häirintään syyllistyneitä suojellaan, palkitaan ja jopa ylennetään, Jenkins totesi raporttia luovuttaessaan.
 Jenkinsin mukaan on huolestuttavaa, että seksuaalista häirintää kokeneista vain 11 prosenttia on uskaltanut raportoida asiasta. Se kielii, että asiasta puhuminen ei ole turvallista.
 Liuta suosituksia jatkotoimiksi
 Pääministeri Scott Morrison sanoo, että kansanedustuslaitoksen on siivottava itsensä kuntoon.
 Morrisonin on pakko puuttua seksuaalisen häirinnän kulttuuriin, koska Australiassa on edessä vaalit vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla.
 Britanny Higginsin raiskaussyytökset pudottivat Morrisonin oikeistokoalition kannatusta ja ne johtivat paljon huomiota saaneisiin naisten oikeuksien parantamista vaatineisiin mielenosoituksiin.
 Raportti antaa 28 suositusta työpaikkakulttuurin parantamiseen parlamentissa.
 Raportti suosittaa parempaa sukupuolten välistä tasapainoa parlamentin eritehtävissä, alkoholin käyttöä koskevien sääntöjen uudistamista ja erityisen henkilöstötoimiston perustamista käsittelemään sopimatonta käyttäytymistä koskevia valituksia.
 Lue myös:
 Australiassa poliisipäällikkö ehdottaa kännykkäsovellusta, jolla voisi varmentaa suostumuksen seksiin

Seksuaalisen häirintä rehottaa Australian parlamentissa, kertoo raportti – harva uhri uskaltaa valittaa kohtelustaan


Summary: Oma kvanttitietokone on suuri lupaus Suomen kvanttialalle, jossa tehdään jo ehtaa bisnestä. Koneiden tulevat loppukäyttäjät eli muu yrityskenttä voi saada tuntuvan kilpailuedun, jos valmistautuminen aloitetaan ajoissa.

Valmista tuli.
 Teknologian tutkimuskeskus VTT ja suomalainen startup IQM saivat valmiiksi Suomen ensimmäisen kvanttitietokoneen.
 Kyse on saavutuksesta, joka tuo Suomen kvanttiteknologian eturintamaan. Maailmalla on nimittäin vain kymmenisen muuta maata, jossa on tähän mennessä rakennettu toimiva kvanttitietokone.
 VTT:n mikroelektroniikasta ja kvanttiteknologioista vastaava tutkimuspäällikkö  Pekka Pursula  pitää koneen valmistumista merkkipaaluna, joka osoittaa muulle maailmalle, että Suomessa on kvanttiteknologian huippuosaamista.
 – Erityisen hienoa on, että se on tehty lähes kokonaan suomalaisten toimesta.
 Suomesta ovat peräisin käytännössä koneen kaikki keskeiset komponentit, kuten jäähdytyslaitteisto, prosessori ja ohjelmistot.
 Kvanttitietokoneiden laskentanopeus on monituhatkertainen nykyisiin supertietokoneisiin verrattuna. Vertailun vuoksi: supertietokoneet taas ovat miljoonia kertoja tehokkaampia kuin perinteiset kotitietokoneet.
 Kvanttikoneen huima laskentanopeus tuo tulevaisuudessa lukuisia mullistuksia, joista moni kuulostaa vielä toistaiseksi pelkältä tieteiskirjallisuudelta.
 Suomelle koneen valmistuminen lupaa kelpo tulevaisuutta paitsi kvanttiteknologioiden tutkimuksessa ja liiketoiminnassa, myös muilla suomalaisilla aloilla – jos tutkijoiden viestit vain otetaan tosissaan muussa yrityskentässä.
 Pureudutaan kuitenkin ensiksi peruskysymykseen: mikä ihme on kvanttitietokone?
 (Jos olet kiinnostunut enemmän koneiden käytännön hyödyistä ja Suomelle tulevista bisnesmahdollisuuksista, kannattaa hypätä seuraavan kappaleen yli.)
 Ei kruuna tai klaava, vaan molemmat samaan aikaan
 Tutkijoille toimivan kvanttitietokoneen valmistaminen on teknologinen huippusaavutus.
 Meille maallikoille pelkästään sen toiminnan ymmärtäminen edes kaikkein karkeimmalla tasolla on jonkinlainen saavutus sekin. Yritetään silti VTT:n tutkijoiden kärsivällisellä avustuksella.
 Perinteisessä tietokoneessa pelataan biteillä eli ykkösillä ja nollilla. Tietokoneiden mikrosiruissa raksuttaa miljoonia transistoreja, joiden läpi virta kulkee tai jotka sähkövirta ohittaa. Tuloksena on joko ykkönen tai nolla.
 Nykyiset tietokoneet pystyvät laskemaan bittiensä avulla huiman määrän laskutoimituksia sekunnissa. Laskenta-aikaa tarvitaan silti valtavasti, kun ratkotaan monimutkaisia ongelmia esimerkiksi lääkekehityksessä, ilmastotutkimuksessa tai mallintaessa vaikkapa koronaviruksen kulkeutumista ilmassa.
 Kvanttitietokone on normaalioloissa VTT:n logon koristaman kotelon suojissa. Edessä seisovat kehitystyöhön osallistuneet VTT:n tutkijat Visa Vesterinen (vas.), Debopam Datta, Himadri Majumdar ja Lassi Lehtisyrjä. VTT
 Kvanttitietokoneessa käytössä on bittien sijaan kubitteja. Niissä ei ole ykkösiä ja nollia, vaan niiden yhdistelmiä.
 – Yhdistelmiä eli todennäköisyyksiä, siis esimerkiksi 80 prosentin todennäköisyys arvolle yksi ja 20 prosentin todennäköisyys arvolle nolla. Teoriassa näitä yhdistelmiä on loputon määrä, selostaa  Himadri Majumdar , VTT:n kvanttiohjelmien päällikkö.
 Taustalla on atomia pienempien hiukkasten käsittämättömältä kuulostava maailma  eli kvanttifysiikka . Hiukkaset eivät ole yhdessä paikassa, vaan monissa paikoissa samaan aikaan. Vasta hiukkasta havainnoidessa hiukkaset asettuvat tiettyyn paikkaan, kuten kuuluisassa kvanttifysiikan ajatusleikissä, jossa  kissa on samaan aikaan kuollut ja elossa, kunnes havainnoimme sitä .
 Kärsivällisyyttä!
 Seurauksena on tietokoneen täysin erilainen laskentatapa. Jos yritetään esimerkiksi määritellä, mikä reitti on nopein, kun on kuljettava vaikkapa 20 kaupungin läpi, perinteinen tietokone laskee yksi kerrallaan kaikki mahdolliset vaihtoehdot joka kerta uudesta lähtöpisteestä kaikilla mahdollisilla järjestyksillä.
 Kuopio, Mikkeli, Savonlinna, Kajaani, Jyväskylä, Oulu. Seuraavaksi sama, mutta lähtöpisteeksi Kuopion sijaan Mikkeli.
 Esimerkkimme kaupunkien määrällä lasku olisi simppeli, mutta jos kyseessä olisi kaupunkien sijaan esimerkiksi molekyylien miljoonat yhdistelmät lääkeaineessa, nykytietokoneella laskenta-aika olisi helposti viikkoja tai kuukausiakin.
 Kvanttitietokoneen kubitit sen sijaan pystyvät laskemaan reitin tai molekyyliyhdistelmät kertaheitolla lukemattomilla yhdistelmillä.
 Se johtuu siitä, että ykkösten ja nollien sijaan lasketaan valtaisaa määrää niiden yhdistelmiä. Yhden lähtökaupungin sijaan laskennassa on siis samanaikaisesti kaikki mahdolliset lähtökaupungit ja kaikki mahdolliset vaihtoehdot reitin seuraaville kaupungeille.
 Toisessa yleisessä havainnollistuksessa perinteisen tietokoneen bitti on kolikko. Se on aina joko ykkönen tai nolla eli kruuna tai klaava.
 Kvanttitietokoneessa kubitti taas on kruuna, klaava tai mikä tahansa niiden välillä pöydällä yhä keikkuva kolikko eli todennäköisyyksien yhdistelmä.
  Kvanttitietokoneet saadaan tosikäyttöön jo pian
 Missä huippunopeasta laskennasta sitten on hyötyä?
 Esimerkiksi lääkeaineiden ja kemianteollisuuden yhdisteiden kehitys nopeutuisi erittäin paljon, logistiikan optimointi vähentäisi valtavasti turhia kilometrejä, energian tuotanto ja jakelu tehostuisi. Ilmastonmuutoksen ja meteorologian tutkimus harppaisi jättiaskeleen, tietoturva paranisi valtavasti ja rahoituslaskelmat vähentäisivät potentiaalisesti riskejä finanssialalla.
 Toistaiseksi käytännön sovellutuksia saadaan odottaa.
 – Todellista hyötyä kvanttitietokoneista aletaan kuitenkin saada jo hyvin pian, alan yleisen arvion mukaan vuosina 2025–26, VTT:n Himadri Majumdar sanoo.
 Nykyiset kvanttitietokoneet ovat vasta eräänlaisia prototyyppejä kehityksessä kohti loppukäyttäjille hyödyllistä konetta. Sama pätee Suomessa valmistettuun kvanttitietokoneeseen.
 Oleellista on, että niillä on kuitenkin jo kyetty ratkomaan huippunopeita laskutoimituksia.
 – Kuuluisin tapaus on vuodelta 2019, jolloin Google ilmoitti laskeneensa kvanttitietokoneella 200 sekunnissa ongelman, johon olisi mennyt supertietokoneella viikkoja, kuukausia tai jopa vuosia, VTT:n Pekka Pursula sanoo.
 Majumdar toteaa, että 2030-luvulla kvanttilaskennan hyödyt alkavat näkyä jo laajasti yhteiskunnassa ja ihmisten arjessa. Vielä pidemmälle mentäessä edessä on sovellutuksia, joista ei nyt osata uneksiakaan.
 Suomessa kvanttiteknologiat ovat jo ehtaa bisnestä
 Suomalainen kvanttitietokone vie VTT:n Himadri Majumdarin ja Pekka Pursulan mukaan kotimaista kvanttiteknologian tutkimusta, opetusta ja alan yrityksiä voimakkaasti eteenpäin.
 Ala kasvaa kansainvälisesti useita kymmeniä prosentteja vuodessa, joten bisnesmahdollisuuksia riittää.
 Kvanttiteknologioiden parissa työskentelee jo Suomessa suunnilleen 15 firmaa, joiden yhteenlaskettu liikevaihto lähentelee sataa miljoonaa euroa. Lisäksi on kasvava määrä startup-yrityksiä ja yliopistoilla syntyy uutta yritystoimintaa.
 Nopeasti kasvavia yhtiöitä ovat esimerkiksi jäähdyttimiä valmistava Bluefors sekä kvanttitietokoneen rakentanut IQM, jonka tavoitteena ovat loppuasiakkaiden tiloihin sijoitettavat kvanttitietokoneet.
 Majumdarin sanoo, että Suomessa on vahvaa osaamista sekä kvanttiteknologioiden komponenttivalmistuksessa että ohjelmistokehityksessä.
 – Uusia firmoja syntyy todennäköisesti etenkin ohjelmistopuolelle, jossa kehitetään esimerkiksi algoritmejä kvanttilaskentaan.
 Kilpailu alalla on todella kovaa ja suurvallat laittavat tällä hetkellä miljardeja kvanttitietokoneiden kehittämiseen. Suomen valtio rahoitti kvanttitietokoneen rakentamista runsaalla 20 miljoonalla eurolla.
 Majumdar ja Pursula painottavat, että Suomella on silti paljon mahdollisuuksia, koska menestys alalla edellyttää huippuosaajia. Toimivan kvanttitietokoneen valmistus on siitä tärkeä osoitus.
 Keväällä VTT:n sekä Helsingin ja Aalto-yliopistojen perustama InstituteQ alkoi koordinoida alan tutkimusta, koulutusta ja innovaatioita. VTT:n yhteydessä toimiva BusinessQ-verkosto puolestaan koordinoi yritysyhteistöitä.
 Taustalla on vuosikymmenien tutkimustyö esimerkiksi suprajohteissa ja kylmäfysiikassa. Sitä tarvitaan, koska kvanttitietokoneen prosessori jäähdytetään hyvin lähelle absoluuttista nollapistettä eli miinus 273 celsiusastetta.
 Kvanttitietokoneiden ja muiden kvanttiteknologioiden kehittämisessä liikkuu suurien mahdollisuuksien vuoksi tietysti paljon myös yksityistä rahaa. Suomalaisista sitä on onnistunut saamaan etenkin IQM, joka on kerännyt sijoittajilta yli 70 miljoonaa euroa.
 Muu suomalainen yrityskenttä hyötyy – jos toimitaan ajoissa
 Huomattavaa kilpailuetua on VTT:n Pekka Pursulan mukaan luvassa myös itse kvanttialan ulkopuolisille firmoille.
 Siis tulevien kvanttitietokoneiden loppukäyttäjille.
 Edellytyksenä kuitenkin on, että kvanttiteknologioiden hyötyjä on ryhdyttävä selvittämään heti, vaikka niiden käyttöä saadaankin vielä odottaa.
 – Vaikka vielä ei päästä soveltamaan, käytännön hyödyntämistä tulisi alkaa jo opettelemaan. Sitten suomalaisyritykset voivat olla eturivissä, kun kvanttilaskenta tulee laajempaan käyttöön, Pursula sanoo.
 VTT:llä tätä varautumista kutsutaan kvanttiennakoinniksi.
 Suomessa tämän tyyppistä ennakkovarautumista tekee jo  esimerkiksi Osuuspankki , jossa selvitetään muun muassa kvanttilaskennan hyödyntämistä asuntojen hintojen arvioinnissa.
 Pursula toivoo, että samaan ryhdyttäisiin myös esimerkiksi kemianteollisuudessa ja lääkeyhtiöissä.
 VTT ja IQM ryhtyvät heti rakentamaan toista kvanttitietokonetta.
 Nykyisessä kvanttitietokoneessa on viisi kubittia eli perinteisen tietokoneen bitin huippputehokasta korvaajaa. Vuoteen 2024 mennessä VTT:n ja IQM:n tavoitteena on rakentaa 50 kubitin tietokone.
 Lue lisää:
 Suomalainen keksintö voi tehdä kvanttikoneista tarkempia – kvanttiherruus julistettiin jo viime vuonna, mutta milloin koneista hyödytään?
 Suomalaistutkijat kehittivät kvanttitietokoneisiin nopeutta antavan piirijäähdyttimen
 "Mahdottoman mahdolliseksi tekevä laite" – Näin VTT:n johtaja kuvailee Suomeen tulevaa kvanttitietokonetta

Näin toimii juuri valmistunut kvanttitietokone – Suomi teki ensimmäisten joukossa koneen, jonka monituhatkertainen laskentanopeus mullistaa lukuisat alat


Summary: Aluevaaleihin on nyt alle kaksi kuukautta. Vaalikampanjat alkavat ja sote-väitteitä ja -vaatimuksia kuullaan kiihtyvällä tahdilla. Yle kerää kaikki olennaiset sisällöt yhteen osoitteeseen.

Vuosikausia kestänyt sote-vääntö on valmis ja edessä ovat Suomen historian ensimmäiset aluevaalit. Tammikuun 23. päivä suomalaiset valitsevat edustajansa 21 hyvinvointialueen valtuustoihin.
 Yle seuraa vaalikampanjoita, sote-keskustelua ja alueuudistuksen tuomaa myllerrystä Suomen poliittisella kentällä.
 Kaikki olennaiset Ylen aluevaaliuutiset ja -sisällöt löytyvät nyt yhdestä osoitteesta yle.fi/vaalit
 Ylen vaalikone julkaistaan sivulla 4.1. Koneessa käydään läpi ehdokkaiden arvoja, vastauksia terveys- ja sosiaalipalveluiden järjestämiseen sekä omaa hyvinvointialuetta koskeviin kysymyksiin.
 Silloin järjestetään myös Ylen Vaalistartti, jolloin aluevaalit näkyvät laajasti kaikilla Ylen alustoilla ja kanavilla.
 Samana päivänä avautuvat myös Ylen vaaliteltat. Ylen aluetoimitusten ylläpitämillä teltoilla keskitytään kunkin hyvinvointialueen uutisiin ja kiistakysymyksiin. Niissä järjestetään myös sote-aiheisiin keskittyviä chatteja, joissa kunkin alueen kärkipoliitikot ovat kommentoimassa ja vastaamassa yleisön kysymyksiin. Vaalistarttipäivänä 4.1. klo 17 alkavassa chatissa aiheena on se, kuinka lähipalveluiden käy alueuudistuksessa.
 Vaalisivustolla tullaan myös julkaisemaan alueuudistuksen tuomiin muutoksiin ja valtuustojen toimintaan liittyvät uutiset ja taustat, kannatuskyselyt sekä vaalitentit ja analyysit. Ja tietenkin varsinaisen vaalipäivän tulospalvelu.
 Kaikki vaalisisällöt löytyvät siis yhdestä osoitteesta  yle.fi/vaalit . Sivu päivittyy jatkuvasti vaalien yli.

 Lue lisää:
 Ylen aluevaalisivusto
 Sinä äänestät aluevaaleissa, kuka päättää terveydenhoidostasi – lue 13 kysymystä ja vastausta, niin pääset kärryille tammikuun vaaleista
 Sosiaali- ja terveyspalvelumme myllätään kohta uusiksi – näin se vaikuttaa odottavan äidin, uusperheen ja eläkeläisperheen arkeen
 Pikkukunnat pelkäävät, että isojen kaupunkien poliitikot kahmivat vallan maakunnissa – katso koneesta, millaisia päättäjiä alueellesi voisi tulla
 Sosiaalihuolto jää terveydenhuollon varjoon sote-keskustelussa – Talentian puheenjohtaja: Huolestuttaa

Ylen Aluevaali-sivusto on auki – lue, ja tiedät mistä kaikesta tulevissa vaaleissa on kyse


Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) haluaa laajentaa koronapassien käytön työpaikoille.
 – Sitä on nyt valmisteltu eri ministeriöiden kanssa, ja itse koen, että siinä on pakko onnistua, mutta tähän sisältyy erittäin vaikeita perusoikeuden ja perustuslain kysymyksiä, Kiuru sanoi eduskunnan täysistunnossa tiistaina.
 Eduskunta keskusteli tiistaina tartuntatautilain väliaikaisista muutoksista.
 Kiurun mukaan koronapassin käytön laajentaminen edellyttää hallituksen ja työmarkkinajärjestöjen kolmikantaneuvotteluja.
 – Tänään me esitämme myös hallitukselle, että kolmikanta otettaisiin mukaan siihen valmisteluun, jotta me varmistamme, että tämä passi todella saadaan myös työpaikoille käyttöön, Kiuru sanoi.
 Kiuru kertoi myös, että sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöiden rokotussuojaa koskeva tartuntatautilain muutos on tulossa eduskuntaan lähiaikoina.
 Kiuru vastasi täysistunnossa kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Kai Mykkäsen  kysymykseen siitä, onko Kiuru valmis tuomaan eduskuntaan esityksen, jolla edellytetään koronarokotetta terveydenhuollon ammattilaisilta.
 – Itse toivoisin, että tämän viikon perjantaina saisimme sen jo eteenpäin, mutta viimeistään ensi viikon alkuviikosta toivon, että tässä tilanteessa oltaisiin, Kiuru sanoi.
 Lue myös:   Yle seuraa hallituksen koronaneuvotteluja – Kiuru: Tautitilanteen suitsimiseksi tarvitaan nyt lisätoimia
 Hallitus harkitsee alueiden patistelua lisärajoituksiin ohjauskirjeellä – neuvottelee koronatilanteesta tiistaina

Kiuru haluaa laajentaa koronapassin käytön työpaikoille – lakiesitys hoitohenkilökunnan rokotuksista eduskuntaan lähiaikoina


Summary: Mikä virusvariantissa mietityttää? Mitä muuta haluaisit tietää koronaviruksesta? Kokosimme yleisön meille lähettämiä kysymyksiä yhteen ja näin asiantuntijat vastasivat. Päivitämme uutista, kun kysymyksiä ja vastauksia tulee lisää.

Uusi virusvariantti omikron herättää paljon kysymyksiä. Haimme vastauksia yleisön lähettämiin kysymyksiin. Vastaajina johtava asiantuntija  Carita Savolainen-Kopra  ja johtava asiantuntija  Jari Jalava  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta, sekä ulkoministeriön viestintäosasto.
 Päivitämme uutista myös uusilla kysymyksillä ja asiantuntijoiden vastauksilla.
 Miksi tämä varianttien ryöppy näin yhtäkkiä? Onko voimakkaasti varioiva virus lähtenyt liikkeelle jostakin alun perin melko äskettäin?
 Carita Savolainen-Kopra: Omikron-variantti havaittiin Botswanassa 11.11. ja Etelä-Afrikassa muutama päivä myöhemmin.
 Miksi Suomessa menee kaksi viikkoa, että tiedetään, onko omikron vai ei? Monissa maissa testi valmistuu viidessä sekunnissa?
 Carita Savolainen-Kopra: Omikron-varianttia voidaan alustavasti epäillä SGTF-PCR-testin perusteella. Tämä PCR on käytössä Suomessa esim. lentokentällä otettujen näytteiden analysoinnissa.
 Varianttityypin varmistus vaatii sekvensoinnin. Sekvensointi voidaan toteuttaa ns. Sanger-sekvensoinnilla, jonka tulos valmistuu muutamassa päivässä. Koko genomin sekvensointi vie pidemmän ajan. Omikron-varianttia ei tunnisteta viidessä sekunnissa missään maassa.
 Onko mahdollista, että omikron tai tuleva variantti onkin "onnenpotku" eli lieviä oireita aiheuttava, helposti leviävä ja laumasuojaa vakavia variantteja vastaan vahvistava?
 Carita Savolainen-Kopra: Periaatteessa se on mahdollista, mutta tämän hetkisen tiedon valossa asiaa ei voida vielä tarkemmin arvioida.
 Onko etukäteen mahdollista tunnistaa tapoja, joilla se saattaa muuntua, ja näin varautua tarvittaviin rokotteisiin?
 Carita Savolainen-Kopra: Tällaista työtä on tehty virusten evoluution ymmärtämiseksi, mutta luonnon ennustaminen on vaikeaa.
 Miksi uuden muunnoksen nimi on omikron?
 Carita Savolainen-Kopra: WHO:n asiantuntijaryhmä valitsi seuraavan kreikan kielen aakkosen, johon ei liittynyt aiempia mielleyhtymiä.
 Toimitus:  WHO nimeää uudet havaitut virusmuunnokset  kreikkalaisten aakkosten mukaan. Lisäksi ne luokitellaan huolta aiheuttaviin variantteihin, Variants of Concern (VOC), tehostetun seurannan alaisiin variantteihin, Variants of Interest (VOI), sekä seurattaviin variantteihin, Variants Under Monitoring (VUM). Huolta aiheuttavia ovat tähän mennessä olleet alfa, beeta, gamma ja delta sekä uusin omikron. Lisäksi tehostetusti seurattavia variantteja ovat olleet lambda ja myy.
 Voiko variantti olla tautina lievempi mutta immunisoivampi?
 Carita Savolainen-Kopra: Yksinkertaista vastausta on vaikea antaa. Yleensä voimakkaammat oireet tuottavat paremman vasta-ainesuojan. Toisaalta emme vielä täysin tunne immuunisuojan muodostumista, mikä on vasta-ainesuojan rooli ja mitä lisäsuojaa tuo ns. soluvälitteinen immuniteetti.
 Liittyykö HIV jotenkin tähän?
 Carita Savolainen-Kopra: Periaatteessa se on mahdollista. Omikronin ajatellaan mutaatioprofiilin perusteella voineen kehittyä kroonista infektiota sairastavassa immuunipuutteisessa henkilössä. Esimerkiksi HIV voi aiheuttaa tällaisen immuunipuutoksen. Viruksen syntymekanismia ei varmuudella tunneta.
 Mikä on se tärkein tekijä, että näitä uusia variantteja jatkuvasti sikiää?
 Carita Savolainen-Kopra: Virusten luontainen ominaisuus muuntua, kun se kiertää väestössä.
 Mitkä ovat uuden koronavariantin aiheuttamat oireet?
 Carita Savolainen-Kopra: Alustavan tiedon perusteella väsymys, lihaskipu, päänsärky ja kurkun karheus. Tätä ei laajasti vielä tiedetä.
 Antavatko nykyiset rokotteet suojan sitä vastaan?
 Carita Savolainen-Kopra: Tätä selvitetään laboratoriotutkimuksilla parhaillaan Etelä-Afrikassa ja rokotevalmistajien keskuudessa.
 Miksi lentoja estetään Etelä-Afrikasta virusvarianttin vedoten, vaikka variantti löytyy jo monissa Euroopan maissa ja WHO ei suosi lentokieltoja?
 Jari Jalava: Ainoastaan eteläisen Afrikan maissa tiedetään maiden sisäistä omikron-virusmuunnoksen leviämistä. Vastaava ei ole raportoitu Euroopan maista. Euroopan maista on toistaiseksi raportoitu ainoastaan matkailuun liittyviä yksittäisiä tapauksia. Lentokiellot voivat kuitenkin laajentua omikron-virusmuunnoksen levitessä edelleen.
 Testataanko kaikki maahantulijat?
 Jari Jalava: Eteläisen Afrikan maissa (Etelä-Afrikka, Namibia, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Eswatini (Swazimaa), Mosambik ja Malawi.) oleskelleet ohjataan testeihin. Muuten toimitaan tartuntatautilain väliaikaisten sääntöjen mukaisesti.
 Onko rajojen sulkemisilla tai muilla toimenpiteillä tieteellisesti osoitettu vaikutus varianttien tukahduttamiseen tai hidastamiseen?
 Jari Jalava: Rajojen sulkeminen henkilöliikenteeltä täydellisesti heti epidemian alkuvaiheessa on todennäköisesti tehokas toimenpide, jolla voidaan ehkä jopa kokonaan estää mikrobin kulkeutuminen maahan hetkellisesti.
 Käytännössä tällaista rajojen sulkemista ei voi toteuttaa pitkään. Yksikään maa ei ole nyt käynnissä olevan koronaviruspandemian aikana kyennyt estämään eri virusmuunnosten kulkeutumista alueelleen. Suurin osa maista toteuttaa osittaisen maahantulon rajoittamisen ja erilaisten terveysturvallisuustoimien (testaus, karanteenii ym.) yhdistelmää. Toimilla vähennetään rajan yli maahan tulevia tartuntoja.
 Näillä toimenpiteillä on merkitystä, jos maan sisällä on vain vähän tartuntoja, mutta sisäisten tartuntojen kasvaessa rajatoimien merkitys vähenee. Suomi toteuttaa omikron-virusmuunnoksen torjuntaa maahantulopisteillä, koska meillä ei ole havaittu virusmuunnoksen leviämistä maan sisällä.
 Tuleeko ulkoministeriö muuttamaan ja/tai kiristämään matkustussuosituksia Euroopassa? Missä tilanteessa?
 Ulkoministeriön viestintä: Ulkoministeriön toimivaltaan kuuluvat ainoastaan matkustussuositukset. Päivityksissä huomioidaan THLn  suositukset  koronaviruspandemian osalta sekä maiden yleinen turvallisuustilanne.
 Testauksista vastaa Sosiaali- ja terveysministeriö ja THL. Jokainen maa itse päättää, miten he rajoittavat muiden maiden kansalaisten maahantuloa. Eli suomalaisten maahantulo muihin maihin riippuu kyseisten maiden viranomaisten päätöksistä. Ennen matkaa matkailijan tulee itse selvittää kohdemaan maahantulonrajoitukset.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Matalan rokotekattavuuden EU-maat erottuvat koronakuolemissa, Päijät-Hämeeseen ja Kymenlaaksoon yleisörajoituksia
 Tutkija näkee uudessa omikronmuunnoksessa huolestuttavia merkkejä – STM:n Puumalainen: Tuskin vaikuttaa kotimaan jouluun
 THL: Suomessa tutkitaan kahta omikronepäilyä – sairastuneet määrätty eristykseen
 "Hädissään ei ole syytä olla" – asiantuntijat kertovat, miten uuteen omikron-koronamuunnokseen kannattaa suhtautua

Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia omikronmuunnoksesta – mitä oireita muunnos aiheuttaa, mistä uusia variantteja sikiää?


Summary: Suoraa yhteyttä koronapassin käyttöönoton ja häiriökäyttäytymisen vähenemisen välille ei voi vetää ennen kuin dataa on kerätty enemmän, huomauttaa NoHo Partnersin toimitusjohtaja.

Häiriökäyttäytyminen ravintoloissa ja yökerhoissa on vähentynyt huomattavasti koronapassin käyttöönoton jälkeen.
 – Kaikki järjestyshäiriöt, joita ravintoloissa yleensä tulee, ovat syystä tai toisesta nyt minimissä. Tällaisia ovat esimerkiksi ravintolasta poistamiset ja näpistykset, kertoo NoHo Partnersin toimitusjohtaja  Aku Vikström .
 Myös turvallisuuspalveluja tarjoavalla Securitaksella on havaittu, että häiriötilanteita ilmenee nyt ravintoloissa vähemmän, kertoo liiketoimintajohtaja  Teemu Balk .
 Vastaava trendi on huomattu niin ikään Night People Groupin ravintoloissa.
 – Järjestyksenvalvojat ovat sanoneet, että häiriökäyttäytymistä on ollut todella vähän verattuna aiempaan. Koronapassi saattaa olla merkittävä syy, sillä asiakasmäärät ovat kuitenkin olleet ihan hyviä ja alkoholin käyttö pysynyt aika lailla entisellä tasolla, sanoo yrityksen toimitusjohtaja  Antti Raunio .
 Night People Groupin yökerhoihin Helsingissä kuuluvat muun muassa Apollo, Baarikärpänen, Kaivohuone ja Maxine. NoHolle puolestaan kuuluvat muun muassa Vanha Ylioppilastalo, Pub Ikkuna ja Henry's Pub.
 Suoraa johtopäätöstä koronapassin ja ilmiön välille ei voi vetää ennen kuin dataa on kerätty enemmän ja sitä on analysoitu, toteaa Aku Vikström. Häiriöiden vähentyminen ja koronapassin käyttöönotto osuvat kuitenkin samaan ajankohtaan.
 – Nyt kun ihmiset joutuvat ovella henkilöllisyystodistuksen lisäksi esittämään koronapassin QR-koodin, syntyy ehkä vähän tiukempi seula sille, missä vireystilassa ravintolaan tulevat asiakkaat ovat, hän sanoo.
 Sunnuntaina voimaan astuivat uudet,  tiukemmat ravintolarajoitukset  leviämisalueilla. Alkoholia ei saa myydä kello 17 jälkeen niissä ravintoissa, joissa ei ole käytössä koronapassia.
 Koronapassia koskeva  laki tuli voimaan  16. lokakuuta. Siitä alkaen sitä on voinut edellyttää sellaisissa iloissa ja toiminnoissa, joita koskevia rajoituksia on voimassa.
 Lue seuraavaksi:
 Katso suorana: Yle seuraa hallituksen koronaneuvotteluja – Kiuru: Tautitilanteen suitsimiseksi tarvitaan nyt lisätoimia
 Pikkujoulukausi on täällä – ihmiset odottavat juhlia innolla, mutta koronatilanne arveluttaa
 "Tämä vaikuttaa meidän toimintaamme musertavasti" – näin ravintola-ala ottaa vastaan uudet rajoitukset

Häiriökäyttäytyminen yökerhoissa vähentynyt koronapassin jälkeen – NoHo: "Syntyy ehkä tiukempi seula sille, missä vireystilassa asiakkaat ovat"