Summary: Turun yliopiston tutkimuksessa selvitettiin 766 leikki-ikäisen lapsen ruokavalion ravitsemuksellista laatua ja sen yhteyttä ylipainoon ja lihavuuteen.

Vain 14 prosentilla suomalaisista leikki-ikäisistä on hyvä ruokavalion ravitsemuksellinen laatu, kertoo Turun yliopiston tutkimus.
 Lapsuusiän ravitsemuksen on osoitettu olevan yhteydessä aikuisiässä ilmeneviin elintapasairauksiin, kuten lihavuuteen sekä sydän- ja verisuonitauteihin. Ruokavalion laadun ja lasten ylipainon välillä ei tutkimuksessa kuitenkaan todettu yhteyttä.
 Tutkimuksessa selvitettiin 766 2–6-vuotiaan lapsen ruokavalion ravitsemuksellista laatua ja sen yhteyttä ylipainoon ja lihavuuteen.
 Vain yksi prosentti lapsista söi kasviksia, hedelmiä ja marjoja ravitsemussuositusten mukaisesti, eli viisi annosta päivässä. 41 prosenttia lapsista käytti ravitsemussuositusten mukaisesti rasvatonta maitoa ja 38 prosenttia kasvirasvapohjaista levitettä leivän päällä.
 Itse laadukkaasti syövien vanhempien lapset syövät laadukkaammin
 Tutkimuksessa selvitettiin myös vanhempien koulutuksen, tulotason ja elintapojen yhteyttä lapsen ruokavalioon. Kaksivuotiailla lapsilla ja korkeasti koulutettujen vanhempien lapsilla oli muita tutkittavia lapsia parempi ruokavalion ravitsemuksellinen laatu.
 Lisäksi itse terveellisesti syövien vanhempien lapset söivät todennäköisemmin ravitsemuksellisesti laadukkaampaa ruokaa.
 – Erityisesti kouluikää lähestyvät lapset ja ne, joiden vanhemmilla on matala koulutus ja epäterveelliset ruokailutottumukset, tulisi ottaa huomioon tärkeänä kohderyhmänä elintapaohjauksessa, pohtii apulaisprofessori  Kirsi Laitinen , joka johtaa tutkimuksen toteuttanutta varhainen ravitsemus ja terveys -tutkimusryhmää Turun yliopistossa.

Tutkimus: Leikki-ikäisten ravitsemuksessa parantamisen varaa – vain 14 prosenttia syö ravitsemuksellisesti hyvälaatuista ruokaa


Summary: THL:n ylilääkäri Hanna Nohynekin mukaan 80–90 prosenttia yli 12-vuotiaista voi saada kaksi rokoteannosta loka-marraskuun vaihteeseen mennessä, jos Suomi saa valmistajilta rokotteita siten kuin niitä on luvattu.

Hallitus kertoi viime viikolla, että tavoitteena on vähintään 80–90 prosentin koronarokotuskattavuus yli 12-vuotiaassa väestössä. Kun rokotettujen määrä on mahdollisimman suuri, koronarajoitteita voitaisiin purkaa.
 Hallituksen tehtävänä on tavoitteessaan huomioida yhteiskunnan toiminta kokonaisuudessaan.
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  ja Turun yliopiston virusopin professori  Ilkka Julkunen  arvioivat, mitä koronaepidemialle ja viruksen leviämiselle 80–90 prosentin rokotuskattavuudella tapahtuu.
 Yksittäisiä tartuntoja ja tartuntaryppäitä tulee
 Hanna Nohynekin mukaan 80–90 prosentin rokotuskattavuus tarkoittaa sitä, että valtaosalla ihmisistä on hyvä suoja vakavaa tautia vastaan ja ainakin valtaosa riskiryhmiin kuuluvista ihmisistä on kahden rokotuksen suojassa.
 – Myöskään tartuntaketjuja ei synny enää niin paljon, Hanna Nohynek sanoo.
 Koronaviruksesta ei päästä eroon, mutta Ilkka Julkusen mukaan uusien tapausten määrän pitäisi 80–90 prosentin rokotuskattavuuslukemissa selvästi laskea.
 – Tulee yksittäisiä tartuntoja ja tartuntaryppäitä. Varmasti pienten lasten keskuudessa tartuntaketjujakin varmasti tulee esiintymään, llkka Julkunen arvioi.
 Pienten lasten koronatartunnat johtuisivat siitä, että alle 12-vuotiaita ei ainakaan tällä hetkellä Suomessa rokoteta. Koronavirus on aiheuttanut pienille lapsille pääsääntöisesti lieväoireista tautia.
 Yli 12-vuotiaiden 80-90 prosentin rokotuskattavuudella epidemian pitäisi hiipua, arvioi virusopin professori Ilkka Julkunen. Yksittäisiä tartuntoja ja tartuntaketjuja kuitenkin tulee. Silja Viitala / Yle
 Tartunnanjäljitys ei tule heti loppumaan, vaikka rokotuskattavuus saataisiin korkeaksi. Koronaviruksen aiheuttama tauti on määritelty yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi.
 – Ilman muuta tapaukset tullaan jäljittämään jatkossakin, Ilkka Julkunen toteaa.
 Julkunen: 80–90 prosentin rokotuskattavuudella epidemian pitäisi hiipua
 Hanna Nohynek ei ota kantaa siihen, missä vaiheessa Suomessa voitaisiin elää normaalisti.
 – Meidän tavoitteemme on, että mahdollisimman moni ottaisi rokotteen. Kysymys on siitä, minkä verran infektoitumista yhteiskunnassa siedetään. Se on pitkälti poliittinen päätös, Hanna Nohynek sanoo.
 Ei ole olemassa absoluuttisia lukemia siitä, kuinka suuri osa väestöstä pitää rokottaa, että koronaepidemia saadaan hallintaan. Arviot ovat viruksen muuntuessa muuttuneet.
 Jos 80–90 prosenttia yli 12-vuotiaista rokotetaan kahdella annoksella, koronaepidemian pitäisi Ilkka Julkusen mukaan kuitenkin hiipua.
 – Rokotekattavuustavoitteeseen vaikuttaa viruksen leviämispotentiaali ihmisestä toiseen. Nyt arvioidaan, että koronan suhteen rokotekattavuustavoitteen pitäisi olla 80–90 prosentin luokkaa, koska tartuttavuusluku on aiempaan verrattuna noussut, Ilkka Julkunen sanoo.
 Suomessa on tällä hetkellä valtaviruksena koronaviruksen deltavariantti, jonka tartuttavuusluku on viruksen aiempia muotoja korkeampi.
 Jos mitään rajoitustoimia ei tehtäisi eikä väestöllä olisi immuniteettia, yksi deltavarianttitartunnan saanut henkilö tartuttaisi viruksen Julkusen mukaan keskimäärin 4–5 ihmiseen. Käytännössä rajoitusten, rokotusten ja sairastettujen tautien vuoksi virus ei keskimäärin tällä hetkellä tartu ihmisestä toiseen näin hanakasti.
 Britit purkivat rajoitteet aiemmin, mutta tilanne eroaa Suomesta
 Esimerkiksi Isossa-Britanniassa yhteiskuntaa avattiin laajasti jo 19. heinäkuuta, vaikka rokotuskattavuus oli tuolloin paljon pienempi kuin mihin Suomi tähtää. Tuolloin Isossa-Britanniassa ainakin yhden rokotuksen saaneita oli yli 18-vuotiaista noin 68 prosenttia ja kaksi rokotusta saaneita noin 53 prosenttia.
 Hanna Nohynekin mukaan Ison-Britannian ja Suomen tilannetta ei voi suoraan verrata toisiinsa.
 – Isossa-Britanniassahan pandemia on sairastuttanut suhteessa paljon enemmän ihmisiä kuin Suomessa. Suojahan muodostuu rokotuksen antamasta suojasta, mutta myös sairastetun taudin antamasta suojasta, ja se tilanne on Isossa-Britanniassa erilainen kuin Suomessa, Nohynek sanoo.
 Iso-Britannia purki koronarajoituksia laajasti heinäkuun puolivälin jälkeen. Asiakkaita ravintolan terassilla Lontoossa. AFP / Lehtikuva
 KRAR ja THL pohtivat kolmatta rokoteannosta
 Jossain vaiheessa tullaan myös siihen tilanteeseen, että varhain rokotettujen rokotuksista saama suoja alkaa laskea. Samalla siis suoja myös väestötasolla laskisi.
 Toistaiseksi ei pystytä tekemään tarkkoja arvioita siitä, mitä rokotteiden suojateholle tapahtuu esimerkiksi yhden vuoden kuluttua rokotteen saamisesta.
 – Voi olla, että se on edelleen riittävä siihen, ettei vakavaa infektiota tule, vaikka ihminen saisi tartunnan. Mutta emme vielä tiedä sitä, sillä väestötasolla rokotusohjelmat ovat olleet käytössä vähemmän aikaa, Ilkka Julkunen sanoo.
 Hanna Nohynekin mukaan Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä (KRAR) ja THL pohtivat elokuun aikana, miten Suomessa tulisi suhtautua mahdollisiin tehosteannoksiin.
 Nohynekin mukaan asiasta tarvitaan vielä lisää näyttöä, mutta esimerkiksi Yhdysvaltain kansallinen asiantuntijaryhmä on päätynyt suosittelemaan kolmansia rokotuksia varsinkin niille ihmisille, joilla on immuunivajavaisuuksia jonkin taudin tai lääkityksen vuoksi.
 – Tämä on todennäköisesti se suunta, johon monet muut RNA-rokotteita käyttävät maat tulevat menemään. Vielä on kuitenkin liian aikaista sanoa, mitä päätökset Suomessa ovat ja mikä on aikataulu, Hanna Nohynek sanoo.
 Koronavirus jää kiertämään maailmaa
 Yksi mahdollisia yllätyksiä tuova tekijä ovat uudet virusvariantit. Koronaviruksen uusia variantteja syntyy jatkuvasti, mutta vain osa niistä on huolestuttavia.
 Huolta aiheuttaisi muun muassa se, että uusi virusmuunnos kiertäisi rokotteiden antamaa immuunisuojaa, erityisesti jos vakavan sairastumisen riski kasvaisi.
 – Vaikka virus on muuntunut, immuniteetti on vielä riittävän hyvä siihen, että rokotteet toimivat, Ilkka Julkunen sanoo.
 Suomen tilanteeseen eivät myöskään vaikuta pelkästään toimet Suomessa. Viruksesta ei globaalisti tulla pääsemään eroon, mutta jossain vaiheessa on Julkusen mukaan pakko palata normaalimpaan elämään.
 – Virus jää kiertämään maailmaa. Tähän pitäisi suhtautua kuin yhteen hengitystieinfektioon, kun vakavat tautitapaukset saadaan pudotettua matalalle tasolle.
 Nohynek: 80–90 prosentin tavoite voi toteutua loka-marraskuun vaihteessa
 Helsingin Messukeskuksen koronarokotuspiste heinäkuussa.  Silja Viitala / Yle
 Entä kuinka realistinen tavoite yli 12-vuotiaiden 80–90 prosentin rokotuskattavuus on?
 THL:n ylilääkäri Hanna Nohynekin mielestä aivan mahdollinen. Hänen mukaansa se, että tällainen osuus yli 12-vuotiaista on rokotettu kahdella annoksella, on näillä näkymin mahdollista saavuttaa loka-marraskuun vaihteessa.
 – Se tietysti riippuu siitä, että saamme rokotteita valmistajilta siten kuin niitä on luvattu, Hanna Nohynek sanoo.
 Suomessa on hyvä rokotuskattavuus kansalliseen rokotusohjelmaan kuuluvissa rokotuksissa. Nohynek toivoo, että ihmiset toimivat samoin myös koronarokotusten kohdalla.
 Sunnuntaihin mennessä koko väestöstä oli Suomessa rokotettu kahdella rokotteella 42,5 prosenttia ja vähintään yhdellä rokotteella 68,9 prosenttia. Näissä luvuissa ovat mukana myös alle 12-vuotiaat, joita Suomessa ei toistaiseksi rokoteta.
 Virusopin professori Ilkka Julkunen puolestaan pitää yli 12-vuotiaiden 80–90 prosentin rokotuskattavuutta oikeastaan niin korkeana kuin realistisesti on mahdollista saavuttaa.
 – On varsin hyvä tavoite, jos siihen päästään. Tilanne tulee sitten näyttämään jo varsin hyvältä, Ilkka Julkunen toteaa.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .
 Koronan ikuisuuskysymys on yhä vailla vastausta – Milloin tämä piina on ohi? Vain yksi nyrkkisääntö pitää pintansa: Ratkaisu on rokotteissa

Hallituksen tavoite on vähintään 80–90 prosentin rokotuskattavuus – asiantuntijat kertovat, mitä se koronaepidemian kannalta tarkoittaa


Summary: Tilannetta selittää muun muassa tuulivoiman lisääntyminen ja kaukolämmön tuotannossa siirtyminen kohti uusiutuvia polttoaineita. Myös koronalla ja säällä on osansa: autoilu väheni ja lämmin vuosi vähensi sähkönkulutusta.

Kuntien kasvihuonekaasupäästöt vähenivät viime vuonna 7,4 prosenttia edellisvuodesta, kertoo Suomen ympäristökeskuksen ennakkotietolaskelma. Eniten vähenivät sähkön käytön päästöt, runsaat 20 prosenttia.
 Syynä on sekä siirtymä fossiilisista polttoaineista tuulivoimaan että sää: vuosi 2020 oli edellistä lämpimämpi ja sähköä kului vähemmän.
 Tieliikenteen päästöt laskivat nekin lähes kaikissa Suomen kunnissa. Siitä saa kiittää sähköautojen lisääntymisen lisäksi koronapandemiaa, joka vähensi autoilua.
 Kasvihuonekaasupäästöjen lasku on jatkunut jo vuodesta 2005 alkaen paria poikkeusvuotta lukuunottamatta. Keskimäärin vähennys on ollut 24 prosentin luokkaa.
 Onko runsaan 7 prosentin vähennys siis hyvä vai jopa vaatimaton vuonna, jolloin korona ja sää osaltaan avittivat päästöjen hillinnässä?
 – Erittäin hyvä kysymys, eikä siihen ole yksiselitteistä vastausta. Mutta 7,4 on kuitenkin hyvä vähenemä, koska yhteiskunta ei poikkeusvuonnakaan täysin pysähtynyt, sanoo erikoistutkija  Santtu Karhinen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Katso tästä, miten oman kuntasi kasvihuonekaasupäästöt kehittyivät: (Juttu jatkuu taulukon jälkeen.)
 Karhisen mukaan nähtäväksi jää, palautuuko tieliikenne koronaa edeltävälle tasolle ja miten ajoneuvokannan uusiutuminen puolestaan vaikuttaa liikenteen päästöihin. Raideliikenne varmasti kasvaa viime vuodesta, samoin matkustajalaivaliikenne.
 Karhinen muistuttaa, että sähköntuotannon päästöt laskevat silti yhä, kaukolämmössä siirrytään pois fossiilisista polttoaineista, tieliikenteessä energiatehokkuus paranee ja ajoneuvokanta sähköistyy.
 – Jos pystymme jatkamaan tämänsuuntaista polkua, meillä menee ihan hyvin. Mutta ei tähän voi tuudittautua, vaan kovasti ilmastotyötä pitää jatkaa, jotta kansalliset tavoitteet saavutetaan, sanoo Karhinen.
 Vuonna 2020 tieliikenne aiheutti kuntien ilmastopäästöistä 26 prosenttia, maatalous 20 prosenttia, kaukolämpö 15 ja sähkönkulutus 11 prosenttia.
 Suomen ympäristökeskuksen päästölaskentajärjestelmä soveltaa niin sanottuja Hinku-järjestelmän tietoja. Niissä ovat mukana päästöt, joihin kunta voi vaikuttaa suoraan tai välillisesti, joten laskelmista puuttuu valtaosa teollisuudesta ja läpiajoliikenne eli linja-auto- ja tavaraliikenne.
 Päästövähentäjien kärjessä Pyhäjoki
 Päästöjään eniten vähentäminen kuntien kärjessä on isoilla prosenteilla pohjoispohjalainen Pyhäjoki, kun mukaan lasketaan niin sanottu tuulivoimahyvitys.
 Tuulivoimarakentaminen on kunnassa silti vasta alussa, ja kunnanjohtaja  Matti Soronen  uskoo, että luvut näyttävät tulevina vuosina vielä paremmilta.
 – Sähköä tarvitaan ja nimenomaan päästötön tuotanto on arvokasta. Tämä on ollut hyvin vahvana argumenttina, kun kuntapäättäjät ovat tuulivoimaa alueelleen hyväksyneet, sanoo Soronen.
 Työtä tehdään muillakin sektoreilla ja esimerkiksi vahvassa maa- ja metsätaloudessa on Sorosen mukaan varaa merkittäväänkin petraamiseen. Listan kärkipaikka lämmittää silti.
 – Totta kai se on mukavaa, että on tehty luomakunnan kannalta oikeita ratkaisuja ja suunta on oikea. Ja että parannettavaakin on vielä runsaasti, sanoo Matti Soronen.
 Elinkeinorakenne selittää paljon eroista
 Erot kasvihuonekaasujen päästöissä asukasta kohden vertailtuna ovat suuret myös maakuntien välillä.
 Pienimmät asukaskohtaiset päästöt ovat eteläisissä maakunnissa, suurimmat Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla, jotka ovat olleet listan kärjessä jo vuosia.
 Päästötasoa pitää korkealla maatalous, joka ei ole saanut vähennettyä päästöjään muiden sektorien tavoin. Tilanne ei ole kuitenkaan yksiselitteinen.
 – Kannattaa pitää mielessä, että jossain ruoka täytyy tuottaa ja kulutus voi tapahtua muualla. Ei voi tehdä hyvis- ja pahismaakuntia, vaan tärkeintä on seurata oman kunnan tai maakunnan kehitystä, sanoo Santtu Karhinen.
 Sama pätee toiseen Etelä-Pohjanmaan päästöjä selittävään tekijään eli turpeeseen, joka on kaukolämmön tuotannossa vielä isossa osassa. Sieltä on tulevaisuudessa saatavissa reippaasti päästövähennyksiä, mutta asialla on toinenkin puoli.
 – Siinäkin on pidettävä mielessä, että turpeennosto linkittyy elinkeinoihin. Ei ole yksinkertaista pyrkiä vähentämään päästöjä, kun yritetään samalla huolehtia työllisyydestä ja kunnan elinvoimasta.
 Karhisen mukaan kuntien keskinäinen vertailu ei kannata, sillä lähtökohdat ovat erilaiset ja toiset kunnat voivat saada aikaan päästövähennyksiä helpommin esimerkiksi elinkeinorakenteensa ansiosta.
 – Olennaisin vertailukohta on oma kehitys, mutta kannattaa silti vähän vilkuilla ulkopuolelle, mitä hyviä käytäntöjä sieltä voisi löytää ja soveltaa omalla alueella.

Kuntien ilmastopäästöt pienenivät myös viime vuonna – katso tästä oman kuntasi tilanne


Summary: Pääkaupunkiseudulla tulee perjantaina voimaan uusia kokoontumisrajoituksia. Avin päätökset herättävät jälleen ihmetystä harrastajien keskuudessa.

Pääkaupunkiseudulla  perjantaina voimaan tulevat kokoontumisrajoitukset  ovat aiheuttaneet ihmetystä harrastuspiireissä.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan asiakastiloista, kuten liikuntatiloista, vastaavien toimijoiden on varmistettava, että asiakkaiden tai osallistujien on mahdollista välttää lähikontakti toisiinsa.
 Rajoitusten ymmärrettiin laajasti tarkoittavan sitä, että monenlaista harrastustoimintaa olisi käytännössä mahdotonta jatkaa.
 Avi kuitenkin  tarkensi myöhemmin , että päätöksellä ei nyt määrätä asiakastiloja suljettavaksi eikä harrastustoimintaa keskeytettäväksi, kuten keväällä tapahtui esimerkiksi pääkaupunkiseudulla niissä liikuntatiloissa, joissa harjoitellaan kontaktilajeja.
 Kamppailulajiharjoituksia järjestävän GB Gym ry:n hallituksen puheenjohtaja  Sandra Roos  pitää hyvänä asiana sitä, että avi selvensi uusien rajoitusten sisältöä.
 – Toisaalta se, miten sekavaa keskustelu on ollut, on tehnyt tilanteesta haastavan. Meille ehti soittaa jo monta asiakasta, jotka ihmettelivät, että ei kai harrastamista taas keskeytetä, Roos kertoo.
 GB Gymillä harjoitellaan vapaaottelua, nyrkkeilyä, potkunyrkkeilyä, kuntonyrkkeilyä ja brasilialaista jujutsua. Salilla treenaa harrastajia ja kilparyhmiä.
 Avi täsmensi, että lähikontaktiin hakeutumista ei ole uudella päätöksellä sinänsä kielletty, vaan päätös velvoittaa nimenomaan tiloista vastaavia toimijoita.
 Käytännössä esimerkiksi kamppailusalin harrastajat saavat itse päättää, ovatko lähikontaktissa harjoituksen aikana.
 – Päätös velvoittaa tilojen hallinnasta vastaavia toimijoita mahdollistamaan sen, että mikäli osallistujat haluavat, heillä on mahdollisuus säilyttää turvaväli, sanoo avin ylitarkastaja  Oona Mölsä.
 Lähikontakti kuuluu kamppailulajeihin
 Siitä huolimatta, että lähikontaktiin hakeutuminen on asiakkaan oma päätös, avi suosittelee harkitsemaan, voisiko kontaktilajeissa keskittyä hankalan epidemiatilanteen aikana esimerkiksi tekniikkaharjoitusten tekoon.
 – Monissa kamppailulajeissa fyysisen kontaktin välttäminen ei oikein onnistu, sillä esimerkiksi painia ei voi yksin. Toki kuntotreeniä voidaan tehdä, mutta ei se ole itse lajin harrastamista, GB Gymin Sandra Roos sanoo.
 GB Gym on tarjonnut jo pitkään asiakkaille mahdollisuuden lähikontaktien välttämiseen harjoituksen aikana. Salilla lähikontaktien välttämistä ja maskien käyttöä suositellaan edelleen.
 – Asiakkaille annetaan kuitenkin myös mahdollisuus lähikontaktiin. Suositus on, että sitä vältettäisiin, mutta uskoisin että yli 90 prosenttia asiakkaista tulee jatkamaan harjoittelua lähikontaktin kanssa, Roos toteaa.
 Suurin vaikutus uusilla rajoituksilla on salin käyttäjämääriin, sillä niiden mukaisesti yleisiin tilaisuuksiin saa sisätiloissa osallistua enintään 25 henkeä.
 – Selviämme uusista rajoituksista kohtuullisen pienillä muutoksilla ja satsauksilla, mutta maksullinen ja helppokäyttöisempi varauskalenteri pitää nyt varmaan hankkia aiemman ilmaisen sijaan.
 Sandra Roos harmittelee, että rajoituksilla on jälleen vaikutusta liikuntaharrastuksiin, vaikkakin GB Gymin osalta uusien rajoituksien vaikutukset ovat suhteellisen lieviä.
 – En kiistä, etteikö liikuntaharrastuksissa olisi voinut syntyä tartuntoja, mutta toimijat toimivat vastuullisesti ja haluavat turvata oman toimintansa. Meillä on ilmennyt yksittäisiä tapauksia, joissa asiakkaalla on todettu tartunta, mutta he ovat aktiivisesti ilmoittaneet niistä itse ja tartuntaketjut ollaan saatu torpattua.
 Voit keskustella uusista kokoontumisrajoituksista ja niiden vaikutuksesta harrastamiseen tiistaihin kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 "Tämä näyttäytyy sekoiluna", jyrähtää Olympiakomitean toimitusjohtaja – Lasten ja nuorten harrastusten rajoittaminen kuumentaa tunteita
 Ministerit kummastelivat avin päätöstä rajoittaa lasten harrastuksia – nyt virastojohtaja ihmettelee kommentteja: Noudatamme hallituksen linjauksia
 Pääministeri Marin uskoo alueiden muuttavan tulkintansa lasten harrastusjupakassa ja paljastaa samalla Ylen haastattelussa kesän himoharrastuksensa

Harrastajat saavat itse valita pitävätkö turvavälin – kamppailusalilla uskotaan, että valtaosa treenaa yhä lähikontaktissa: "Painia ei voi yksin"


Summary: Kaikkosen mukaan Afganistanin tilanteen heikkeneminen oli nopeampaa kuin osattiin arvioida. Kaikkosen mukaan suomalaissotilaita ulkomaille lähetettäessä on oltava tulevaisuudessa selvä käsitys, mitä kriisinhallinnalla voidaan saavuttaa.

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) sanoo, että viime päivien ja tuntien aikana on tehty paljon töitä suomalaisten kotiuttamiseksi Afganistanista.
 Helsingin Sanomat  uutisoi maanantaina, että sen lähteiden mukaan Suomen suurlähetystön työntekijät on evakuoitu Afganistanista.
 Kaikkonen sanoo Ylelle, ettei voi vielä vahvistaa tietoa. Ulkoministeriö kertonee tilanteesta vielä tämän päivän aikana.
 Tilanne Afganistanissa ja Kabulissa on se, että alueelle ei ole mahdollista lentää sivillikoneilla. Kaikkonen sanoo, että kotiutuksissa hyödynnetään puolustushallinnon kansainvälisiä yhteistyökuviota. Kyse olisi siis evakuoinnista jonkin muun maan sotilaskoneessa.
 Oma kysymyksensä ovat Suomea avustaneet afganistanilaiset, joista 170 on määrä avustaa pois maasta.
 – Olosuhteet Kabulissa ja Afganistanissa ovat vaikeat, mutta tämä asia on työn alla. Ulkoministeriö on operaatiosta vetovastuussa ja he tiedottavat, kun jotain tiedotettavaa on, Kaikkonen sanoo.
 Kaikkonen puhui maanantaiaamuna myös valtakunnallisen maanpuolustuskurssin avajaisissa Helsingissä.
 Kaikkosen mukaan Afganistanissa olevien suomalaisten ja suomalaisille työskennelleiden afganistanilaisten turvallisuus on Suomelle tällä hetkellä "lähihetkien ja lähipäivien ykkösasia".
 Kaikkosen mukaan Afganistanin turvallisuustilanteen heikkeneminen on ollut länsimaisten joukkojen alueelta poistumisen jälkeen nopeampaa kuin etukäteen osattiin arvioida.
 – Valitettavasti tilanne Afganistanissa on luisunut nopeasti epäedulliseen suuntaan, ja käytännössä koko maa on jo talibanien hallussa. Kabulin keskushallinnon neuvotteluasemat ovat heikot ja on vain päivien tai tuntien kysymys, koska valta on kaikilta osin vaihtunut, Kaikkonen sanoi.
 Kaikkonen toivoo, että lopullinen vallanvaihto Afganistanissa on rauhanomainen ja turvallinen myös Kabulissa olevalle kansainväliselle yhteisölle.
 Kaikkonen: Afganistan kertoo, mitä voidaan saavuttaa ja mitä ei ole mielekästä tavoitella
 Kaikkonen on antanut puolustusministeriölle tehtäväksi toteuttaa selvityksen niistä opetuksista, joita Suomen lähes 20 vuoden osallistuminen kriisinhallintaan Afganistanissa on antanut. Kaikkosen mukaan selvitystyö tehdään osittain yhteistyössä ulkoasiainhallinnon kanssa.
 – Kriisinhallintaoperaatiot Afganistanissa vuosien 2001 ja 2021 välisenä aikana tarjoavat runsaan ja ajankohtaisen empiirisen aineiston siitä, mitä sotilaallisella kriisinhallinnalla voidaan saavuttaa ja myös siitä, mitä ei ole mielekästä tavoitella, Kaikkonen sanoi.
 Kaikkosen mukaan tulevaisuudessa Suomella on oltava selvä käsitys kriisinhallintaoperaatioiden tavoitteista ja mahdollisuuksista saavuttaa ne, kun suomalaisia sotilaita lähetetään operaatioihin valtionrajojemme ulkopuolelle.
 – Tehdessämme arviointia mahdollisesta osallistumisesta tulee tarkasti pohtia, parantaako vai heikentääkö ulkopuolinen sotilasoperaatio kriisialueen turvallisuustilannetta, Kaikkonen sanoi.
 Kaikkosen mukaan poliittisten tavoitteiden saavuttaminen sotilaallisin keinoin ei ole helppoa. Tästä on hänen mukaansa tuoretta näyttöä Afganistanin ohella myös esimerkiksi Irakista, Libyasta, Syyriasta ja Jemenistä.
 – Sotilaallisella toiminnalla syntyy aina ennalta arvaamattomia sivuvaikutuksia. Lopputulos on valitettavasti liian usein heikompi kuin osallistumispäätöstä tehdessä kuviteltiin, Kaikkonen sanoi.
 – Tästä kaikesta huolimatta pidän perusteltuna, että Suomi osallistuu kansainväliseen kriisinhallintaan jatkossakin. Voimme kantaa kortemme kekoon kansainvälisen vakauden lisäämiseksi. Siitä hieman myös itse hyödymme sekä välillisesti että välittömästi, Kaikkonen summasi.

Kaikkonen: Suomalaisten ja suomalaisille työskennelleiden afgaanien turvallisuus on lähihetkien ykkösasia – ei vielä vahvista tietoja evakuoinnista


Summary: Osapuolten tavoitteena on solmia lopullinen laivanrakennussopimus kuluvan vuoden loppuun mennessä.

Rajavartiolaitos ja Meyer Turku Oy ovat solmineet aiesopimuksen kahden uuden monitoimisen ulkovartiolaivan rakentamisesta. Alukset valmistuvat vuosina 2024–2026.
 Rajavartiolaitoksen Vartiolaiva 2025 -hanke korvaa kolme käytöstä poistuvaa vartiolaivaa, joiden elinkaaren jatkaminen ei enää ole kannattavaa. Rajavartiolaitoksen mukaan uusien noin 100 metriä pitkien alusten merkitys Suomen merelliselle kokonaisturvallisuudelle on merkittävä.
 – Uusien laivojen suunnittelussa huomioidaan uuden teknologian mahdollisuudet, alusten ympäristövaikutukset sekä Suomen turvallisuusympäristön muutos, kertoo Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö kontra-amiraali  Markku Hassinen  tiedoteessa.
 Meyer Turku voitti keväällä järjestetyn tarjouskilpailun. Syksyllä käytävien sopimusneuvottelujen päätteeksi tavoitteena on solmia lopullinen laivanrakennussopimus kuluvan vuoden loppuun mennessä.
 – Kyseessä on erittäin tärkeä aiesopimus Meyer Turulle ja koko suomalaiselle laivanrakennusverkostolle. Olemme nousemassa koronan aiheuttamasta kriisistä ja maanantaina allekirjoitettu aiesopimus luo lisää vakautta tilauskirjaamme, toteaa Meyer Turun telakan varatoimitusjohtaja  Tapani Pulli  tiedotteessa.
 Hankkeen työllistävä vaikutus on noin tuhat henkilötyövuotta. Turun telakan tilauskanta ulottuu vuoteen 2026 asti.

Meyer Turun telakka rakentaa Rajavartiolaitokselle monitoimialuksia


Summary: Seinäjolle suunnitellaan uutta elintarvikekeskittymää. Into Seinäjoki julkisti suunnitelmat tänään maanantaina. Ruokatalon pitäisi valmistua Rovekseen 2023 ja luoda 200 työpaikkaa. Elintarvikekehittäminen edellyttää myös massiivista raidelogistiikan kehittämistä.

Seinäjoki jatkaa elintarvikealaosaamisen kehittämistä kaupungissa.
 Tänään julkistettiin suunnitelma uudesta elintarvikealan keskittymästä eli "ruokatalosta", johon on tarkoitus koota elintarvikealan sopimus- ja alihankintavalmistuksen tuotantoa ja logistiikkaa.
 Rakennuspinta-alaa uuteen ruokataloon tulee 20 000 neliömetriä. Sen rakennuskustannukset ovat 15-20 miljoonaa euroa.
 Investoinnista vastaa sijoittajista koostuva kiinteistöyhtiö, joka vuokraa tilat perustettavalle palveluyhtiölle.
 Into Seinäjoen johtaja  Jukka Pajusen  mukaan ruokatalon konsepti on täysin uudenlainen.
 Rakennuskokonaisuuteen – yhdelle tontille tai jopa yksien seinien sisään – on tarkoitus koota useita eri valmistavia yrityksiä, jotka hyödyntävät yhteisiä varasto-, lähettämö-, logistiikka-, tietojärjestelmä-, raaka-ainehankinta- ja kiinteistöinfrapalveluita.
 – Sijainnilla ja uudella toimintamalliajattelulla haetaan merkittäviä taloudellisia hyötyjä toimitusketjuun kokonaisuutena. Vuosittain tavoitteena on seitsennumeroinen eli yli miljoonaan euroon nouseva kokonaissäästö, Pajunen sanoo tiedotteessa.
 Tähän mennessä Into Seinäjoki on kartoittanut elintarvikealan yritysten kiinnostusta hankkeeeseen ja nyt valmisteilla on aiesopimusmalli, jolla halukkaat voivat lähteä hankkeeseen mukaan.
 Uusia työpaikkoja keskittymän odotetaan luovan 200.
 Ruokatalon yhteiset palvelut pienten apuna
 Ruokatalon on tarkoitus valmistua vuoden 2023 alkupuolella. Tämän vuoden joulukuussa tarkoitus on kertoa, mitkä yritykset sinne sijoittuvat ja rakentamisen toivotaan olevan käynnissä keväällä 2022.
 Ruokataloon toivotaan alkuvaiheessa sijoittuvan ainakin viisi alan yritystä.
 – Tavoite on, että tämän vuoden aikana saisimme aiesopimukset. Ja sitten vaan nykäistään homma käyntiin, Pajunen sanoo.
 Keskittymän suunnittelussa on hyödynnetty Into Seinäjoen mukaan useita yrityksiä ja alan asiantuntijoita.
 Atria Suomen toimitusjohtaja  Mika Ala-Fossin  mukaan Atrialla seurataan kiinnostuneina, millaisia tuotteita keskittymässä alkaa syntyä.
 – Pirstaloituvan kuluttajakäyttäytymisen markkinassa on tilausta esimerkiksi pienemmille, käsityövaltaisille tuotesarjoille. Ne voivat hyvin täydentää omaa tuotevalikoimaamme. Me pystymme taas tarjoamaan aiemmin paikallisesti toimineelle yritykselle valtakunnallisen jakelutien ja kasvun paikan, Ala-Fossi toteaa.
 Ala-Fossi uskoo, että yhteinen palveluresurssi mahdollistaa sen, että yritykset pystyvät kehittämään omaa erikoisosaamistaan.
 – Nyt moni sellainen yritys, jolla ei yksin ole ollut tarpeeksi resursseja, voi lähteä ihan uuteen kasvuun. Atria ei sulje omalta osaltaan mitään roolia pois keskittymän rakentumisessa. Tärkeää on saada vauhtiin yritysvetoinen hanke, jota voimme olla tukemassa, Ala-Fossi toteaa tiedotteessa.
 Lue seuraavaksi :  Rovekseen on noussut elintarvikelogistiikan keskittymä
 Raideyhteydet uusiksi?
 Ruokatalo rakentuu Seinäjoen Roveksen teollisuusalueella jo toimivien elintarvikelogistiikkayritysten Inexin ja Huhtala Logisticsin naapuriin. Tarkoitus on hyödyntää myös junayhteyksiä.
 – Logistiikka on tärkeä osa elintarvikeketjua, Pajunen sanoo.
 Into Seinäjoen mukaan uuden ruokakeskittymän rinnalla valmistellaankin myös suunnitelmaa isosta raidelogistiikkakokonaisuudesta palvelemaan useita teollisuudenaloja muuallakin kuin Seinäjoella.
 Eri toimijoiden kanssa on tarkoitus käydä keskusteluja raideyhteyksien hyödyntämisen mahdollisuuksista ja kustannuksista.
 – Kemiin valmistuvaa Metsä Groupin sellutehdasta varten on Seinäjoelle tulossa raakapuuterminaali, Vaasaan suunnitteilla oleva akkumateriaalitehdas tarvitsee Keski-Pohjanmaalta tuotavalle malmille junien kääntöalueen ja Seinäjoella valmistettavat vientituotteet voisivat lähteä Roveksesta suoraan junilla satamakaupunkeihin, kuten Helsinkiin, Kaskisiin tai Vaasaan. Lisäksi jo aikaisemmin on ollut tiedossa, että Suomesta raideliikenne suoraan Kiinaan ja itään on valtavassa kasvussa. Tällä hetkellä jo keskimäärin 10 junaa viikossa lähtee itää kohti eri alueille, Pajunen listaa Into Seinäjoen tiedotteessa.
 Raideyhteyksien osalta puhutaan kuitenkin eri hankkeesta kuin ruokatalohanke. Sillä ei myöskään ole vielä suunniteltua aikataulua.
 Into Seinäjoen mukaan raidelogistiikkakeskus vaatisi uutta kiertorataa Itäväylän taakse noin kolme kilometriä. Lisäksi Rovekseen tarvittaisiin lastauksia varten uusia raidepareja.
 – Tämäkin on toteutuessaan iso investointi, Pajunen sanoo.
 Into Seinäjoki kertoo, että selvitystyön aikana on jo löydetty uusi yhteistyökuvio Wasalinen verkoston kanssa. Yhteistyökuviolla on tarkoitus yhdistää logistinen ketju Pohjois-Ruotsista Etelä-Pohjanmaan kautta Vuosaaren satamaan, ja maailmalle.
 Aiheesta voi keskustella tiistaihin 17. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Seinäjoella elintavikealan kehittäminen keskitetään Ruokaprovinssitaloon
 Foodwest rakentaa uudet toimitilat Seinäjoen Rovekseen

Elintarvikeosaamisen kehittäminen jatkuu Seinäjoella: uusi Ruokatalo on 20 miljoonan euron hanke ja yrityksille "täysin uudenlainen" tapa toimia


Summary: Elokapinan järjestämä mielenilmaus katkaisi liikenteen useaksi tunniksi Tampereen keskustassa lauantaina.

Sisä-Suomen poliisi on saanut tutkittavakseen rikosilmoituksen Elokapinan lauantaina Tampereella järjestämään mielenilmaukseen liittyen. Poliisi selvittää, ovatko mielenilmauksen järjestäjät syyllistyneet ilmoitusvelvollisuuden laiminlyöntiin, koska tapahtumasta ei tiedotettu poliisia ennakkoon. Vielä maanantaina aamupäivällä poliisilla ei ollut varmaa tietoa epäillyn tai epäiltyjen henkilöllisyydestä.
 Poliisi otti mielenilmauksessa kiinni 38 mielenosoittajaa. Kaikki heistä saivat sakot niskoittelusta, sillä he eivät totelleet poliisin siirtymiskäskyä. Heidät päästettiin vapaaksi varhain sunnuntaiaamuna.
 Elokapinan järjestämä mielenilmaus katkaisi liikenteen useaksi tunniksi Hämeenpuiston ja Satamakadun risteyksessä. Mielenilmaus alkoi kello 14 ja päättyi noin kello 20 aikaan.
 Mielenilmaus levittäytyi seitsemän aikaan illalla Hämeenpuiston ja Satamakadun kaikille ajoradoille. Poliisin mukaan mielenilmaus haittasi liikennettä tällöin molempiin suuntiin, kun aikaisemmin haittaa oli vain toiseen suuntaan.
 Poliisi antoi mielenosoittajille käskyn siirtyä takaisin alkuperäiselle mielenosoituspaikalle.
 Sisä-Suomen poliisi arvioi, että paikalla oli yhteensä noin sata ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 Mielenilmaus tukki liikenteen Tampereen Hämeenpuistossa – Ympäristöliike Elokapina vaatii hallitukselta pikaisia ilmastotoimia

Elokapinan Tampereen mielenosoituksesta rikosilmoitus – järjestäjiä epäillään ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönnistä, 38 kiinniotetulle sakot niskoittelusta


Summary: Ainakin 260 ulkomaalaista marjanpoimijaa on siirretty Lapista Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan. Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) vaatii selvyyttä, miksi korona pääsi leviämään poimijoiden keskuudessa.

Rovaniemen kaupungin epäselvä ohjeistus johti siihen, että marjayritykset Arctic International ja Polarica siirsivät noin 260 ulkomaalaista marjanpoimijaa Lapista Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan viime viikolla.
 Jopa yli puolet siirretyistä poimijoista oli saanut eristysmääräyksen koronasairastumisen vuoksi ja käytännössä loput olivat altistuneita eli karanteenissa, kertoo Rovaniemen kaupunginjohtaja  Ulla-Kirsikka Vainio .
 Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broaksen  mukaan siirrossa rikottiin karanteenimääräysohjetta ja toimittiin tartuntautilain vastaisesti. Broas kertoi, ettei hän ole koko koronapandemian aikana törmännyt näin laajamittaisesti siihen, ettei karanteenimääräysohjeita noudateta.
 Hallintoylilääkäri: "Otan vastuun itselleni"
 Marjayritykset saivat perjantaina määräyksen ja ohjeet siitä, miten koronavirukseen sairastuneiden ja sille altistuneiden marjanpoimijoiden eristyksestä ja karanteenista tulee huolehtia. Väärinkäsitysten vuoksi yritykset päätyivät siirtämään poimijoita maakunnasta toiseen.
 – Ohjeet olivat, että viipymättä pitää laittaa karanteenit kuntoon ja me viipymättä laitoimme ne, sanoo Arctic Internationalin toimitusjohtaja  Janne Naapanki .
 Rovaniemen hallintoylilääkäri  Paula Reponen  otti vastuulleen epäselvän ohjeistuksen. Hänen mukaansa marjayrityksille jäi perjantaina epäselväksi se, että yritysten täytyy hyväksyttää karanteenitilat tartuntatautiviranomaisella.
 – Siitä otan kyllä vastuun itselleni, etten ole riittävän selväsanaisesti siitä viestinyt, hän kertoo.
 Lue myös:   Altistuneet marjanpoimijat eristettiin yhteen tilaan, nyt 70 prosentilla on korona – infektioylilääkäri: "Lakia ei ole onnistuttu noudattamaan"
 Yritykset luulivat toimivansa oikein
 Marjayritykset kiistävät, että he olisivat ainakaan tahallaan rikkoneet viranomaismääräyksiä.
 – Omasta mielestämme toimimme ihan viranomaisohjeiden mukaan, Naapanki sanoo.
 Hän jäi käsitykseen, että marjayrityksen tulee taata majoitus yksikkötasolla. Hänen mukaan sopivat tilat olivat Kainuussa, joten yritys siirsi poimijoita sinne.
 Polarican toimitusjohtajan  Jukka Kriston  mukaan hän sai jo viime viikon keskiviikkona kaupungin tartuntatautihoitajalta luvan siirtää poimijoita uusiin tiloihin. Kriston mukaan osa poimijoiden siirroista oli toteutettu jo ennen perjantaista kokousta, jossa hän myös asiasta kertoi. Kriston mukaan siirto ei aiheuttanut keskustelua kokouksessa.
 Kriston mukaan sairastuneiden määrä on alhaisempi kuin sairaanhoitopiirin ilmoittamissa luvuissa. Kriston mukaansa Polarican poimijoista noin 50 on saanut tartunnan ja 69 henkilöä on altistunut. Sairastuneet ja altistuneet siirtyivät Kainuuseen omissa autokunnissaan.
 – Olemme yrittäneet nimenomaan minimoida tartuntojen lisääntymisen, Kristo sanoo.
 Kriston mukaan poimijoiden siirron syynä oli se, ettei Rovaniemen kaupungilla ollut osoittaa poimijoille karanteenitiloja riittävän ripeästi. Hänen mukaansa kaupungin osoittamissa tiloissa ei ollut esimerkiksi sänkyjä, joten ne eivät olleet käyttökelpoisia marjanpoimijoiden käyttöön.
 Kaupunki selvittää tilannetta
 Rovaniemen kaupunki selvittää parhaillaan Rovaniemeltä muualle siirrettyjen poimijoiden tilannetta. Kaupunginjohtaja Ulla-Kirsikka Vainion mukaan nyt varmistetaan, että poimijoiden karanteeni toteutuu, eikä sairauden leviämisen vaaraa ole.
 Kainuun sotesta kerrotaan, että ulkomaiset koronaan sairastuneet ja koronalle altistuneet poimijat siirrettiin Kainuuseen parempien tilojen takia. Kainuun soteen ei ole oltu yhteydessä etukäteen eikä siirron aikana.
 – Kainuuseen tuotiin Kainuun soten saamien tietojen mukaan kaikkiaan 134 poimijaa. Sairastuneiden tilaa tarkkaillaan Kainuun soten puolesta ja paikalla käydään kerran päivässä. Marjanpoimijat eivät poimi marjoja, vaan asiassa mennään Lapin sairaanhoitopiirin ohjeiden mukaan, sanoo pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari .
 Karanteeniin määrätyt 83 henkilöä ovat Ristijärvellä ja Sotkamossa. 51 eristykseen määrättyä koronaan sairastunutta marjanpoimijaa on Sotkamossa.
 Paula Reposen mukaan hän on maanantaina saanut tiedot siitä, karanteeni ja eristykset toteutuu myös uusissa tiloissa.
 – Minä en usko, että tässä on kukaan tahallisesti toiminut väärin. Karanteeni- ja eristysasiat ovat muutenkin aika monimutkaisia.
 Soten mukaan laskun poimijoiden hoidosta maksaa yhteiskunta.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) haluaa, että marjanpoimijoiden tartuntaryväs tutkitaan perin juurin. Petteri Sopanen / Yle
 Kiuru: "Asiat eivät ole menneet putkeen"
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) pitää marjanpoimijoiden tartuntatilannetta ja mahdollista karanteenisääntöjen rikkomista huolestuttavana. 263 henkilön joukosta on todettu jo 170 tartunnan saanutta.
 – Käytännössä poimijoista 65 prosenttia on sairastunut. Se kertoo siitä, että suojelutoimet eivät ole onnistuneet, Kiuru toteaa.
 Kiurun mukaan marjayrityksissä ei ole onnistuttu suojelemaan poimijoita riittävästi. Kiurun mukaan on selvä, että asiat eivät ole menneet kaikin tavoin putkeen.
 – Toimivaltaisten viranomaisten on nyt pöyhittävä ja selvitettävä tarkkaan syynäten yritysten toiminta ja työntekijöiden tilanne. On määriteltävä, onko tässä kysymys terveydensuojelurikkomuksesta.
 Lue myös:   Marjayrittäjän painajainen: kaikki oli suunniteltu viimeistä piirtoa myöten, mutta pikatestit paljastivat kymmeniä koronatartuntoja

Toimitusjohtaja: "Toimimme hyvässä uskossa" – marjayritykset siirsivät sairastuneita poimijoita Lapista etelämmäksi, syynä epäselvät ohjeet


Raisio-konserni aloittaa yhteistoimintaneuvottelut maanantaina 23. elokuuta tuotannollisista ja taloudellisista sekä toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä.
 Konsernin tiedotteen mukaan neuvottelut koskevat mahdollisia toimintojen ja työtehtävien uudelleenjärjestelyjä, yhdistämisiä tai lopettamisia perustuen uuteen toimintamalliin sekä lisäksi työvoiman sopeuttamista.
 Mahdollisten työvoiman käyttöä vähentävien toimenpiteiden yhtiö arvioi kohdistuvan enintään 20 työtehtävään. Yt-neuvottelut koskevat kaikkia toimihenkilöitä ja ylempiä toimihenkilöitä kaikissa Suomen konserniyhtiöissä sekä Raisioaqua Oy:n työntekijöitä. Muut työntekijät ovat neuvottelujen ulkopuolella. Kaikkiaan neuvottelut koskevat 234 tehtävää.
 Yhteistoimintaneuvottelut pyritään saamaan päätökseen lokakuun 2021 aikana. Raision Suomen toiminnoissa työskenteli kesäkuun lopussa 335 henkilöä.
 Raisio Oyj kertoi 4. elokuuta antamassaan pörssitiedotteessa toimintatapojen muutoksesta sekä tavoitteesta madaltaa organisaatiota ja jakaa vastuuta entistä laajemmin.

Raisio-konserni aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve enintään 20 työtehtävää


Summary: Viime viikonloppuna Turussa järjestetyn Aura Festin pääesiintyjänä oli norjalainen DJ ja tuottaja Alan Walker. Yle Uutiset haastatteli EDM-musiikin huippunimeä, jota kiinnostaa tällä hetkellä etenkin elokuvamusiikki.

Futuristisia visioita, käsikirjoitettuja tarinoita, näyttelijöitä ja tietokoneella luotuja efektejä.  Alan Walker  tunnetaan paitsi EDM-musiikistaan, myös musiikkivideoistaan, jotka muistuttavat pienoiselokuvia. Tällaisia elementtejä löytyy myös Walkerin tuoreelta, Dubaissa kuvatulta  Sweet Dreams  -kappaleelta. Siinä kaahataan autoilla aavikkomaisemissa ja viitataan kontrollikoneistojen siilaamiin tulevaisuuden kauhukuviin.
 Walker ei panosta musiikkivideoihinsa syyttä suotta. Hänen mukaansa kyse on tarkoin mietitystä konseptista, jolla erottua muista.
 – Pyrin luomaan musiikkivideoideni ympärille elokuvallista universumia. Kokonaisuus on samassa linjassa edeltävien videoiden kanssa ja tarina jatkuu musiikkivideosta toiseen kuten televisiosarjassa. Tämä on jotakin täysin erilaista kuin, mitä muut artistit tekevät.
 Paitsi visuaalisessa mielessä, elokuvallisuus kiehtoo Walkeria myös musiikillisesti.
 – Jos minulla olisi mahdollisuus tuottaa musiikkia elokuviin, olisin siihen täysin valmis. Tällä hetkellä haen inspiraatiota elokuvien soundtrackeistä. On paljon ihmisiä, jotka eivät arvosta tätä genreä, mutta siellä on paljon melodisuutta ja emotionaalisuutta, joka nimenomaan kiehtoo minua.
 Elokuvamaista melodisuutta Walker hakee myös omaan musiikkiinsa. Vaikka esimerkiksi yllämainitun  Sweet Dreamsin  musiikkivideo voisi olla pätkä toimintaelokuvasta, itse kappale on hyvin hyväntuulinen.
 – Tykkään tehdä musiikkia, joka saa myös minut itseni hyvälle tuulelle. Melodian pitää olla helposti muistettava ja sen pitää jäädä pyörimään mieleen.
 Alan Walker valo- ja videoarsenaalin keskellä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Maskista muodostui Alan Walkerin tavaramerkki jo ennen koronapandemiaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Alan Walker on tehnyt uuden Sweet Dreams -kappaleen yhdessä kazakstanilaistuottaja Imanbekin kanssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Faded-hitti ja kolme miljardia katsojaa
 Alan Walkerin ura lähti huimaan nousukiitoon vuoden 2015  Faded -hitillä, joka on saanut Youtubessa kolme miljardia katselukertaa – ja sellaiset 120 miljoonaa vielä siihen päälle. Walkerin kohdalla voi muutenkin puhua superlatiivein: Instagramissa on 8, Youtubessa 40 miljoonaa seuraajaa.
 Walkerin musiikki oli jo aiemmin niittänyt suosiota pelimaailmassa, mutta viimeistään  Faded  pisti tuolloin vasta 18-vuotiaan nuoren miehen elämän täysin uusiksi. Aiemmin Walkeria saattoi kutsua  bedroom produceriksi  eli henkilöksi, joka teki musiikin alusta loppuun saakka kotistudiossaan, nyt tilanne on ollut jo vuosikaudet jotakin ihan muuta.
 – Toisinaan kaipaan aikoja ennen  Faded -kappaletta, koska silloin ei tiettyjen asioiden suhteen ollut minkäänlaisia sääntöjä tai rajoituksia. Tällä hetkellä  Alan Walker  on kasvanut globaaliksi tavaramerkiksi, ja tämä vaatii huomattavasti enemmän työtä kuin kotistudion pyörittäminen. Eikä tätä kaikkea pystynyt silloin aikoinaan mitenkään etukäteen ennustamaan.
 Alan Walker kuvattuna Turussa 14.8. 2021.  Jussi Mankkinen / Yle
 Walker tunnetaan artistina, jolla on alusta lähtien linkittynyt vahvasti teknologiaan ja peleihin ja hyödyntänyt näitä elementtejä myös musiikissaan, mutta mikä on tilanne nyt?
 – Musiikinteossani en välttämättä tarvitse uusia elementtejä, koska kaikki kuitenkin tapahtuu tietokoneella. Käytän tiettyjä ohjelmia ja minulla on tietyt plugarit. Asiat eivät ole enää niin monimutkaisia kuin aiemmin.
 Walker käyttää musiikissaan edelleen digitaalista musiikinteko-ohjelmaa FL Studiota, joka tunnetaan myös entiseltä nimeltään Fruity Loops. Koska ohjelmistoja on helposti saatavilla, musiikinteko on demokratisoitunut. Walkerin mielestä tämä on pääsääntöisesti hieno asia, mutta siinä on kipupisteensäkin: tekijöitä kun on riittämiin.
 – Toisaalta tämä tarkoittaa sitä, että aloittelevien artistien on yhä vaikeampi saada musiikkiaan kuuluville ja hankkia fanipohjaa. Toisaalta heiltä ei puutu myöskään mahdollisuuksia breikata.
 Videoscreenit ja moderni teknologia jylläävät Alan Walkerin esityksissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Alan Walkerin yleisöä. Faneista käytetään kutsumanimeä walkers.  Jussi Mankkinen / Yle
 Alan Walkerin show-tykitystä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Korona ei ole kadottanut inspiraatiota
 Norjassa edelleen asuva Alan Walker on esiintynyt Suomessa useamman kerran ja hänellä on myös suomalainen tyttöystävä, parikymppinen  Viivi Niemi . Walker osaa myös muutamia suomenkielisiä fraaseja, eikä jaksa peitellä Suomi-innostustaan.
 – Rakastan Suomea, ja entä sitten suomalainen yleisö: heidät voi nytkin kuulla tänne asti, he ovat ihan kreisejä! Walker viittaa nostatukseen, joka kuuluu bäkkärille saakka, kun Elastinen esiintyy.
 – Alun perin en tiennyt, perutaanko tämä tapahtuma kokonaan vai siirtyykö se ehkä myöhäisempään ajankohtaan. On ollut upeaa tulla takaisin ja olen todella iloinen siitä, että tämä konsertti on toteutunut.
 Kuten monen muunkin artistin kohdalla, koronapandemia on vienyt Walkerilta esiintymisiä, mutta muutoin hän kertoo selviytyneensä vaikeista ajoista varsin kivuttomasti.
 – Olen tehnyt koko korona-ajan musiikkia, enkä välttämättä koe, että inspiraationi olisi ollut jotenkin matalammalla tasolla kuin ennen pandemiaa. Olen pärjännyt ja voinut ihan hyvin.
 Koronan kurittaman musiikki- ja tapahtuma-alan luotsaaminen kohti parempia aikoja ei Alan Walkerin mukaan ole yksiselitteinen asia, eikä täydellistä, kaikille sopivaa ratkaisua ole olemassa.
 Esimerkiksi Norjassa valtio on jakanut hakemusten perusteella alan toimijoille taloudellista kompensaatiota menetetyistä tuloista. Walkerin mukaan tämä on ollut hienoa, koska se on auttanut lukuisia ihmisiä.
 Walker on itse osallistunut aktiivisesti hyväntekeväisyyteen aiemmin – hän on muun muassa lahjoittanut rahaa puiden istuttamiseen – ja nyt DJ on tehnyt samaa koronan tiimoilta.
 Walker haki valtiolta kompensaatiota ja sai sitä neljän miljoonan Norjan kruunun eli vajaan 400 000 euron verran. Hän pisti summaan miljoona kruunua omia rahojaan ja on nyt jakanut kyseistä rahamäärää eteenpäin sadalle eri toimijalle.
 – Rahaa ovat saaneet niin äänisuunnittelijat kuin bäkkärillä työskentelevät henkilötkin. Tällä tavalla olen pystynyt auttamaan ihmisiä, jotka ovat kamppailleet pandemian kurimuksessa.
 Tällaisia tyyliniekkoja löytyy Turusta: katso riehakkaat kuvat Aura Festiltä, jossa pääesiintyjänä oli Alan Walker
 Aura Festissä juhli 9 000 festarivierasta – tapahtuma poiki poliisille töitä

EDM-musiikin supertähti Alan Walker on Suomi-fani – Aura Festin yleisö sai kovan arvion: "He ovat ihan kreisejä!"


Summary: Taliban-järjestö lupailee, että kostotoimiin ei ryhdytä, mutta tunnelma Afganistanin pääkaupungissa on jännittynyt. Kaupat ja virastot ovat kiinni. Toimittajien keskuudessa pelätään Talibanin otteita.

Tilanne Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa on hyvin jännittynyt Taliban-liikkeen otettua kaupungin haltuunsa, kertoo Kabulin suurimman tv-aseman johtaja ja suositun radion aamuohjelman juontaja  Massood Sanjer .
 – Tunnelma on kaoottinen ja kuusimiljoonainen kaupunki on hyvin hiljainen, kadut ovat tyhjiä. Talibanin partioita näkyy eri osissa kaupunkia. He eivät puhu ihmisille, eivätkä koske ihmisiin, mikä ainakin on hyvä merkki, Sanjer sanoo Ylelle puhelinhaastattelussa.
 Kabulin lentokentällä sen sijaan nähtiin kaoottisia tilanteita, kun ihmiset yrittivät päästä lennoille ulos maasta.
 Talibanin saapuessa Kabuliin turvallisuusjoukot olivat jättäneet kentän avoimeksi, ja sadat ihmiset juoksivat kiitoradalla pyrkien lähteviin koneisiin.
 – Tuhannet ihmiset menivät kentälle, kun kaupungissa levisi huhu, että lentokoneet veisivät ihmisiä jopa ilman passeja ja viisumia, Sanjer kertoo.
 Taliban-taistelijat eivät ole tiettävästi kajonneet tavallisiin ihmisiin, mutta he ovat tulleet valtion viranomaisten koteihin ja takavarikoineet omaisuutta.
 – Kaupunki on paljolti suljettu. Ihmiset lähtevät hiljalleen ulos katsomaan, miltä talibanit näyttävät, millainen tilanne on, Sanjer sanoo.
 – Kaupungin keskusta on suljettu, valtion virastot ja kaupat eivät ole auki.
 Uutistoimisto Reuters kertoo, että Taliban-taistelijat ovat alkaneet kerätä aseita siviileiltä.
 – Ymmärrämme, että ihmiset pitivät aseita henkilökohtaisen turvallisuuden takia. He voivat nyt tuntea itsensä turvatuiksi. Me emme ole täällä vahingoittaaksemme viattomia siviilejä, Talibanin edustaja sanoi Reutersille.
 Talibanien saapumista pakoon pyrkivät ihmiset kiipesivät muurin yli Kabulin kansainväliselle lentokentälle. EPA
 Mediassa pelätään Talibanin toimia
 Ääri-islamilaisen Talibanin paluu herättää suurta huolta Afganistanin tiedotusvälineiden työntekijöissä. Erityisesti monet naispuoliset toimittajat pelkäävät tulevaisuutta Talibanin alla.
 – Talibanit ovat vakuuttaneet, että he eivät koske keneenkään mediassa ja että journalistit voivat työskennellä normaalisti. Mutta normaali Talibanin alla ja normaali ennen sitä ovat varmasti hyvin eri asiat, Massood Sanjer sanoo.
 Ääriliike on vakuutellut, että se ei aio ryhtyä kostotoimiin.
 – Vielä on liian aikaista vahvistaa, että Kandaharissa ja joissakin muissa provinsseissa olisi ollut tappamisia. Emme vielä teidä, koska journalisteja ei ole paikalla ja ihmisoikeusjärjestöt eivät toimi, Sanjer kertoo.
 Paikalliset ihmiset eivät vielä osaa ennustaa, millaiseksi Talibanin hallinto muotoutuu.
 – Jotkut sanovat, että koko Afganistan on turvattu. Toiset taas sanovat, että palaamme ajassa 100 vuotta taaksepäin. Meidän on ymmärrettävä, miten Taliban ja miten heidän muodostamansa hallitus näkee uuden Afganistanin, joka on muodostunut näiden 20 vuoden aikana, Sanjer sanoo.
 – Voivatko naiset osallistua työelämään ja käydä koulua, yliopistoa? Taliban on sanonut, että se sallii naisten koulunkäynnin ja työskentelyn, mutta me emme ole nähneet sitä vielä, koska kaikki on niin uutta. Meidän täytyy odottaa.
 Monet kokevat tulleensa petetyiksi
 Talibanin odotettiin hyödyntävän Yhdysvaltain joukkojen lähdön, mutta järjestön salamannopea eteneminen Afganistanissa tuli yllätyksenä.
 – Kukaan ei ajatellut, että tämä tapahtuisi näin nopeasti. kaikki olivat yllättyneitä. Luulen, että jopa amerikkalaiset yllättyivät. Tavasta, jolla he evakuoivat suurlähetystöään, saattoi nähdä, että he eivät olleet valmistautuneet siihen, Massood Sanjer arvioi.
 Niinpä monet Talibanin hallintoa pelkäävät ovat jääneet jumiin pääkaupunkiin.
 Massood Sanjar arvioi, että asevoimien vastarinta romahti, kun sotilaat näkivät poliitikkojen reagoinnin Talibanin etenemiseen.
 – Poliitikot pettivät sotilaat etulinjassa, Sanjer sanoo.
 – Kun armeija murtuu, sotilaita ei voi pitää taistelemassa. Uskon, että niin kävi.
 Afganistanin presidentti  Ashraf Ghani  pakeni maasta sunnuntaina. Ensimmäinen varapresidentti  Amrullah Saleh   tviittasi  maanantaiaamuna, että hän jatkaa vastarintaa eikä antaudu Taliban-liikkeelle.
 – Kaikki muut hallituksen edustajat antautuivat ja osa pakeni, presidentti pakeni, ja siitä koitui tämä kaaos, Massood Sanjer arvioi.
 Hän arvioi, että monet afganistanilaiset kokevat tulleensa petetyiksi
 – Uskon, että ihmiset ajattelevat, että Yhdysvallat petti heidät. Myös heidän oma presidenttinsä petti heidät paetessaan. Kukaan ei antanut ihmisille oikeaa informaatiota, Massood Sanjer kuvailee tunnelmia.
 – Olette maassa 20 vuotta, panette paljon rahaa ja ponnistuksia siihen, ja sitten yhtäkkiä lähdette ajattelematta, mitä tapahtuu ihmisille täällä, Sanjer sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Uusimmat tiedot Afganistanin tilanteesta Ylen jatkuvassa seurannassa
 Kabulilainen toimittaja Ylelle: Ihmiset ottivat selfieitä Taliban-taistelijoiden kanssa, ryöstelystä rangaistuksena käsien katkomista  16.8.2021
 Analyysi: Talibanin salamasota antoi katkeran opetuksen ulkopuolisille  15.8.2021
 Biden joutui Yhdysvalloissa tulilinjalle Afganistanin takia – heikko tiedustelu herättää epäilyksiä niin salaliitoista kuin koko ulkopolitiikasta      15.8.2021
 Tämän takia Taliban huolettaa maailmaa – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä  13.8.2021

Afganistanilainen toimittaja Ylelle: Kabulissa tunnelma on kireä, kadut ovat hiljaiset


Summary: Arkea maailmalta: Espanjassa asuva suomalainen ei usein ymmärrä sähkön korkeaa hintaa ennen kuin lasku kilahtaa postilaatikosta, kirjoittaa Ylen Espanjan-toimittaja Maija Salmi.

Lähes koko Espanjaa koetteli viime viikolla kesän ensimmäinen lämpöaalto, ja monilla alueilla lämpömittari kipusi yli 40 asteeseen monena päivänä peräkkäin.
 Ilmastointi tuo helpotusta helteisiin – jos sitä raaskii käyttää. Lämpötilojen lisäksi myös sähkön hinta on kohonnut.
 Viime viikolla hintaennätys rikottiin viitenä päivänä peräkkäin.  Sähkö maksoi Espanjassa parhaimmillaan noin  117 euroa megawattitunnilta.
 Kirjoitan tätä  tekstiä viileässä hotellihuoneessa Málagassa.
 Työmatka keskellä lämpöaaltoa saattaa kuulostaa painajaiselta, mutta samalla se on selvää säästöä.
 Kotona suoritan joka aamu saman rutiinin: yöksi avatut ikkunat kiinni ja kaihtimet eteen.
 Ullakkokerroksessa sijaitsevaa asuntoani talvisin ihanasti lämmittävä aamuaurinko ei kuitenkaan anna armoa. Se kuumentaa asunnon hetkessä.
 Ilmanlämpöpumpun ansiosta asunto viilenee nopeasti, mutta ilmastointi on luksusta.
 Heinäkuussa maksoin sähköstä 77 euroa, vaikka asunto oli puolet kuusta tyhjillään.
 Seuraavaa sähkölaskua odotan kauhulla. Pumppu on tänä kesänä puhaltanut usein aamusta iltaan.
 Kesäkuun alussa  sähkölaskujen laskentaperuste muuttui suurimmassa osassa espanjalaisista kotitalouksista.
 Hinta määräytyy kolmen eri tariffin mukaan , jotka vaihtelevat eri vuorokaudenaikoina.
 Kalleinta sähkö on aamukymmenestä kahteen iltapäivällä ja kuudesta kymmeneen illalla. Halvinta se on viikonloppuisin ja arkiöisin.
 Siksi minä ja naapurini olemme vaihtaneet pyykkipäivät pyykkiöihin.
 Ajalla nimittäin on väliä.
 Viime viikolla pyykkikoneen käyttäminen maksoi halvimmillaan noin 22 senttiä ja korkeimmillaan 50 senttiä. tunnilta.
 Nousu näkyy  niiden, noin 16 miljoonan kotitalouden sähkölaskussa, jotka ostavat markkinahintaista eli niin sattua pörssisähköä.
 Tilanteesta hyötyvät esimerkiksi pesulat.
 Pesuloiden käyttö on lisääntyny t, sillä vaatteiden peseminen itsepalvelupesulassa voi tulla halvemmaksi kuin koneellisen kuluttama sähkö kotona.
 Pyykkikoneen käynnistäminen  maksaa tällä hetkellä puolet enemmän kuin vuosi sitten.
 Myös muualla  Euroopassa sähkön hinta on tänä kesänä noussut, mutta Espanjassa erityisen kallista siitä tekee muun muassa muita maita korkeammat siirtomaksut.
 Eurostatin vertailussa espanjalaiset maksoivat  viime vuoden lopulla sähköstä viidenneksi eniten EU:ssa.
 Espanjan hallitus laski sähkön arvonlisäveroa kesäkuun lopussa 21 prosentista kymmeneen prosenttiin,  mutta siitä huolimatta sähkön hinta on ollut tänä vuonna historian korkein. Nyt hallitus miettii, miten sen nousu pitäisi pysäyttää.
 Hintaan vaikuttavat monet asiat, kuten uusiutuvien energialähteiden saatavuus ja hinta.
 Myös lisääntyneillä sään ääri-ilmiöillä on vaikutuksensa.
 Ilmastoinnin tarve tulevaisuudessa tuskin vähenee, sillä sähkön hinnan lisäksi viime viikolla rikottiin myös lämpöennätyksiä.
 Andalusian Cordobassa lämpötila nousi 47,2 asteeseen.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Saksa:  Berliini haluaa välttää uuden traumaattisen koronasulun ja siksi koululaiset tekevät kolme pikatestiä viikossa Kiina:  Pekingin talviolympialaisiin on enää puoli vuotta – kiinalaisia ei näytä huolettavan rajojen pysyminen kiinni Venäjä:  Kylmä kaljakeittokaan ei auta, kun Moskova käy yhä tukalammaksi Yhdysvallat:  Kiina valtaa alaa Amerikassa – Pekingin ankkahampurilaiset trendaavat Washingtonissa Etiopia:  Etiopiassa sana "Suomi" herättää nyt negatiivisia ajatuksia
 Sähkön korkea  hinta kuuluu ihmisten puheissa ja näkyy mediassa.
 Säästövinkkejä julkaistaan päivälehdissä, ja ihmiset tekevät sähkönkäyttösuunitelmia.
 Ystäväni kyttää sähkön hintaa jatkuvasti puhelimellaan ja käynnistää kodinkoneet vain silloin, kun hinta on alimmillaan.
 Pandemian vuoksi etätöihin joutuneilla käteen jää entistä vähemmän rahaa, kun kotona oleminen näkyy sähkölaskussa.
 Suomessa käydessäni  huomiota kiinnittää se, miten huolettomasti ihmiset pitävät valoja päällä ja töpseleitä seinässä.
 Espanjassa huolettomasti sähkön kulutukseen suhtautuvat vain turistit.
 Kuka tahansa espanjalaiskodissa asunut tai vieraillut tietää, ettei valoja jätetä päälle esimerkiksi vessaan.
 Omassa ulko-ovessani on kaksi muistilappua: Muista avaimet ja muista sammuttaa valot.
 Kun sähkölasku kolahtaa postilaatikkoon, muistaminen on hetken helppoa.

Ilmastointi tuo helpotusta Espanjan helleaallon keskellä, jos sitä raaskii käyttää – sähkö on nyt ennätyskallista


Summary: Tampereen kaupunginvaltuusto kokoontui poikkeusjärjestelyin ensimmäiseen istuntoonsa maanantaina. Anna-Kaisa Ikonen palaa pormestariksi Lauri Lylyn kauden jälkeen, eduskuntaan nousee rikosylikomisario Jari Kinnunen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Kansanedustaja  Anna-Kaisa Ikonen  (kok.) on valittu odotetusti Tampereen uudeksi pormestariksi. Ikonen valittiin tehtävään yksimielisesti.
 Tampereen uusi valtuusto kokoontui poikkeusjärjestelyin ensimmäiseen istuntoonsa maanantaina viideltä illansuussa Tampere-talossa.
 Anna-Kaisa Ikonen jättää valintansa jälkeen eronpyyntönsä eduskunnalle.  Tilalle nousee ensimmäinen varakansanedustaja   Jari Kinnunen  (kok.). Rikosylikomisario Kinnunen on tällä hetkellä Brysselissä kriisinhallintaan liittyvässä asiantuntijatehtävässä.
 Hän kertoi maanantaina ottavansa kansanedustajan tehtävän vastaan ja palaavansa Brysselistä. Jari Kinnunen on Nokialla toisen kauden kaupunginvaltuutettu. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti Tesoman murhan ja muiden vakavien rikosten tutkijana.
 Tampereen pormestarina neljä viime vuotta ollut  Lauri Lyly  luovutti valtuuston kokouksessa pormestarin käädyt Ikoselle. Ikonen kehuu Lylyn olleen läsnäoleva yhteistyön johtaja. Hän on ollut Ikosen mukaan rauhallinen kriisijohtaja koronan aikana.
 Ikonen korostaa Tampereen olevan mahdollisuuksien ja ihmisten kaupunki.
 Taloutta laitetaan kuntoon
 Anna-Kaisa Ikosen edellisellä pormestarikaudella Tampere teki suuria investointeja, mistä hän sai sekä kehuja että haukkuja.
 Tampereella on uunituore ratikka ja Tampereen areena on valmistumassa. Kaupungin keskustaa on remontoitu niin paljon, että naapurikaupungit ovat kadehtineet ja tamperelaiset ovat olleet välillä tietöiden kanssa ihmeissään.
 Ikonen esitteli perjantaina uutta pormestariohjelmaa, jossa luvataan talouskuria ja velanoton hillitsemistä. Samalla Tampereen pitäisi hoitaa koronan aikana syventyneitä ongelmia, kuten nuorten mielenterveysvaikeuksia.
 44-vuotias Ikonen on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden tohtori Tampereen yliopistosta. Hän on ottanut hoitaakseen monta tuulista tehtävää esimerkiksi Tampereen yliopiston yhdistymisen hankejohtajana, valtiosihteerinä ja Kevan hallituksen puheenjohtajana. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana hän on tottunut olemaan sovitteleva. Ikonen puhuu mielellään teatterin ja muun kulttuurin puolesta.
 Täpärä vaalivoitto
 Kokouksesta odotettiin etukäteen paljon vähemmän dramaa kuin itse kuntavaaleista. Tampereen uusi pormestari ratkesi kuntavaalien tarkastuslaskennan jälkeen erittäin niukasti. Kokoomuksen lopullinen äänimäärä oli vain 15 enemmän kuin SDP:llä. Kokoomuksen äänimäärässä oli mukana ennen vaaleja menehtyneen rkp:n ehdokkaan saamat äänet.
 Pormestariksi nouseva Anna-Kaisa Ikonen (kok.) oli ennen Lylyä Tampereen pormestarina ja on pitänyt tehtävää työuransa innostavimpana. Ikonen on ollut monissa vaaleissa kokoomuksen ääniharava, kuten pääministeri  Sanna Marin  on ollut SDP:lle.
 Tampereella on pitkä perinne puolueiden yhteistyöstä ja laajoista pormestarikoalitioista. Tampereen pormestarikoalition muodostavat tällä kertaa kokoomus, SDP, vihreät, keskusta ja kristillisdemokraatit.
 Myös apulaispormestarit valittiin
 Edellisellä vaalikaudella Tampereella oli kolme apulaispormestaria, nyt alkuun neljä.
 Elinvoima- ja osaamislautakunnan sekä asunto- ja kiinteistölautakunnan apulaispormestarin paikan jakavat  Pekka Salmi  (sd.) ja  Ilkka Sasi  (kok.). Sivistys- ja kulttuurilautakunnan apulaispormestariksi valittiin  Matti Helimo  (vihr.). Sosiaali- ja terveyslautakunnan apulaispormestarina jatkaa seuraavat kaksi vuotta  Johanna Loukaskorpi  (sd.).
 Yhdyskuntalautakunnan, kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan sekä alueellisen jätehuoltolautakunnan apulaispormestarin paikan jakavat  Aleksi Jäntti  (kok.) ja Pekka Salmi (sd.). Salmi siis vaihtaa apulaispormestarin salkkua kahden vuoden päästä.
 Loukaskorpi ja Jäntti olivat myös edellisiä apulaispormestareita. Vihreiden salkku siirtyi opettaja Matti Helimolle. Pekka Salmi on ollut aiemmin apulaispormestarina. Ilkka Sasi on kokenut poliitikko.
 Ilmari Nurminen uusi valtuuston puheenjohtaja
 Ensimmäisessä uuden valtuuston kokouksessa valittiin myös kaupunginhallituksen ja lautakuntien jäsenet ja varajäsenet.
 Pormestari Anna-Kaisa Ikonen toimii kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Varapuheenjohtajina ovat  Lauri Lyly  (sd.),  Kalervo Kummola  (kok.) ja  Lassi Kaleva  (ps.)
 Tampereen kaupunginvaltuuston johdossa vuoro siirtyi miehille. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi valittiin kansanedustaja  Ilmari Nurminen  (sd.). Ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin  Ilkka Sasi  (kok.), toiseksi varapuheenjohtajaksi  Jaakko Mustakallio  (vihr.) ja kolmanneksi varapuheenjohtajaksi  Mikko Aaltonen  (vas.).
 – Hieman miesvoittoinen nuori kaarti meillä täällä on, mutta tulemme huolehtimaan, että tasa-arvo toteutuu, Nurminen sanoi.
 Ilmari Nurminen on uusi Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.  Matias Väänänen / Yle
 Voit keskustella asiasta 18.8.2021 kello 22.00 asti.
 Lue lisää:
 Tampereen dramaattinen vaalitrilleri ratkesi – kokoomuksen voitto varmistui tarkastuslaskennassa
 Tampereen pormestariehdokas Anna-Kaisa Ikonen kertoo, miltä kaupungin tulevaisuus näyttää: Ratikkaa laajennetaan haastavassa taloustilanteessa
 Tampereen uusi pormestari ratkesi vain 26 äänellä: menehtyneen ehdokkaan äänet ratkaisivat kisan ihan loppumetreillä
 Asiantuntija ei muista Pirkanmaalta yhtä tiukkaa vaalia: Tampereella ero vain 26 ääntä, Ylöjärvellä jytky, valta vaihtui monessa kunnassa
 Tampereen Trump, rautakansleri, nykyinen vai entinen: Kuka heistä on seuraava Tampereen pormestari?

Anna-Kaisa Ikonen valittiin Tampereen pormestariksi – uudeksi kansanedustajaksi nousee tunnettu murhatutkija Jari Kinnunen


Summary: Käytännössä koko Afganistan on nyt Talibanin hallussa ja tilanne maassa on sekava. Suomalaisten ja Suomeen tulevien afgaanien evakuointeihin liittyy yhä avoimia kysymyksiä. Yle kokosi yhteen kaiken, mitä evakuoitavien tilanteesta nyt tiedetään.

Ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.) antoi iltapäivällä  tilannekatsauksen , jossa hän käsitteli muun muassa Afganistanissa olevien suomalaisten ja Suomea auttaneiden afgaanien tilannetta.
 Suomi on luvannut evakuoida Suomen valtiolle työskennelleitä afgaaneja perheineen sekä tarjota heille oleskeluluvan. Heitä on yhteensä 170.
 Yle kokosi yhteen kaiken, mitä Suomeen evakuoitavien henkilöiden tilanteesta tällä hetkellä tiedetään.
 Kuinka paljon suomalaisia on toistaiseksi evakuoitu?
 Afganistanista evakuoitiin maanantaiaamuna 18 suomalaista. Evakuoitujen joukossa ovat kaikki Suomen suurlähetystön työntekijät. Lisäksi joukkoon kuuluu muitakin suomalaisia. Heidät lennätettiin Qatarin pääkaupunkiin Dohaan Yhdysvaltojen sotilaskoneella.
 Suomen suurlähetystö Kabulissa  suljettiin  maanantaina toistaiseksi.
 Paljonko Afganistanissa on vielä suomalaisia?
 Ennen sunnuntaita ulkoministeriö oli saanut ilmoituksen parilta kymmeneltä Afganistanissa oleskelevalta suomalaiselta. Sen jälkeen ilmoituksia on tullut lisää.
 Ulkoministeriön tiedossa on joitain kymmeniä yhä Afganistanissa olevia suomalaisia tai Suomessa pysyvästi asuvia ulkomaalaisia perheineen.
 Osa heistä on afgaanitaustaisia Suomen kansalaisia. Ministeriö yrittää auttaa heitä parhaansa mukaan.
 Evakuointityötä jatketaan, kunnes kaikki Suomeen matkalla olevat on saatu turvaan.
 Missä Suomeen tuotavat 170 afganistanilaista tällä hetkellä ovat?
 Ulkoministeri Pekka Haavisto ei voi turvallisuusssyiden vuoksi kertoa Suomeen tuotavien afgaanien tämänhetkistä olinpaikkaa. Hän ei kommentoi, moniko heistä on Kabulin lentokentällä odottamassa lentoa pois.
 Ministeriöllä on yhteys heihin.
 Keitä he ovat?
 Suomeen evakuoitaviin 170 afgaaneihin kuuluvat Suomen valtion kanssa työsopimuksen tehneet henkilöt, heidän puolisonsa ja kotona asuvat lapsensa.
 Suomeen tulevat afganistanilaiset ovat työskennelleet Suomelle vuoden 2015 jälkeen. Kaiken kaikkiaan Suomen hyväksi on työskennellyt Afganistanissa satoja ihmisiä.
 Milloin afgaanit voidaan tuoda Suomeen?
 Haaviston mukaan evakuoinnit voitaisiin tehdä kahdessa päivässä, mikäli se olisi Suomesta kiinni. Aikatauluun kuitenkin vaikuttaa se, että Kabulissa tilanne on hyvin sekava.
 Suomessa turvapaikan saavien afgaanien pitää ensin päästä Kabulin lentokentälle. Haaviston mukaan ei ole olemassa mitään "maagista keinoa" suojella heitä, vaan heidän täytyy itse päästä lentokentälle, josta evakuointilennot lähtevät.
 Siellä on nähty  kaoottisia tilanteita , kun ihmiset ovat yrittäneet päästä lennoille ulos maasta.
 Mihin heidät Suomessa sijoitetaan?
 Suomea auttaneet afgaanit viedään Suomessa aluksi vastaanottokeskuksiin.
 Ulkoministeriö on määritellyt, että oleskeluluvan saavat afgaanit, joilla on melko tuore työsopimus Suomen valtion kanssa.
 Miten evakuoinnit toteutetaan?
 Evakuoinnit tapahtuvat sotilaskoneilla. Kaupallisilla koneilla ei ole asiaa Afganistanin ilmatilaan. Kabulin lentokentän lennonjohto on siirtynyt Yhdysvaltojen joukkojen käsiin.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto kuvailee evakuointia karuksi toiminnaksi. Esimerkiksi matkatavaroita ei voi ottaa mukaan. Matkustajat kuljetetaan sotilaskoneen lattialla.
 Kaikilla evakuoitavilla ei ole matkustusasiakirjoja, mutta ne pyritään saamaan kuntoon ennen Suomeen tuloa.
 Suomalaiset evakuoitiin Yhdysvaltojen sotilaskoneella. Haaviston mukaan tietyille lennoille voidaan varata paikkoja suomalaisille.

 Lue myös:
 Yle seuraa Afganistanin tilannetta
 18 suomalaista evakuoitu aamulla Afganistanista – Haavisto: Ei ole mitään "maagista keinoa" suojella lentokentän ulkopuolella olevia afgaaneja
 Afganistanilainen toimittaja Ylelle: Kabulissa tunnelma on kireä, kadut ovat hiljaiset
 Kaikkonen: Suomalaisten ja suomalaisille työskennelleiden afgaanien turvallisuus on lähihetkien ykkösasia – ei vielä vahvista tietoja evakuoinnista

Paljonko suomalaisia on Afganistanissa, milloin evakuoitavat afgaanit tuodaan Suomeen, ja minne heidät sijoitetaan? Tämä kaikki tiedetään nyt


Summary: SDP:n kaupunginvaltuutettu Henna Hovi sai tekstiviestillä uhkauksen, jossa häntä painostettiin vetäytymään Kouvolan kaupunginhallituksen jäsenyydestä. Hän kertoi viestistä Facebookissa nostaakseen epämiellyttävän ilmiön laajempaan keskusteluun.

Kouvolalainen kaupunginvaltuutettu  Henna Hovi  (sd.) kertoo saaneensa kuntavaalien jälkeen runsaasti epämiellyttäviä yhteydenottoja. Rajuin niistä tuli perjantaina, kun Hovi sai tekstiviestillä uhkauksen, jossa hänelle tuntematon henkilö painosti häntä vetäytymään Kouvolan kaupunginhallituksen jäsenyydestä.
 Hovi harkitsee tekevänsä rikosilmoituksen saamastaan uhkausviestistä. Hän kertoi saamastaan viestistä Facebookissa.
 – Tällaista politiikan ei pitäisi olla, mutta tällaista se on. Minua on viimeisen kuluneen kahden kuukauden aikana eri tavoin uhkailtu, painostettu, syytelty, levitetty perättömiä juttuja ja valehdeltu. Haluan tehdä tiettäväksi, että tällaista toimintaa ei kenenkään pidä hiljaa hyväksyä. Sananvapautta, demokratiaa ja päätöksentekoa ei saa millään lailla vaarantaa, Hovi kirjoitti Facebookiin.
 Hovi kertoo Ylelle saaneensa viikonlopun aikana runsaasti kannustavia yhteydenottoja, joissa paitsi tuomitaan uhkailu, myös suositeltiin saattamaan uhkausviesti myös poliisin tietoon.
 – Harkitsen asiaa. Ei ole poissuljettua, ettenkö sitä vielä tekisi. Ihmiset, jotka ovat itse mahdollisesti kokeneet saman tai olleet osallisina tällaisessa ovat vahvasti vedonneet, että kannattaa antaa poliisin harkintaan se, mikä on rikos ja mikä ei, eikä itse ratkaista sitä, Hovi sanoo.
 Myös sosialidemokraattien paikallinen kunnallisjärjestö on rikosilmoituksen kannalla.
 – Ilmoitin välittömästi Hennalle, että vie asia poliisille, kunnallisjärjestön puheenjohtaja  Jukka Nyberg  kommentoi.
 SDP:n kunnallisjärjestö on esittänyt Hovia kaupunginhallituksen jäseneksi. Päätökset luottamuspaikkojen jaosta tehdään Kouvolassa maanantaina. Hovi on 37-vuotias järjestöasiantuntija, joka istuu nyt toista kauttaan kaupunginvaltuustossa Kouvolassa. Hän ei ole aikaisemmin ollut kaupunginhallituksen jäsen.
 Kuntapoliitikkoja kiusataan monin tavoin
 Kuntapoliitikkojen kokemaa häirintää on tutkittu muun muassa Tampereen ylipistossa. Tutkimuksessa havaittiin, että kuntapoliitikkoja kiusataan monin eri tavoin.
 Muotoja on henkisestä häirinnästä fyysiseen pahoinpitelyyn. Tekijöinä ovat niin vihaiset kansalaiset kuin toiset päättäjät ja virkamiehetkin.
 Tutkimuksen aineiston perusteella miespoliitikot kokevat fyysistä väkivaltaa, naiset taas seksuaalista häirintää ja väkivallalla uhkailua.
 Lue lisää: Ulostekirjeitä, nimetöntä vihjailua ja väkivaltaa – "Käytössä ovat kaikki koulukiusaamisen muodot", sanoo tutkija kuntapäättäjien häirinnästä
 Joka kolmas kuntapäättäjä on joutunut vihapuheen kohteeksi poliittisen toimintansa vuoksi, selvisi kaksi vuotta sitten tehdyssä  Viha vallassa -tutkimuksessa .
 Hovi liittää kulttuurinmuutoksen sosiaaliseen mediaan ja siihen, että esimerkiksi kuntavaalit käytiin pitkälti somessa.
 – Törkyviestit ja epämiellyttävien yhteydenottojen vastaanottaminen oli ihan eri tavalla framilla kuin koskaan aikaisemmin, Hovi sanoo.
 Hovi jakoi Facebookissa pelkonsa siitä, että sananvapaus, demokratia ja päätöksenteko vaaraantuu uhkailun ja epämiellyttävien viestien takia.
 – On iso riski, että osa jättää esimerkiksi tulevissa hyvinvointialuevaaleissa asettumatta ehdolle tai jättää hakeutumatta vastuullisiin tehtäviin. Tällainen kulttuuri myös rapauttaa luottamusta ja mielenkiintoa politiikkaan, Hovi kirjoittaa.
 Kiittäviä yhteydenottoja
 Henna Hovi kertoo, että tuntemattomasta numerosta saapunut tekstiviesti oli ensimmäinen kerta, kun hän sai konkreettisen uhkausviestin.
 – Se oli ennen kaikkea todella outoa. En olisi uskonut, että tällaista viestiä tulen saamaan. Suurin kysymys oli, että miksi ihmeessä joku lähettäisi tällaisen viestin.
 Hovin mukaan hänen saamaansa uhkausviestiin sisältyi viittaus ulkopuoliseen henkilöön, minkä vuoksi hän ei avaa viestin sisältöä tarkemmin.
 – Kyllä siinä sellaisella asialla uhataan, että sillä voisi olla henkilökohtaiseen elämääni vaikutusta. On kyse siis valheellisesta asiasta, jolla minua uhataan.
 Hovi ei halua sanasta sanaan paljastaa saamansa uhkausviestin sisältöä, mutta halusi joka tapauksessa nostaa asian julkiseen keskusteluun.
 – Erilaisia epämiellyttäviä yhteydenottoja, uhkauksia ja painostusta on ollut aiemminkin. Ei välttämättä pelkästään minuun kohdistuen. Tiedän, että sitä ilmapiiriä on. Olen saanut nyt useita viestejä, joissa on kiitetty sitä, että toin tämän julkisuuteen, koska moni on kokenut samaa, Hovi sanoo.
 Lue lisää:   Vihainen puhelu kesken Kouvolan valtuustokokouksen lipsahti julki – nyt puhuu ripityksen saanut Henna Hovi

Uhkailun ja painostuksen kohteeksi joutunut kuntapoliitikko haluaa nostaa kissan pöydälle: "Tällaista politiikan ei pitäisi olla, mutta sitä se on"


Summary: Kiintiöpakolaisena 16 vuotta sitten Suomeen tullut Aziza Hossaini pakeni Afganistanista, koska Taliban murhasi hänen vanhempansa. Hän pitää tiiviisti yhteyttä Kabuliin jääneisiin sukulaisiinsa.

– Voitko soittaa kohta uudestaan? Sukulaiseni nimittäin soittaa Afganistanista,  Aziza Hossaini , 28, huikkaa haastattelun aluksi.
 Varttituntia myöhemmin haastattelua jatketaan uudestaan. Hossainin mukaan puhelinyhteydet ovat Kabulissa tällä hetkellä niin heikot, ettei sukulaisen puheesta saanut selvää, mutta tekstiviesteillä pystyi onneksi keskustelemaan.
 Helsingissä asuva Hossaini pääsi sisarustensa kanssa kiintiöpakolaisena Suomeen vuonna 2005. Nykyisin hän työskentelee Suomessa oikeustulkkina.
 Edellisen kerran Taliban valtasi Kabulin vuonna 1996. Hossainin perhe asui kaupungissa silloin omakotitalossa. Hossaini muistaa katsoneensa alle kouluikäisenä ovenraosta, kun Taliban vyöryi katua pitkin panssarivaunulla.
 – He olivat ihan samannäköisiä silloin kuin he ovat nyt kuvissa. Pukeutumistyyli ei ole muuttunut. Kun näen näitä kuvia, muistan välähdyksiä lapsuudestani.
 Taliban-sotilaita partioimassa Kabulin ulkopuolella Afganistanissa 25. heinäkuuta 1996. Per-Anders Pettersson / Getty Images
 Talibanit tekivät useita kotietsintöjä Hossainin kotiin. Vanhemmat poistivat shiiamuslimiuteen viittaavat esineet ja kirjat pois seiniltä. Vieraat aseistatuneet miehet ryntäsivät taloon sisään ja puhuivat kieltä, jota Hossaini ei ymmärtänyt. Äiti piti päällään burkaa, vaikkei sitä normaalisti käyttänyt.
 Lopulta Hossainin perhe joutui pakenemaan kodistaan. Pikkusisko oli isän sylissä. Äiti piti kädestä kiinni, ja he juoksivat. Heitä päin ammuttiin. Hossaini näki maassa kuolleita ihmisiä.
 – Ihmisyys kuoli sinä päivänä. Kukaan ei välittänyt. Epätoivoa, tuskaa ja surua.
 Lopulta Talibanit murhasivat Hossainin vanhemmat. Sitä hän ei voi ikinä unohtaa.
 – Kun länsimaat menivät Afganistaniin, olin todella toiveikas, että siellä tapahtuu muutos. En voinut ikinä uskoa, että se mitä lapsuudessa tapahtui minulle, tulisi tapahtumaan myös sukulaisilleni.
 Amerikkalaiset sotilaat vartioivat Kabulin lentokenttää. Kaupungista ei ole Hossainin kuuleman mukaan mahdollista paeta. Lentokentällä on ainoastaan länsimaalaisia. AFP / Lehtikuva
 Kaupunki on kaaoksessa
 Hossainille soittanut sukulainen kertoo, että Kabulissa kaupunkilaiset ovat järkyttyneitä siitä, miten nopeasti koko Afganistan ja Kabul luovutettiin Talibaneille. Sukulaisen äänestä kuulee toivottomuuden ja surun.
 Perheestä kukaan ei ole uskaltanut poistua talosta. Naapureiden mukaan ainakin heidän asuinalueellaan kaikki kaupat ovat kiinni. Yhteydet ovat huonot ja sähköt katkeilevat.
 Hossaini on rahoittanut 13 vuoden ajan viiden Afganistanissa asuvan tytön koulunkäyntiä Suomesta käsin. Osa tytöistä oli jo menossa yliopistoon. Nyt tytöt ovat polttaneet koulutodistuksiaan.
 – Heitä pelottaa, että jos Talibanit tulevat heidän koteihinsa ja löytävät todistuksia, se vaarantaa heidän henkensä.
 Kaupungista ei ole Hossainin kuuleman mukaan mahdollista paeta.
 Hossaini kertoo sukulaisensa pojasta, joka on jakanut Talibania kritisoivia videoita sosiaalisessa mediassa ennen kuin ääriliike valtasi maan. Perhe ei tiedä, missä poika on tällä hetkellä.
 Tulevaisuus näyttää synkältä
 Jos Taliban pysyy vallassa, alkaa Hossainin mukaan Afganistanissa pimeä kausi. Sen vuoksi hänen mielestään on tärkeää, että länsimaalaiset mediat pysyvät maassa ja uutisoivat tapahtumista. Niiden läsnäolo voi hillitä Talibanin raakuutta.
 – Koska  länsimaalaiset mediat ovat edelleen siellä , Taliban ajattelee, että "pitää näyttää länsimaille, että me olemme vähän muuttuneet" . Se  vähän  auttaa niitä ihmisiä, jotka siellä asuvat, hän uskoo.
 Seuratessaan uutisointia alueen tilanteesta hän kokee elävänsä lapsuudenmuistonsa uudestaan.
 – Lapset ovat samassa tilanteessa kuin minä olin lapsuudessani. He eivät ymmärrä, miksi he eivät saa enää leikkiä, tanssia ja kuunnella musiikkia. He ihmettelevät, miksi heitä ammutaan ja miksi heidän vanhempansa pelkäävät.
 Hossaini ei usko Talibanin muuttuneen. Hänen sukulaiset sanovat, että Taliban esittää julkisuudessa valheita ja propagandaa.
 – Pienemmissä maakunnissa, jossa talibanit ovat olleet vallassa pidemmän aikaa, tyttöjä ei ole päästetty kouluun ja naisia on käsketty pukeutumaan burkaan.
 Taliban kannattaa tiukkaa sharia-lakia, jossa naisten paikka on tiukasti kotona. Tilanne on Hossainin mukaan naisten ja lasten kannalta katastrofaalinen.
 – Muiden valtioiden johtajien pitäisi tutkia, ovatko he ne samat talibanit, jotka olivat Afganistanissa vallassa 20 vuotta sitten, vai ovatko he oikeasti muuttuneet parempaan suuntaan kuten väittävät.
 Lue seuraavaksi:
 Taliban on ottanut vallan Afganistanissa, HS: Suomen suurlähetystön työntekijät evakuoitu Afganistanista, Kabulin lentokenttäkaaoksessa kuollut ainakin kolme
 Afganistanilainen toimittaja Ylelle: Kabulissa tunnelma on kireä, kadut ovat hiljaiset
 Tämän takia Taliban huolettaa maailmaa – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä

Helsinkiläinen Aziza Hossaini, 28, joutui taas lapsuutensa kauhunhetkiin ja pelkää nyt sukulaistensa puolesta: "Lapset ihmettelevät, miksi heitä ammutaan”


Summary: Monet suomalaiset ovat olleet mukana turvaamassa rauhaa Afganistanissa. Nyt vuosien työ on valumassa hukkaan, kun Taliban-järjestö on miehittänyt liki koko valtion.

– Ohhoh, sanoo Helsinki-Vantaan lentokentällä työskentelevä palomies  Jukka Kymäläinen , kun hän kuulee, että Taliban on saanut Kandaharin lentokentän haltuunsa.
 Kymäläinen kävi tutustumassa Kandaharin lentokenttään ollessaan rauhanturvaajana Afganistanissa keväästä 2005 kevääseen 2006.
 – Kyllähän tuo sävähdyttää, hän kuvailee tunteitaan, joita tuoreet uutiset saavat palomiehessä aikaan.
 Kabulin lentokentän Kymäläinen tuntee vielä paremmin. Hän pystyy kuvittelemaan, millainen kaaos lentokentällä vallitsee. Hän kävi päivittäin Kabulin lentokentällä kouluttamassa afganistanilaisia lentokenttäpalomiehiksi.
 Lentokentällä täysi kaaos, pelkää suomalaisten puolesta
 Kymäläinen asui lentokentän yhteyteen rakennetussa leirissä muiden rauhanturvaajien kanssa. Valtavassa leirissä asui useita tuhansia rauhanturvaajia, jotka olivat suomalaisia, muita eurooppalaisia ja yhdysvaltalaisia.
 – Leiriltä kävelimme Kabulin lentokentän paloasemalle, hän muistelee.
 Lentokenttä oli tuolloin paljon alkeellisempi kuin muut tuon ajan kentät. Kymäläinen muistelee, että mukavuuksia ei ollut, esimerkiksi autotalleja ei ollut, ja autoja säilytettiin ulkona.
 Kymäläinen sanoo pystyvänsä samaistumaan lentokentän tuntumassa kuvattuihin tuoreisiin uutisvideoiden tapahtumiin.
 – Nuo ovat tuttuja maisemia. Itsekin olen ajanut samoja katuja silloin, Kymäläinen sanoo katsoessaan uutisvideota.
 Kymäläinen pelkää, että kaaos lentokentillä vaikeuttaa myös suomalaisten saamista turvaan.
 – Kyllä siellä on tukalat oltavat. Siellä on täysi kaaos nyt, hän kommentoi videoiden äärellä.
 Rauhanturvaaja-aikanaan Kymäläinen oli reilu kolmekymppinen vantaalainen palomies, joka oli lähtenyt rauhanturvaajaksi Afganistaniin saadakseen vaihtelua ja päästäkseen seikkailemaan.
 Työ ja eläminen leirillä oli pääasiassa rauhallista ja turvallista, koska sotilaat vartioivat leiriä. Leiristä sai poistua kaupungille vain panssariautolla, koska piti varautua iskuihin ja tulitukseen.
 Jukka Kymäläisen albumissa on valokuvia, joissa he kouluttavat Kabulin lentokentällä paikallisia ihmisiä. Jukka Kymäläisen kotialbumi
 Rauhanturvaaja: “He halusivat vain tehdä töitä, eikä pelätä”
 Kymäläinen tutustui moniin afganistanilaisiin työssään, mutta ystävyyteen asti rauhanturvaajien ja paikallisten välit eivät koskaan syventyneet.
 – Meille sanottiin, että koulutettavien kanssa kannattaa puhua neutraaleista asioista, ei esimerkiksi uskonnosta.
 Kymäläinen on miettinyt vuosien saatossa aina välillä, mitä hänen kouluttamilleen palomiehille nyt kuuluu. Tänään kerrotut uutiset lentokentän kaaoksesta ovat saaneet miettimään heitä erityisesti.
 – Tuolloin koulutettavat palomiehet toivoivat, että he saisivat tehdä töitä rauhassa eikä heidän tarvitsisi pelätä.
 Kymäläinen ei tiedä, mitä palomiehille nyt kuuluu.
 – On hirveä sääli, jos koko maa menee sotatilaan ja jos kaikki työ mitä maassa tehtiin, menee hukkaan.
 Kymäläinen työskentelee itse yhä palomiehenä Helsinki-Vantaan lentokentällä ja asuu Hausjärvellä omakotitalossa yhdessä avovaimonsa ja lapsensa kanssa.
 Rauhanturvaajana Afganistanissa toiminut palomies Jukka Kymäläinen ampuma-aseharjoituksissa.  Jukka Kymäläisen kotialbumi
 Poliisina Afganistanissa
 Lähes tulkoon samoihin aikoihin Jukka Kymäläisen kanssa Afganistanissa oli myös lappeenrantalainen  Teuvo Piironen . Hän sai noin 15 vuotta sitten mielenkiintoisen tehtävän, kun työskenteli vuosina 2006–2007 Afganistanissa EU:n poliisien turvallisuusupseerina.
 Palveluksen jälkeen Piironen on mielenkiinnolla seurannut Afganistanin kehitystä, eikä todellakaan ole tyytyväinen viime viikkojen tapahtumiin.
 – Suuri pelko on, että talibanit aloittavat saman hirmuhallinnon, joka heillä aiemmin oli, sanoo Piironen.
 Afganistanissa Piironen työskenteli pääasiassa pääkaupunki Kabulissa, mutta vieraili myös Afganistanin muissa osissa. Yksi hänen tehtävistään oli vastata EU-diplomaattien ja leirin turvallisuudesta.
 Koko vuoden ajan pelko oli jatkuvasti läsnä.
 – Joka päivä ei pelkoa ajatellut. Pelko piti työntää taka-alalle, mutta joka kerta kun lähti portista ulos, tiesi, että lähtö saattaa olla viimeinen.
 Piironen kertoo, miten jokaisella länsimaisella oli ikään kuin hintalappu olkapäässään. Amerikkalaisilla se oli Piirosen mukaan 13 000 dollaria hengeltä.
 – Meillä se oli vain 3 000 dollaria eli olimme vähän halvempaa väkeä.
 Naisten asema synkkenee
 Yhdysvallat aloitti sodan talibaneja vastaan liki 20 vuotta sitten. Sen jälkeen olot maassa vakiintuivat, vaikkakaan eivät aivan kokonaan.
 Nyt Afganistanissa kuohuu, kun länsimaisten joukkojen lähdön jälkeen Taliban on vallannut itselleen lähes koko valtion.
 Teuvo Piironen on hiljattain jäänyt eläkkeelle Kaakkois-Suomen poliisista, jossa hän ylikonstaapelina työskenteli muun muassa kenttäjohtajana. Kalle Purhonen/Yle
 Kun Teuvo Piironen palaa 15 vuoden takaisin aikoihin, hän muistaa miten esimerkiksi naisten ja tyttöjen asema oli tuolloin parantunut merkittävästi. Tämä oli tapahtunut sen jälkeen, kun länsimaat olivat tulleet turvaamaan rauhaa.
 – Kaupungissahan tyttöjen ja naisten asema oli siihen aikaan aika hyvä. Sadattuhannet tytöt pääsivät käymään koulua ja naiset pystyivät suhteellisen vapaasti tekemään esimerkiksi ostoksia.
 Nyt Piironen uskoo naisten ja lasten tulevaisuuden olevan synkkä.
 – Naiset pakotetaan jäämään sisälle. Tyttöjen koulunkäynti loppuu täysin. Tyttöjä aletaan pakkonaittaa vanhoille ukoille. Näin tapahtui maaseudulla silloinkin, kun minä siellä olin.
 Piirosen mukaan alle 16-vuotiaiden avioliitot on periaatteessa kiellettyjä, mutta sääntöä kierretään koko ajan.
 – Jo nyt on tullut tietoja, että taliban on pakottanut pakkoavioliittoihin ja jihad-vaimoiksi.
 Tulevaisuus ehkä jossain
 Talibanit ovat viime päivinä julkisuudessa kertoneet olevansa rauhantahtoisempia ja antavansa turvallisempaa elämää. Piironen ei siihen luota.
 – Taliban lupasi edellisessä valtaannousussaan noudattaa kaikkia kansainvälisiä sopimuksia. Ei noudattanut, eikä tule noudattamaan nytkään.
 Teuvo Piironen seuraa huolestuneena Afganistanin tilannetta.  Kalle Purhonen/Yle
 Vaikka juuri nyt Afganistanin tilanne näyttää toivottomalta, Piironen uskoo tilanteen vielä joskus muuttuvan.
 – Afganistanissa on paljon ihmisiä, jotka melkein 20 vuotta pääsivät maistamaan länsimaista vapautta, koulutuksen vapautta ja mielipiteen vapautta. Ei tämä väki varmaan hevin ala siitä luopua, olkoonkin, etteivät he ainakaan ihan alkuun lähde huutelemaan omia mielipiteitään. Jatkossa tämä voi olla vastavoima.

Kaksi Afganistanissa työskennellyttä suomalaista pelkää, että 15 vuoden takainen historia toistuu: "Naiset pakotetaan sisälle ja naitetaan vanhoille ukoille"


Summary: Taistelut ovat vahingoittaneet sähköverkkoa, vedenjakelujärjestelmää, terveyskeskuksia ja sairaaloita Afganistanissa, sanoo SPR:n katastrofipäällikkö Niklas Saxén. Amnestyn mukaan humanitaarisen avun perille saaminen voi aiheuttaa ongelmia.

Afganistanin asutuskeskuksissa käydyt taistelut ovat vaurioittaneet niin vesijärjestelmää kuin sairaaloita, ja moni joutuu jättämään kotinsa.
 Eteläaasialaisen valtion humanitaarinen tilanne oli erittäin heikko jo ennen Talibanin nopeaa valtausoperaatiota maan suurissa kaupungeissa ja pääkaupungissa Kabulissa.
 Afganistanissa oli jo vuoden alussa 18 miljoonaa ihmistä humanitaarisen avun tarpeessa.
 – Siitä tilanne on kehittynyt dramaattisesti, ja me kaikki olemme nähneet uutiskuvissa, mitä siellä tapahtuu. Taisteluja on ollut melkein kaikissa suurissa asutuskeskuksissa. Taistelut ovat vahingoittaneet sähköverkkoa, vedenjakelujärjestelmää, terveyskeskuksia ja sairaaloita, sanoo Suomen Punaisen Ristin kansainvälisen katastrofiavun päällikkö  Niklas Saxén.
 Perustarpeista on pulaa. Kaikilla ihmisillä ei ole ruokaa eikä puhdasta vettä. Suomalaiset ihmisoikeus- ja avustusjärjestöt seuraavat tiiviisti tilannetta.
 Tilannetta vaikeuttaa myös jylläävä koronaviruspandemia. Afganistanin terveydenhuoltojärjestelmä on ollut Saxénin mukaan jo entuudestaan koetuksella.
 – Jo aiemmin terveysjärjestelmä on ollut heikossa kunnossa. Jo pelkästään Kansainvälisen Punaisen Ristin tukemissa 15 sairaalassa hoidettiin heinäkuussa 13 000 taisteluissa haavoittunutta ihmistä, ja elokuussa heitä on ollut jo 4 000. Voi kuvitella, millainen tilanne siellä on – vallitsevan koronatilanteen lisäksi.
 SPR:n Saxén toivoo, että avustustyöntekijät ja terveydenhuollon työntekijöiden annettaisiin tehdä työnsä vaikessa tilanteessa.
 Afganistanissa on sekä Kansainvälisen Punaisen Ristin avustustyöntekijöitä että yhteistyöjärjestö Afganistanin Punaisen Puolikuun työntekijöitä. Töitä on tehty myös Talibanin valtaamilla alueilla, ja Saxénin mukaan järjestön työntekijöitä on kunnioitettu.
 Suurin osa toimijoista on paikallisia.
 – He pyrkivät jatkamaan työskentelyä niin paljon kuin on mahdollista, mutta osa on joutunut pakenemaan, Saxén sanoo.
 Amnesty: Erityisesti valmiiksi hauraassa asemassa olevien oikeudet vaarassa
 Myös ihmisoikeusjärjestö Amnesty Suomen oikeudellinen asiantuntija  Kaisa Korhonen  painottaa, että Afganistanin ihmisoikeustilanne oli jo entuudestaan heikko.
 – Meidän näkemyksemme mukaan Afganistan on yksi maailman turvattomimmista paikoista, ja Global peace indexin mukaan maa on maailman turvattomin jo toista vuotta peräkkäin.
 Korhosen mainitsema indeksi asettaa valtiot paremmuusjärjestykseen niiden turvallisuuden perusteella. Indeksi huomioi yhteiskunnallisen turvallisuuden, kansalliset ja kansainväliset konkfliktit ja valtion militarisoinnin tason.
 Viimeaikaiset tapahtumat ovat heikentäneet afganistanilaisten siviilien tilannetta edelleen. Samanaikaisesti jylläävä koronaviruspandemia vaikeuttaa paikallisten ihmisten elämää entisestään.
 Humanitaarista apua tarvitaan välittömästi, mutta sen perille saaminen voi aiheuttaa ongelmia.
 – Paljon ihmisiä on maansisäisessä paossa ja asuu pakolaisleireillä, joissa sanitaatio ja muut elämän edellytykset ovat huonoja. Ihmiset ovat paenneet runsain määrin maan sisäisesti. Se varmasti kasvaa, ja ulkomaille pakeneminen voi vaikeutua.
 Ihmisoikeuksien toteutuminen valtiossa on vaakalaudalla. Erityisesti jo valmiiksi hauraassa asemassa olevien ihmisten oikeudet ovat vaarassa.
 Korhosen mukaan tilanne näytti jo hieman paremmalta ennen viime vuonna käytyjä rauhanneuvotteluja.
 Viime vuonna  Taliban-ääriliike ja Yhdysvallat solmivat ensin sopimuksen yhdysvaltalaisjoukkojen vetämisestä maasta  ja sen jälkeen  Taliban ja Afganistanin valtio käynnistivät rauhanneuvottelut .
 – Rauhanneuvotteluiden aikana siviilien ja ryhmien, jotka ovat heikossa asemassa, turvallisuustilanne alkoi heikentyä.
 Korhosen mukaan naiset ja varsinkin ne, jotka puolustavat ihmisoikeuksia, ovat erityisessä vaarassa.
 Taliban on sunnalainen liike, jonka arvoja ohjaa ankara tulkinta islamilaisesta laista eli šariasta.
 Lisää aiheesta:
 Tämän takia Taliban huolettaa maailmaa – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä
 Kirkon ulkomaanapu: Avustustarvikkeiden saaminen alueelle voi olla vaikeaa
 Afganistanin tilanteen heikentymisen nopeus tuli Kirkon ulkomaanavulle yllätyksenä. Avoimia kysymyksiä on vielä paljon.
 Ulkomaanavulla ei ole Afganistanissa omaa toimintaa. 1990- ja 2000-luvuilla apua toimitettiin alueelle maassa toimivan yhteistyöjärjestön kautta.
 Kirkon ulkomaanapu kokoontuu tiistaina pohtimaan Afganistanin tilannetta ja mahdollisesti lisääntyvää avuntarvetta.
 – Humanitaariset tarpeethan tulevat olemaan ihan älyttömän isot. Nyt pikku hiljaa kuullaan, mihin suuntaan maa lähtee, Kirkon ulkomaanavun humanitaarisen avun päällikkö  Eija Alajarva  arvioi.
 Huolta aiheuttaa myös avun saaminen perille.
 Myös Alajarva pelkää paikallisten avustushenkilöiden turvallisuuden puolesta. Alajarvan mukaan paljon on kiinni siitä, miten neuvottelut avun saattamisesta sitä tarvitseville onnistuvat Taliban-liikkeen kanssa.
 Kriisin vaikutukset voivat näkyä yli valtion rajojen, sillä yhä useampi ihminen voi olla pakotettu jättämään kotinsa.
 Alajarva uskookin tapahtumien lisäävän Afganistanista lähtevien pakolaisten määrää. Suurin paine kohdistuu naapurimaihin.
 – Kyllähän tämä pakolaiskysymys tulee näyttäytymään maailmanlaajuisesti, ja vaikutukset voivat näkyä hyvinkin nopeasti. Kuinka voimakkaita nämä virrat ovat, on sitten toinen juttu.
 Vallanvaihtopyrkimyksien humanitaarisia vaikutuksia on vaikeaa arvioida. Afganistanin tilanne on erityinen, ja vertailukohtaa on vaikea löytää.
 – Voisi kuitenkin kuvitella, että lyhyellä aikavälillä maa tulee olemaan aika sekasortoisessa tilassa ihan kaikkien perusasioiden suhteen sekä sen, mitä tapahtuu tilanteessa, jossa valta vaihtuu ja jossa ollaan uuden hallinnon alla, Alajarva arvioi.
 Järjestöt: Aineeton auttaminen on tärkeää
 Osa suomalaisista saattaa miettiä, miten voisi auttaa afganistanilaisia siviilejä. SPR:n Saxénin mukaan kenttätyön rahoituksen turvaaminen on tärkeää. Hän huomauttaa, että suomalaiset tukevat jo nyt alueella tehtävää avustustyötä.
 – Toimi, jota tuemme on, että paikan päällä olevat ihmiset ja avustusjärjestöt pystyvät tekemään avustustyötä, ja se vaatii myös varoja.
 Kirkon ulkomaanavun Alajarva näkee, että tällä hetkellä kaikista isoin rooli on Suomen valtiolla ja hallituksella ja niiden osallistumisella kansainvälisiin keskusteluihin.
 – Jos ajattelee taas Suomen kansalaisia, olisi tärkeää suhtautua suopeasti ja positiivisesti pakolaiskysymykseen, koska se tulee olemaan iso asia Afganistanin suhteen. Meillä on kansainvälinen, solidaarinen vastuu auttaa näitä ihmisiä, jotka ovat joutuneet hätään tahtomattaan.
 Amnestyn Korhosen mukaan tärkeintä, mitä Suomessa ja Euroopassa voi tehdä, on Afganistaniin suuntautuvien palautusten lopettaminen ja käytännön jatkaminen myös vastaisuudessa.
 Suomi päätti 9. heinäkuuta, että uusia maastapoistamispäätöksiä Afganistaniin ei tehdä. Asiaa Yle Uutisille kommentoineen maahanmuuttovirasto Migrin turvapaikkayksikön johtaja  Antti Lehtisen  mukaan päätös ei koske jo tehtyjä poistamispäätöksiä, mutta poistamispäätöksen saanut voi valittaa päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Jos korkein hallinto-oikeus on hylännyt päätöksen, turvapaikkaa on mahdollisuus hakea uudestaan muuttuneen tilanteen johdosta.
 Viime kädessä päätöksen toimeenpaneva poliisi harkitsee, onko palauttaminen turvallista. Migri ei ole keskeyttänyt turvapaikkahakemuksien käsittelyä.
 Amnestyn näkemys on ollut jo pitkään, että Afganistan ei ole turvallinen valtio, johon henkilöitä voidaan palauttaa.
 – Suomalaiset voivat vaatia päättäjiltä, että afgaanien elämää Suomessa turvataan ja että heidän ei tarvitse elää pelossa siitä, milloin heidät palautetaan. Palautuksia ei saa laittaa täytäntöön niin kauan, kuin siviilit ovat Afganistanissa vaarassa. Suomessa oleville afgaaneille tulee antaa suojelua, Korhonen painottaa.
 Hän pelkää, että viimeaikaiset tapahtumat mitätöivät sen työn, mitä Afganistanissa on tehty ihmisoikeuksien toteutumisen edistämiseksi.
 Korhonen muistuttaa, että etukäteen on lähes mahdotonta arvioida miten tilanne etenee.
 – On suuri riski, että toiveet ja työ, jota tähän on laitettu, valuu hukkaan. Jos on nähtävissä, että turvallisuustilanne on heikentynyt näin nopeasti, siitä on arvioitavissa, että ihmisoikeustilanne ja naisten asema voi tästä huonontua. Toivon kuitenkin, ettei näin ole, Korhonen päättää.
 Lue lisää:
 Asiantuntija: Tilanne muuttuu Afganistanissa nyt tunti tunnilta – "Tässä on yllättynyt itse kukin"
 Afganistanilainen toimittaja Ylelle: Kabulissa tunnelma on kireä, kadut ovat hiljaiset
 Analyysi: Talibanin salamasota antoi katkeran opetuksen ulkopuolisille
 Kaksi Afganistanissa työskennellyttä suomalaista pelkää, että 15 vuoden takainen historia toistuu: "Naiset pakotetaan sisälle ja naitetaan vanhoille ukoille"
 Juttua on täydennetty klo 19.22: KHO:sta kielteisen päätöksen saaneet voivat hakea uudestaan turvapaikkaa muuttuneen tilanteen perusteella.

"Tilanne on kehittynyt dramaattisesti" – avustusjärjestöjen mukaan Afganistan tarvitsee humanitaarista apua välittömästi, pulaa on jopa ruoasta ja vedestä


Summary: Koronasairaus on vaarallisempi raskaana olevalle, heikentyneen immuniteetin ja keuhkojen ahtauden takia. THL päivitti suositustaan raskaana olevien rokottamisesta. Riski saada vaikea koronatauti on kaikista suurin raskauden loppuvaiheessa.

Raskaana olevat eivät Suomessa kuulu riskiryhmään, vaikka koronaviruksen deltavariantti tutkitustikasvattaa vakavan taudin riskiä odottavilla äidillä.
 Viime viikolla Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  kehotti  kaikkia raskaana olevia hankkimaan koronarokotteen. Yle  uutisoi aiemmin , kuinka sairaanhoitopiirit ovat olleet huolissaan raskausajan koronasairaista, sekä sairaaloiden kantokyvystä.
 Koronaraskaus on resurssiriski sairaalalle
 Ruotsin kansanterveyslaitos määritti koronapandemian alussa raskaana olevat kuuluvaksi osaksi riskiryhmää. Raskausaikana elimistön immuniteetti käy heikommalla teholla kuin tavallisesti. Myös normaalisti sujuvassa raskaudessa verisuonitukosten riski kasvaa, ja koronavirustauti lisää tukosten riskiä entisestään.
 – Raskauden aikana immuunipuolustus on hieman heikentynyt. Syy tähän on se, ettei äidin immuunipuolustus hyökkäisi sikiötä, joka on osittain vierasta perimää, vastaan. Rokotus on tehokas tapa torjua erityisesti vakavaa koronavirustautia ja sen mahdollisia seurauksia, THL:n asiantuntijalääkäri  Anna Scherleitner  kertoo.
 Hän huomauttaa, että samasta syystä raskaana olevat henkilöt kuuluvat myös influenssan riskiryhmään.
 Vaikuttaa myös siltä, että delta-variantti on vaarallisempi raskaana oleville kuin aikaisemmat koronaviruksen variantit, THL:n asiantuntijalääkäri toteaa. Tiina Jutila / Yle
 Raskaana olevien riskiä saada vakava koronaviruksen taudinmuoto lisää ylipaino, diabetes, verenpainetauti tai synnyttäjän korkea ikä.
 – Silloin riski on vielä suurempi, kuin muilla raskaana olevilla.
 Myös loppuraskauden suuri kohtu painaa mekaanisesti keuhkoja, ja niiden toiminta on silloin kovilla.
 – Jos keuhkoissa on koronavirus, niin alhaalta päin painava kohtu, joka pienentää keuhkojen tilavuutta, voi vaikeuttaa oireistoa, Scherleitner toteaa.
 Tampereen yliopistollisen sairaalan synnytysosaston lääkäri  Ulla Palomäen  mukaan koronaa sairastava synnyttäjä vaikeuttaa osaston toimintaa ja kuormittaa hoitohenkilöstöä.
 – Huolestuttavaa on se, että hoitajia ei saada enempää. Yhdenkin koronapotilaan hoitaminen on työlästä, koska turvajärjestelyihin menee kohtuuttomasti aikaa. Lisäksi tilanne uhkaa muita synnyttäjiä. Tämä vakava uhka resursseille, Palomäki varoittaa.
 Miksi raskaana olevat eivät ole riskiryhmää?
 Länsinaapuri määritteli raskaana olevat henkilöt osaksi riskiryhmää jo koronapandemian alussa. Suomessa lasta odottavat jäivät riskiryhmien ulkopuolelle. THL:n asiantuntijalääkärin mukaan koronapandemian varhaisissa vaiheissa ei taudin vakavuudesta raskaana olevilla ja rokotteiden turvallisuudesta ollut riittävästi näyttöä.
 Koronaviruksen herkästi leviävä deltamuunnos on muuttunut myös Suomessa valtavirukseksi.
 – Nyt kun on enemmän tietoa siitä, että rokote on turvallinen raskaana olevalle äidille sekä lapselle, on rokotussuositus voitu antaa. Vaikuttaa myös siltä, että delta-variantti on vaarallisempi raskaana oleville kuin aikaisemmat koronaviruksen variantit, THL:n asiantuntijalääkäri Anna Scherleitner sanoo.
 Hänen mukaansa vastaisuudessa tilanteen niin vaatiessa raskaana olevat tulisi määritellä riskiryhmäksi.
 THL on saanut sairaanhoitopiireiltä huolestuneita yhteydenottoja, koska yhä useammin raskaana olevat henkilöt ovat joutuneet sairaalahoitoon. Taustalla vaikuttaa entistä ärhäkämmin tarttuva delta-variantti.
 Lue lisää:   Sairaala vetoaa odottavia äitejä ottamaan koronarokotteen – TAYSin synnytyslääkäri: "Meillä ei riitä henkilökunta, jos tämä jatkuu tällaisena"
 Tuoreen  brittitutkimuksen  mukaan variantti aiheuttaa useammin vakavan taudin raskaana oleville.
 Koronatartunnan saaneilla sairaalaan päätyneillä raskaana olevilla on tutkimuksessa alkuperäisen virusmuodon auheuttamassa taudissa 24,4 prosentin riski keskivaikeaan tai vaikeaan taudinkuvaan.
 Alfa-variantin, eli brittimuunnoksen tartunnan myötä riski keskivaikealle tai vaikealle taudille oli 35,8 prosenttia. Delta-varianttiin liittyvä keskivaikean tai vaikean taudin riski sairaalahoitoon joutuneilla oli korkein: 45 prosenttia.
 Tutkimuksessa selvitettiin liki 3 400 raskaana olleen koronaa sairastaneen, sairaalahoitoon joutuneen henkilön taudinkuva.
 Tuore tutkimus on vielä vertaisarvioimaton, mutta esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS) päätyi ennen THL:ää suosittelemaan raskaana olevien rokottamista ohjeissaan.
 Tutkimuksissa on myös todettu, että äidin raskauden aikana saama koronavirustauti lisää ennenaikaisen synnytyksen riskiä.
 – Delta-variantin myötä ensimmäisen rokotteen antama suoja on jonkin verran heikentynyt, siksi olisi tärkeää, että jokainen saa kaksi rokotetta. Tämä luonnollisesti koskee kaikkia, eikä pelkästään raskaana olevia. Mutta raskaana olevat ovat suuremmassa riskissä saada vaikeamuotoinen koronavirustauti.
 Hän muistuttaa, että kahden rokotteen saaminen olisi tärkeää ennen loppuraskautta. Silloin riski saada vaikea koronatauti on kaikista suurin.
 Empivät asiakkaat neuvolan ovella
 Tampereen kaupungin läntisen alueen äitiys- ja lastenneuvolapalveluiden osastohoitaja  Niina Ali-Rantala  on nähnyt työssään tulevien äitien huolen.
 – Usein neuvolasta haetaan viimeinen sana, vaikka päätöksen kannalle olisikin kallistunut koronarokotteen suhteen.
 Ali-Rantalan mukaan raskaana olevien asenne rokotuksia kohtaan on viime aikoina parantunut. Osaa rokotteen ottaminen vielä kuitenkin mietityttää.
 – Joitakin huolestuttaa se, että kyseessä on vielä suhteellisen uusi virus sekä rokote. Äidit pohtivat rokotteen vaikutuksista sikiöön. On myös heitä, joille päätös on vaikea kun ei haluta raskausaikana mitään ylimääräistä lääkettä ottaa.
 THL:än mukaan raskausajan koronarokotus on turvallista.
 – Tämänhetkisen tiedon perusteella nämä rokotteet ovat turvallisia. Ei ole mitään viitteitä siitä, että rokotteet aiheuttaisivat keskenmenoja tai kehityshäiriöitä, Anna Scherleitner kertoo.
 Hänen mukaansa koronarokotteita on annettu paljon maailmalla raskaana oleville.
 – Yhdysvalloissa heinäkuun loppuun mennessä yli 90 000 raskaana olevaa henkilöä oli rokotettu koronaa vastaan ja britanniassakin noin 50 000, puhumattakaan muusta maailmasta. Mitään vaarasignaaleja ei rokotteista ole tullut lääkeviranomaisien tietoon.
 Sen sijaan hän kertoo, että tutkimuksissa on käynyt ilmi vasta-aineiden siirtymistä sikiöön.
 – Äidin korotus voi antaa suojaa myös vauvalle syntymän jälkeen.
 Tampereen neuvoloissa rokotteen turvallisuudesta on keskusteltu paljon viime aikoina.
 – Kyllähän se raskaana olevien mielen päällä on. Se, että rokote ei sisällä eläviä viruksia tekee siitä turvallisemman tavan hankkia puolustuskyky, kuin taudin sairastamisen kautta, Ali-Rantala opastaa.
 Siihen, kuinka moni raskaana oleva epäilysten takia jättää rokotteen ottamatta, ei osaa hän vastata.
 – On vaikea arvioida lukumäärää, koska päätöstä ei tarvitse vastaanotolla tehdä tai edes hoitajalle kertoa. Moni jää asiaa pohtimaan.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Keskustele aiheesta 17.8. kello 23 asti!
 Lue lisää:
 Raskaus lisää vaikean koronan riskiä – Emilia Merimaa, 25, sai tartunnan: "Kun oireeni pahenivat, vauvan selviäminen ei ollut enää itsestäänselvyys"

Raskaus kasvattaa vaikean koronataudin riskiä – miksi raskaana olevat eivät ole riskiryhmää?