Summary: Suomalaisen maatalouden suunta kohti 2030-lukua määritetään seuraavan vuoden aikana.  Nyt olisi viime hetket keskustella siitä, mihin maatalouspolitiikka vie ruuantuotantoamme, kirjoittaa Joona.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Hei, Olisiko sinulla hetki aikaa keskustella maataloustukien ehdollisuudesta, ekojärjestelmistä tai maidon pohjoisesta tuotantotuesta? Aijaa, no anteeksi häiriöstä.
 Ei mutta, kiinnostaisiko sinua miltä suomalainen maaseutu ja ruuantuotanto näyttävät 2030-luvulla, tai mitä syöt silloin? Haluaisitko, että maataloustukien avulla hidastettaisiin ilmastonmuutosta, vähennettäisiin vesistöjä rehevöittävää ravinnekuormitusta ja että viljelijä saisi kunnon palkan?
 No niin, arvasin että alkaa kiinnostamaan.
 EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa on valmisteltu seuraavalle vuonna 2023 alkavalle ohjelmakaudelle viimeiset kolmisen vuotta ja nyt on meneillään kansallisten suunnitelmien viimeistely ennen niiden lähettämistä EU-komission arvioitaviksi. Olen maanviljelyn ohella seurannut valmistelua viime vuodet mielenkiinnolla.
 Ruuantuotanto ei ole Suomessa  ollut kuuma puheenaihe viime vuosikymmeninä. Emme ole samanlainen ruokakulttuurimaa kuin vaikka keskieurooppalaiset sisarmaamme, joissa ruuantuottajien kiristäminen saa kansan tuella lantakärrien kipit pystyyn hallintorakennuksen edessä.
 Muualla ruokakulttuuriin kuuluu myös se, että alkutuotantoa arvostetaan ja siitä keskustellaan.
 Meillä maatalous ja etenkin maatalouspolitiikka on jätetty hyvin pienelle piirille, jota on voinut jopa häiritä viimeaikainen aiempaa laajempi kiinnostus.
 Maatalouspolitiikan valmistelu  ja sen yhteensopimattomuus tulevaisuuden, tai edes nykyhetken, kanssa ei vielä herättänyt mielenkiintoa mediassa tai kansalaisissa.
 Vasta kun piirin ulkopuolelta tuleva vihreä kaupunkilaisnainen, sisäministeri,  lausui tilastotietoja maatalouden ilmastopäästöjen kehityksestä , saatiin keskustelua aikaan. Hyvä alku.
 Suomen maatalouspolitiikkaluonnosta lomakauden ja sadonkorjuun aikaan julkisesti arvioitaessa, maa- ja metsätalousministeriö julkaisi  ympäristövaikuttavuusarvion . Luonnosta ehdittiin  uutisoida jo jättiharppaukseksi päästöjen vähentämisessä , mutta  kävi kuitenkin ilmi, että tosiasiassa maatalouden ilmastopäästöt jatkaisivat näillä suunnitelmilla kasvuaan , päästöjen kasvu vain hidastuisi.
 Vielä pitäisi keskustella  siitä, miltä suomalaisen ruuantuotannon tulisi näyttää 2030-luvulla? Mitä täällä oikeastaan pitäisi tuottaa ja millä edellytyksillä? Näistä nimittäin ollaan päättämässä seuraavan vuoden aikana.
 Ruoka meiltä ei ole loppumassa välittömästi, mutta ruuantuotannon edellytykset ovat rapautumassa peltoeroosion lailla.
 Maatalous on voimakkaasti tuettua Suomessa, niin kuin muissakin länsimaissa, ja sillä on perusteensa. Mitkä ne ovat, siitä on eri näkemyksiä. On kuitenkin kaksi eri kysymystä, miksi maataloutta tuetaan ja MITEN se pitäisi toteuttaa?
 EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa on Suomessa harjoitettu vuodesta 1995 ilman perustavanlaatuisia muutoksia – kun jostain on vuotanut, on laitettu paikkaa paikan päälle. Näin on syntynyt monimutkainen järjestelmä ja polkuriippuvuuksia, jotka eivät hetkessä kivutta taivu vastaamaan uusiin vaatimuksiin.
 Maanviljelijälle pinta-alaperusteisesti maksettaville suorille, tai lähes suorille, tuille on monta erilaista nimeä ja ehtoa ja tuilla on saatu eriytettyä kasvien- ja eläintentuotanto maantieteellisesti.
 Tukijärjestelmän etuna on kuitenkin se, että meillä on olemassa olevat rakenteet, siis asiantuntijat, virkakoneisto ja hallintojärjestelmä, sekä kaksi miljardia euroa rahaa vuodessa, joiden avulla voidaan toteuttaa myös toisenlaista politiikkaa.
 Voisimmeko kotimaista tuotantoa kehittämällä vähentää tuontiruuan kautta ulkoistamaamme ympäristökuormaa? Voisimmeko parantaa ruuantuotannon huoltovarmuutta olemalla vähemmän riippuvaisia tuontipanoksista, kuten venäläisistä lannoitteiden raaka-aineista? Tai voisimmeko tuottaa jotain sellaista, millä olisi positiivinen ympäristövaikutus ja vientipotentiaalia?
 Radikaali muutos yhdellä kertaa  voi aiheuttaa inhimillistä kärsimystä ja häiriöitä ruuantuotannossa.
 Tärkeintä olisi nyt muuttaa tämän suuren traktorin suunta ennen rotkoa. Heille, jotka ovat sen partaalla, tulee tarjota oikeudenmukainen poispääsy ahdingosta, ja vastuuttaa myös ruokaketjun muita osia.
 Säilyttävää politiikkaa voi aina perustella historialla ja maataloustukien eri tavoitteilla, mutta maatalouspolitiikka on voitava myös kyseenalaistaa, kun elämme ilmaston ja luonnon monimuotoisuuden kriisiä.
 Ruoka meiltä ei ole loppumassa välittömästi, mutta ruuantuotannon edellytykset ovat rapautumassa peltoeroosion lailla.
 Kun maatalouspolitiikkaa perustellaan maailman pohjoisimman ruuantuotannon kilpailukyvyllä eteläisempiin maihin nähden, niin meidän tulisi pohtia, mitä ylipäänsä Suomessa kannattaa tuottaa, ja miten?
 Viljelijänä haluan osallistua keskusteluun syyllistymättä tai uhriutumatta, ratkaisuja hakien.
 Juuso Joona
 Kirjoittaja on joutsenolainen maanviljelijä ja tutkija, joka keskustelee aina mielellään ruuasta ja sen tuotannosta.
 Kolumnista voi keskustella 3.11. klo 23.00 saakka.

Juuso Joonan kolumni: Haluaisitko keskustella ruuantuotannosta?


Summary: Pian alkavassa etsivän harrastustoiminnan pilotissa selvitetään haavoittuvassa asemassa olevien lasten esteitä harrastamiselle. Tutkijan mukaan syynä voi olla esimerkiksi vamma, mieluisan harrastuksen puuttuminen tai maahanmuuttajatausta.

Helsingin kouluissa ilmaiset harrastuskerhot ovat viimein päässeet kunnolla käyntiin syyskuussa, kun koronarajoitukset poistuivat. Tarjolla on perinteistä liikuntaa ja kulttuuria, mutta myös lasten toiveesta eläinkerhoa ja kokkausta.
 Koulun jälkeen järjestettävät ilmaiskerhot ovat osa suurta harrastusuudistusta, jossa kaikille 3.–9.-luokkalaisille tarjotaan harrastus.
 Uudistusta kutsutaan  harrastamisen Suomen malliksi,  ja sen tarkoituksena on poistaa viimeisetkin esteet lasten harrastamisen tieltä. Kerhot ovat ilmaisia eikä vanhempien tarvitse kuskata lapsia erikseen harrastuksiin, koska ne ovat koulun jälkeen.
 Lue lisää:  Jo 400 000 lasta ja nuorta harrastaa ilmaiseksi – nämä lapset pääsevät keilaamaan koulupäivän jälkeen, ja vanhempien kuskausrumba vähenee
 Edelleen joukko lapsia jää jopa ilmaiskerhojen ulkopuolelle. Heitä halutaan lassota harrastusten pariin uudessa etsivän harrastustoiminnan pilottihankkeessa, jonka on määrä alkaa ensi vuonna muutamassa kunnassa.
 Tavoitteena on selvittää ja poistaa haavoittuvassa asemassa olevien lasten kynnyksiä harrastamiseen. Työtä tehdään yhdessä nuorisotyöntekijöiden kanssa.
 Helsingissä 42 000 lasta ilmaiskerhojen ulkopuolella
 Helsingissä koulujen ilmaisharrastuksissa on tällä hetkellä vajaat 4 000 lasta, kun uudistuksen piiriin kuuluu 46 000 lasta, kertoo nuorisotyön aluepäällikkö  Tiina Hörkkö . Harrastuskerhot ovat vasta aloittaneet, mikä selittää asian osittain.
 – Sinne mahtuu monenlaista tarinaa ja monenlaista lasta. Kyllähän nämä luvutkin kertovat, ettei kaikkia ole vielä löydetty, Hörkkö sanoo.
 Myös muualta Suomesta on tullut viestiä, että ilmaiskerhot eivät ole tavoittaneet kaikkia lapsia, kertoo projektipäällikkö  Johanna Laisaari  Valtioneuvoston kansliasta. Hän vastaa kansallisesta lapsistrategiasta, jonka osa etsivän harrastustoiminnan pilotti on.
 – Kaikilla lapsilla ei ole yhdenvertaista mahdollisuutta osallistua harrastuksiin, ja siihen halutaan puuttua heti, sanoo Laisaari.
 Hallitus päätti etsivän harrastustoiminnan pilotin järjestämisestä lokakuun alussa osana kansallista lapsistrategiaa. Laisaari kertoo, että pilottia tulee todennäköisesti hoitamaan opetus- ja kulttuuriministeriö, koska sen alla on myös harrastamisen Suomen malli.
 Tärkeintä, että lapset saavat itse päättää mitä harrastavat
 Tutkija Mikko Salasuo muistuttaa, että etsivä harrastustoiminta ei ole uusi keksintö, vaan sitä on tehty jo vuosia eri puolilla Suomea. Jorge Gonzalez / Yle
 Tutkija  Mikko Salasuo  on tutkinut nuorten esteitä harrastamiselle. Hän listaa yleisimpiä syitä: etäisyys, hinta, matalan kynnyksen harrastusten puutuminen ja harrastusten liika sitovuus. Kun lapselle tulee lisää ikää, on usein tarjolla vain harrastuksia, joissa pitää olla jo tietty osaamisen taso.
 Myös sairaus, vamma tai maahanmuuttajatausta voivat estää lasta osallistumasta harrastuksiin.
 Tiina Hörkkö arvioi, että yksi iso este harrastamiselle voi olla lasten kokema yksinäisyys, sillä ilman kaveria ei ole kiva mennä harrastuksiin. Myös perheen esimerkillä on väliä: harrastavatko vanhemmat ja sisarukset, onko perheellä yhteisiä harrastuksia.
 – Tärkeintä on se, että kuunnellaan lasten ääntä ja he saavat itse päättää, mitä harrastavat, Salasuo sanoo.
 – Kun opetus- ja kulttuuriministeriö selvitti, mitä alakoululaiset lapset haluaisivat harrastaa, oli se jotain aivan muuta kuin mitä aikuiset olivat etukäteen ajatelleet: parkouria, kiipeilyä, ruuanlaittoa, eläinkerhoa, kuvataidetta ja lumilautailua.
 Koulujen ilmaisharrastukset ovat Salasuon mukaan tärkeä panostus tulevaisuuteen, osallisuuteen ja syrjäytymisen ehkäisemiseen.
 – Harrastaminen on ensisijaisesti väline, jolla edistetään lasten ja nuorten hyvinvointia ja kasvamista yhteiskuntaan. Lopulta kai sillä, mitä harrastetaan, ei pitäisi olla hirveästi väliä, kunhan lapset ja nuoret itse kokevat sen tärkeänä, sanoo Salasuo.

Koulujen ilmaiskerhojen avulla piti saada kaikki lapset harrastamaan, mutta osa jää silti ulkopuolelle – pian selvitetään, miksi näin käy


Summary: Nuoret tanskalaiset sanovat, että heidän tietämyksensä muista Pohjoismaista on niukkaa. Maailmalla naapureiden kanssa pidetään kuitenkin yhtä.

KÖÖPENHAMINA  Jono naamiaiskaupan edessä ulottuu melkein seuraavaan kadunkulmaan Kööpenhaminan Nørrebron kaupunginosassa. Lokakuun viimeisenä lauantaina moni on lähtenyt viime tingassa halloween-ostoksille.
 – Aiomme ostaa illaksi jotakin pelottavaa, Kööpenhaminassa asuvat 16-vuotiaat tanskalainen  Rasmus Schytte  ja ruotsalainen  Emma Pihl  sanovat.
 Amerikkalaislähtöinen juhla ja Yhdysvaltain populaarikulttuuri kiinnostavat nuoria.
 Mutta miten on muiden Pohjoismaiden laita?
 Tällä viikolla Pohjoismaiden neuvoston päättäjät kokoontuvat Kööpenhaminassa. Suomen, Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Islannin ministerit keskustelevat muun muassa siitä, mitä koronakriisistä voidaan oppia ja miten maiden välistä yhteistyötä voidaan lisätä.
 Yle kysyi kokouksen alla nuorilta, mitä ajatuksia pohjola herättää.
 "Koulussa pitäisi opiskella enemmän naapurimaiden asioita"
 Naamiaisasuja jonottavat Emma Pihl ja Rasmus Schytte kertovat kuulleensa Pohjoismaiden kokouksesta.
 Emma Pihl:  Kyllä, meille puhuttiin siitä koulussa. Kyseessä on iso ja tärkeä tapahtuma.
 Rasmus Schytte:  Oli kiinnostavaa kuulla asiasta. Koulussa pitäisi opiskella enemmänkin naapurimaiden asioita eikä keskittyä vain kaukana sijaitseviin maihin, kuten nyt lähinnä teemme.
 Emma Pihl:   Pohjoismaiden välinen yhteistyö on tärkeää. Meillä on paljon yhteistä. Haluaisin oppia Pohjoismaista enemmän.
 Kööpenhaminalaiset jonottavat naamiaiskauppaan halloween-juhlien kynnyksellä. Karoliina Kantola
 "Täällä haukumme ruotsalaisia, mutta maailmalla pidämme yhtä"
 21-vuotias  Sarah Katrine Hove  ja 24-vuotias  Victor Qvist Odfeldt  tekevät ryhmätyötä Kööpenhaminan keskustakirjastossa. Journalistiopiskelijat kuvailevat, että naapurimaat ovat lähellä mutta niin kaukana.
 Sarah Katrine Hove:  Norja, Ruotsi, Suomi…. Niin ja Islanti. En tunne Pohjoismaiden politiikkaa juuri ollenkaan. Ruotsi ja Norja ovat minulle ehdottomasti tutumpia kuin Suomi.
 Victor Qvist Odfeldt:  Täytyy myöntää, etten valitettavasti tiedä lähellämme olevista maista paljoakaan.
 Sarah Katrine Hove ja Victor Qvist Odfeldt sanovat, että eivät tiedä Suomesta juuri mitään.  Karoliina Kantola
 Miten määrittelisitte itsenne – oletteko pohjoismaalaisia, skandinaaveja, eurooppalaisia vai tanskalaisia?
 Sarah Katrine Hove:  Totta kai ensimmäisenä olen tanskalainen. Mutta koen myös olevani pohjoismaalainen ja eurooppalainen.
 Sarah Katrine Hove:  On harmi, että meillä tanskalaisilla ja ruotsalaisilla on todella huono asenne toisiamme kohtaan. Kouluiässä tanskalais- ja ruotsalaislapset puhuvat pahaa toisistaan. Teini-iässä huonosti käyttäytyvät ruotsalaiset tulevat hakemaan Tanskasta halpaa alkoholia, jota saa täällä laillisesti jo 16-vuotiaana.
 Victor Qvist Odfeldt:  Maiden välisestä jalkapallokamppailusta puhumattakaan.
 Sarah Katrine Hove:   Täällä kotona saatamme haukkua ruotsalaisia, mutta jos tapaamme heitä ulkomailla, pidämme yhtä. Meillä on kuitenkin enemmän yhteistä heidän kuin kauempana asuvien kanssa.
 Victor Qvist Odfeldt:  Se on sillä tavoin, että me saamme puhua heistä pahaa mutta muut eivät.
 Pohjoismaiden neuvoston istunto järjestetään Kööpenhaminassa. Kuva maineikkaasta Nyhavnin satama-alueesta. Karoliina Kantola
 Suomi on sininen ja valkoinen
 Kaikki Ylen Kööpenhaminassa jututtamat pahoittelevat huonoa tietämystään Suomesta ja suomalaisista.
 Rasmus Schytte:  Minulle tulee ensimmäiseksi mieleen korkea teknologia ja puhdas ilma.
 Emma Pihl:  Niinpä. Vaikka olen ruotsalainen, en tiedä Suomesta paljoakaan. Kun puhumme pohjolasta, puhumme lähinnä Tanskasta, Norjasta ja Ruotsista.
 Victor Qvist Odfeldt:  Lumi ja moottoriurheilijat. Seuraan autourheilua ja tiedän, että teillä on monia hyviä kuskeja.
 Sarah Katrine Hove:   Hmm… Ainakin Suomen lipun värit: sininen ja valkoinen.
 Tunnemmeko me Suomessa Pohjoismaat paremmin kuin kaukaisemmat maat? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan 3.11. klo 23 asti.
 Pohjoismaiden neuvosto Vuonna 1952 perustettu Pohjoismaiden neuvosto pyrkii edistämään Pohjoismaiden yhtenäisyyttä ja hyvinvointia. Neuvosto on Pohjoismaiden parlamentaarinen yhteistyöelin. Jäseniä on Suomesta, Ruotsista, Norjasta, Tanskasta ja Islannista sekä Ahvenanmaalta, Färsaarilta ja Grönlannista. Vuotuisissa istunnoissaan neuvosto päättää asioista, joita maiden hallitusten pitäisi edistää tai joihin pitäisi löytää ratkaisuja. Suomi on vuonna 2021 Pohjoismaiden ministerineuvoston puheenjohtajamaa.

Lumi, autourheilu, sininen ja valkoinen, listaavat opiskelijat Tanskassa asioita Suomesta: "Myönnän, etten tiedä lähimaista paljoakaan"


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Matalan kynnyksen Talousneuvolat vähentävät luukulta toiselle juoksemista
 Velkaantuneet ovat voineet hakea apua talousvaikeuksiin Talousneuvoloista parillakymmenellä paikkakunnalla. Kokeilu on osoittautunut tarpeelliseksi, koska  samalla käynnillä voi tavata useita ammattilaisia  ulosotosta talous- ja velkaneuvontaan. Neuvolassa voi asioida myös nimettömänä.
 Ilmastokokous jatkuu – presidentti Niinistö puhuu tänään
 Glasgow'n ilmastokokoukselle on suuret odotukset. Daniel Leal-Olivas / AFP
 YK:n ilmastokokous jatkuu tänään Skotlannin Glasgow'ssa valtionjohtajien puheenvuoroilla. Puhujien joukossa on Suomea edustava presidentti  Sauli Niinistö . Yle seuraa ilmastokokouksen tapahtumia  tässä päivittyvässä artikkelissa .
 Miksi moni jättää koulun ilmaiskerhon väliin?
 Keilailukerho on ollut yksi Kiuruveden suosituimmista ilmaiskerhoista tänä syksynä. Toni Pitkänen / Yle
 Koulujen ilmaiskerhojen piti saada kaikki lapset harrastamaan, mutta osa jää silti ulkopuolelle. Pian alkavassa hankkeessa selvitetään haavoittuvassa asemassa olevien lasten esteitä harrastamiselle. Tutkijan mukaan syynä voi olla esimerkiksi  vamma, mieluisan harrastuksen puuttuminen tai maahanmuuttajatausta .
 Tanskalaisnuoret eivät tunne Suomea – Ruotsi paljon tutumpi
 Pohjoismaiden neuvoston istunto järjestetään Kööpenhaminassa. Kuva maineikkaasta Nyhavnin satama-alueesta. Karoliina Kantola
 Pohjoismaiden neuvosto kokoontuu tällä viikolla Tanskan Kööpenhaminassa. Kokouksessa pohditaan koronakriisin opetuksia ja mahdollisuuksia lisätä Pohjoismaiden yhteistyötä. Tanskalaisnuorille virallinen yhteistyö on etäinen asia ja muiden Pohjoismaiden tuntemus vähäistä. Ja jos Pohjoismaista jotain tiedetään, niin lähinnä Ruotsista ja Norjasta.  Suomesta tulee mieleen ilmeisiä seikkoja , kuten puhdas ilma, autourheilu ja korkea teknologia.
 Eteläinen ilmavirtaus jatkuu ja sää on lauhaa
 Yle
 Etelästä virtaa edelleen lauhaa ilmaa. Pohjoisessa tulee paikoin tihkusadetta, mutta muuten on poutaista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Talousneuvolat osoittautuneet tarpeellisiksi, Niinistö puhuu ilmastokokouksessa, osa lapsista jää koulun ilmaiskerhojen ulkopuolelle


Summary: Velkaantunut on voinut hakea apua talousvaikeuksiin Talousneuvoloista parillakymmenellä paikkakunnalla. Kokeilu on osoittautunut tarpeelliseksi, koska samalla käynnillä voi tavata useita ammattilaisia ulosotosta talous- ja velkaneuvontaan.

Seinäjoella Kasperin kaupunginosassa sijaitsevassa Toimintojen talossa ovi käy samantien, kun Talousneuvola avataan lokakuisena perjantaina.
 Paikalle on saapunut asiakkaita, jotka haluavat apua muutamaan velkaantumiseen liittyvään kysymykseen.
 Paikalla ovat projektityöntekijä ja sosiaaliohjaaja  Niina Lehtimäki  Seinäjoen kaupungilta, talousneuvonnan suunnittelija  Kaisa Rajaniemi  Ulosottolaitoksesta Seinäjoen toimipisteestä ja talous- ja velkaneuvoja  Anne Hietala .
 Jo yli kaksikymmentä Talousneuvolaa on perustettu ympäri Suomea kahden viime vuoden aikana. Niistä voi hakea apua velkaantumiseen liittyviin kysymyksiin ilman ajanvarausta ja halutessaan nimettömänä.
 Tämä on madaltanut kynnystä hakea apua pieniin tai isoihin talousongelmiin.
 Seinäjoella Talousneuvolaa on järjestetty vuoden alusta lähtien kaksi kertaa kuukaudessa. Asiakkaita on riittänyt välillä kiireeksi asti, välillä on ollut rauhallisempaa.
 – Suurimmalla osalla asiakkaista on jo velkaa, mutta tosi erilaisia tilanteita asiakkailla on. Kysytään esimerkiksi siitä, miten omia maksuja voi järjestellä tai maksueriä pienentää, Niina Lehtimäki sanoo.
 Lehtimäki kertoo, että palaute on ollut asiakkailta hyvää ja palvelu on koettu tärkeäksi.
 Kokeilu yhden luukun palvelusta
 Talousneuvolat ovat osa Ulosottolaitoksen ja talous- ja velkaneuvonnan Ennakoivan talousneuvonnan kaksivuotista hanketta.
 Talousneuvoloiden pyrkimys on viranomaisyhteistyönä tarjota asiakkaille kokonaisvaltaista apua talousongelmiin, kertoo Ulosottolaitoksen ennakoivan talousneuvonnan hankkeen projektipäällikkö  Miia Meling .
 – Kansalainen pystyy paremmin hallitsemaan omaa talouttaan tämän ohjauksen avulla ja myös ehkäisemään velkaongelmien syntymistä ja niiden pahenemista, Meling kertoo.
 Talousneuvola tuo kaikki ne mahdolliset palvelut lähelle, mistä apua voi saada.  Kaisa Rajaniemi, talousneuvonnan suunnittelija, Ulosottolaitos
 Yhtenä Ulosottolaitoksen tavoitteista on Melingin mukaan myös madaltaa kynnystä ottaa yhteyttä ulosottoon.
 Talousneuvolassa voi tavata samanaikaisesti ammattilaisia sosiaalitoimesta, Kelasta, oikeusaputoimistosta ja Ulosottolaitoksesta.
 – Nimenomaan hyvää on se, että näin saadaan apua asiakkaille yhdestä paikasta, kertoo talousneuvonnan suunnittelija Kaisa Rajaniemi.
 Projektityöntekijä Niina Lehtimäki (vas.) ja talousneuvonnan suunnittelija Kaisa Rajaniemi toivovat Talousneuvola-kokeilulle jatkoa, koska palvelua on selvästi tarvittu.  Pasi Takkunen / Yle
 Rajaniemi uskoo, että velkaantuneen on toisinaan hankala löytää oikeanlaista apua omaan tilanteeseen.
 – Talousneuvola tuo kaikki ne mahdolliset palvelut lähelle, mistä apua voi saada. Ja me pyrimme tekemään tästä asiakkaalle helppoa, hän kuvailee.
 Hanke päättyy vuoden 2021 lopussa ja Talousneuvoloiden jatko on vielä auki.
 Kokeilun palautteeseen on kuitenkin oltu tyytyväisiä ja hankkeen osapuolet uskovatkin, että vastaavanlaiselle yhden luukun palvelulle on jatkossakin kysyntää.
 Velallisten määrässä laskua tänä vuonna
 Ulosottolaitoksen tilastoista selviää, että sekä velallis- että asiamäärissä on laskua tänä vuonna verrattuna vuoteen 2020.
 Ulosoton asiamäärissä on kuitenkin vaihtelua vuosittain muutenkin kuin korona-aikana, muistuttaa erityisasiantuntija  Teemu Turpeinen  Ulosottolaitoksesta.
 – Vuoden 2021 lukumäärä on tällä hetkellä asettumassa siten, että vireille todennäköisesti tulee hieman enemmän asioita kuin vuonna 2019, mutta vähemmän kuin 2020.
 Määrällisesti eniten velkaantuvat edelleen 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla syntyneet.
 – Perittävän velan keskimääräinen summa pääsääntöisesti kasvaa vanhempia ikäluokkia kohden, Ulosottolaitoksesta kerrotaan.
 MInkälaisia ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 3.11. klo 23.00 saakka.

Velkaneuvontaa yhdeltä luukulta – Talousneuvola-kokeilu on jalkautunut jo yli kahteenkymmeneen kuntaan ja se on madaltanut kynnystä hakea apua


Summary: Apulaisohjaaja David Halls on aiemmin myöntänyt viranomaisille, ettei tarkistanut kunnolla näyttelijä Alec Baldwinille ojentamaansa asetta.

Alec Baldwinille  ladatun aseen Rust-elokuvan kuvauksissa ojentanut apulaisohjaaja  David Halls  kommentoi tapahtunutta maanantaina ensimmäistä kertaa julkisesti.
 Hallstotesi New York Post -lehdelle antamassaan lausunnossa olevansa "järkyttynyt ja surullinen" kuvaaja  Halyna Hutchinsin  kuolemasta.
 – Halyna Hutchins oli paitsi yksi lahjakkaimmista ihmisistä joiden kanssa olen työskennellyt myös ystäväni.
 Halls sanoi lausunnossaan myös olevansa häkeltynyt saamastaan "rakkauden ja tuen määrästä".
 "Elokuva-alan arvioitava käytäntöjään uudelleen"
 Hutchins kuoli Baldwinin käsittelemän aseen lauettua kuvauspaikalla. Halls oli hetkeä aiemmin kertonut Baldwinille aseen olevan turvallinen, vaikka se oli ladattu oikeilla patruunoilla. Viranomaisille Halls on myöntänyt, ettei tarkistanut asetta kunnolla ennen kuin antoi sen näyttelijälle.
 Hallsin mukaan elokuva-alan on syytä arvioida uudelleen arvojaan ja käytäntöjään, jotta vastaavilta onnettomuuksilta vältyttäisiin jatkossa. Hän ei kuitenkaan lausunnossaan kommentoinut omaa rooliaan Hutchinsin kuolemaan ja ohjaaja  Joel Souzan  haavoittumiseen johtaneissa tapahtumissa. Kuvauspaikan aseiden turvallisuus oli Hallsin ja asemestari  Hannah Gutierrez-Reedin  vastuulla.
 Tapahtuneen tutkinta on kesken, eikä mahdollisten rikossyytteiden nostamisesta ole vielä päätetty.
 Santa Fen piirikunnan sheriffi  Adan Mendoza  on kommentoinut, että kuvauspaikalla ei olisi pitänyt olla oikeita ammuksia.
 Lisää aiheesta:
 Kuvaajan kuolemaan johtaneen lännenelokuvan nuori asemestari ei tiedä, miten Baldwinin turma-aseeseen päätyi kovia panoksia
 Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista
 Turma-aseen Baldwinille ojentanut apulaisohjaaja myöntää, ettei tarkistanut asetta kunnolla
 Surmaluoti löytyi lopulta ohjaajan olkapäästä –
viranomaiset kertoivat lisätietoja Alec Baldwinin turmaelokuvan ampumistapauksesta

Baldwinille ladatun aseen antanut apulaisohjaaja kommentoi ampumistapausta ensimmäistä kertaa julkisesti – kertoo olevansa "järkyttynyt ja surullinen"


Summary: Uusi terveydenhuollon puhelinkeskus ei alkuvaiheessa pystynyt vastaamaan asiakkaiden puheluihin lain vaatimassa ajassa. Pian sama palveluyhtiö ottaa hoitaakseen toisenkin kaakkoissuomalaisen sote-piirin asiakaspuhelut.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Kymenlaakson sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä

– Soitit Eksoten hyvinvointi- ja terveysasemien ja opiskeluterveydenhuollon puhelinpalveluun…
 – Kaikki linjamme ovat varattuja, ole hyvä, ja jää odottamaan vapautuvaa linjaa…
 Puhelinpalvelun nauhoite on viime viikkoina saanut terveyskeskukseen yrittävien asiakkaiden verenpaineen nousemaan Etelä-Karjalan sote-piirin alueella.
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote otti syyskuussa käyttöön täysin uudenlaisen puhelinpalvelun kiireettömän hoidon asiakkailleen. Palvelukeskusta hoitaa tehtävää varten perustettu yritys Kaiku24, mutta vastuun asiakkaan saamasta palvelusta kantaa edelleen Eksote.
 Eksoten uuden puhelinpalvelun alkuvaikeuksilla on iso merkitys, sillä sama yritys ryhtyy pian hoitamaan toisenkin naapurimaakunnan sote-piirin eli Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymä Kymsoten asiakkaiden yhteydenottoja.
 Kaiku24 on Eksoten ja Kymsoten yhdessä perustama uudenlainen terveydenhuollon palveluyritys. Taustalla on ajatus mallista, jossa asiakas voi hoitaa kaiken asiointinsa yhden palvelunumeron kautta.
 Useiden päivien odotus
 Eksotessa on jouduttu myöntämään, ettei puhelinpalvelussa onnistuttu ennakkovalmistautumisesta huolimatta vastaamaan asiakkaan yhteydenottoon lain vaatimassa yhden päivän määräajassa. Asiakkaat kertovat joutuneensa pahimmillaan odottamaan vastausta soittopyyntöön useiden päivien ajan.
 Kaiku24:n toimitiloissa Lappeenrannassa on viime viikkoina aloittanut kymmeniä uusia työntekijöitä. Kare Lehtonen / Yle
 Eksotessa ei ole tiedossa, että yhteyden saamisen vaikeudet olisivat johtaneet vaaratilanteisiin. Päivittäin Eksoten kiireettömän hoidon numeroon soittaa keskimäärin noin neljä tuhatta ihmistä.
 Pika-apuna puheluruuhkan purkamiseen koottiin osaajia Eksoten omasta väestä. Takaisin soittamista oli jatkettava virka-ajan jälkeenkin.
 Kehitysjohtaja  Merja Tepponen  Eksotesta selittää vaikeuksia sillä, että opeteltavien asioiden määrä on palvelukeskuksen perustamisvaiheessa iso.
 – Osa henkilöstöstä siirtyi Eksotesta, osa tuli uusina työntekijöinä. Siinä menee aikansa, kun opetellaan uusia työkaluja.
 Vastaaja ei tuntenut paikkakuntaa
 Tepposen mukaan loka-marraskuun vaihteessa kaikille asiakkaille on pystytty vastaamaan saman päivän aikana. Sen sijaan Eksoten oma tavoite vastata asiakkaalle kahden tunnin kuluessa yhteydenotosta toteutuu vain osassa tapauksista.
 Soittajien tyytymättömyys liittyy muuhunkin kuin vastausaikoihin. Eteläkarjalaiset ovat kritisoineet muun muassa sitä, että vastaaja ei ole tuntenut hoitopaikkojen sijaintia tai tiennyt eri paikkakuntien välimatkoja.
 Eksoten Tepponen vertaa tilannetta hätäkeskusten uudistukseen vuosituhannen alussa, jolloin hätänumeroon 112 alettiin vastata keskitetysti muutamasta puhelinkeskuksesta.
 – Silloinkin oli vaikeuksia tunnistaa maantieteellisiä kysymyksiä. Ohjeita ja työkaluja kehitettiin, ja nyt siellä toiminta sujuu.
 Sama yritys ryhtyy hommiin Kymenlaaksossa
 Kymenlaaksosta potilasasiamies  Mirja Piispa  odottaa Kaiku24-palvelukeskuksen käyttöönottoa pelonsekaisin tuntein. Hänen mukaansa avuntarvitsijan puheluun vastataan Kymsotessa jo nyt usein kohtuuttoman hitaasti, eikä palvelun olisi varaa heikentyä nykytasosta.
 Viime viikkoina ruuhka on Kymenlaaksossakin ollut poikkeuksellisen paha, kun takaisin soittoa on ollut odottamassa satoja puheluita.
 – Tästä ongelmasta on otettu potilasasiamieheen yhteyttä viime aikoina tavallista enemmän, Piispa kertoo.
 Potilasasiamies on puolueeton henkilö, jonka tehtävänä on neuvoa ja avustaa potilaita hänen oikeuksiin liittyvissä asioissa. Piispalla on myös omakohtaista kokemusta pitkäksi venyvistä jonotusajoista puhelimessa.
 – Soitin hiljattain omaiseni asiassa, ja jonotin puhelimessa lähes tunnin. On kohtuutonta, ettei kukaan siinä ajassa vastannut puheluuni, hän kritisoi.
 Kehitysjohtaja Merja Tepponen muistuttaa, että puheluruuhkista eroon pääseminen on kaikkien etu.
 – Takaisin soittaminen on puhelinpalvelun kannalta noin kaksi kertaa hitaampaa kuin se, että asikkaan puheluun pystyttäisiin vastaamaan heti, Tepponen sanoo.

Sote-piiri perusti uuden puhelinpalvelun parantamaan asiakaspalvelua, mutta toisin kävi – vastausta soittopyyntöön on odotettu jopa useita päiviä


Summary: Australia päästää lentomatkustajia maahan ensimmäistä kertaa pandemian alun jälkeen. Maa sallii turistien tulon todennäköisesti vuoden loppuun mennessä.

Australiassa on ollut yhdet läntisen maailman tiukimmista koronarajoituksista. Suuri saarivaltio on pitänyt rajansa kiinni maaliskuusta 2020 asti.
 Maahan ei ole saanut tulla tai sieltä poistua ilman hallituksen myöntämää poikkeuslupaa. Harvat tulijat on määrätty tämän lisäksi omakustanteiseen kahden viikon hotellikaranteeniin.
 Marraskuun alusta lähtien Australia on vapauttanut matkustamisen rokotetuille kansalaisilleen, pysyville asukkailleen ja heidän perheilleen.
 Heti maanantaina Sydneyn ja Melbournen lentokentillä nähtiin tunteikkaita jälleennäkemisiä. Kymmenet tuhannet australialaiset ovat olleet jumissa ulkomailla, ja monet perheenjäsenet eivät ole nähneet toisiaan yli puoleentoista vuoteen.
 Esimerkiksi hautajaisiin ja häihin on ollut mahdotonta osallistua ulkomailta.
 Ulkomaisista matkailijoista Australiaan ovat päässeet vain uusiseelantilaiset. Seuraavaksi maahan saavat tulla Singaporen kansalaiset 21. marraskuuta alkaen.
 Uutistoimisto AP:n mukaan maan hallitus suunnittelee matkailun avaamista turisteille ainakin jossain määrin ennen vuoden loppua. Hallitus haluaa antaa ensin helpotuksia opiskelija- ja työviisumilla tuleville.
 Australia on yrittänyt tukahduttaa koronavirusta, mutta on vaihtanut taktiikkaansa ja pyrkii nyt elämään koronaviruksen kanssa ja rokottamaan väestönsä kattavasti.
 Maan suurimmat kaupungit Sydney ja Melbourne olivat vielä hiljattain kuukausia suljettuina. Jotkin osat maata pysyvät yhä kiinni.
 Koronatapauksia on ollut Australiassa vähän moniin maihin verrattuna. Koko pandemian aikana koronaviruksen aiheuttamaan tautiin on kuollut 26 miljoonan asukkaan maassa vain 1743 ihmistä. Tartuntoja on ollut 170 500.
 Lue lisää:
 "Ei olisi onnistunut muissa demokraattisissa maissa", professori sanoo – Australia piti rajat kiinni myös omilta kansalaisiltaan
 Sydneyyn koitti "vapauden päivä" pitkän koronasulun jälkeen – "Olen odottanut tätä kulausta 108 päivää"
 Tunnelma kiristyy koronakuria jatkavassa Australiassa – Melbournessa mielenosoittajat heittelivät poliiseja pulloilla, yli 200 pidätetty

Australia avasi rajansa yli 1,5 vuoden jälkeen – aluksi kansalaisille, myöhemmin turisteille


Summary:
Kittilän kuntapäättäjien virkarikossyytteet ovat kuivuneet suurelta osin kokoon myös korkeimmassa oikeudessa.
Korkein oikeus tutkii ainostaan syytteet, jotka koskevat kunnanhallituksen kahta päätöstä joulukuulta 2013.
Toisella peruttiin Levin hissiyhtiön toimitusjohtajasta tehty tutkintapyyntö, toisessa ohjattiin hissiyhtiön hallitus kutsumaan hänet takaisin toimitusjohtajaksi.

Korkein oikeus on antanut syyttäjille valitusluvan Kittilän kuntapäättäjiä koskevassa virkarikosasiassa. Lupa annetaan rajoitettuna koskemaan syytteitä vain kuuden kunnanhallituksen jäsenen ja kahden varajäsenen kohdalla.
 Valituslupa koskee syytteitä virka-aseman väärinkäyttämisestä, virkavelvollisuuden rikkomisesta tai tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta heidän osallistuessaan kunnanhallituksen päätöksentekoon tai sen valmisteluun joulukuussa 2013.
 Joulukuun alussa 2013 Kittilän silloinen kunnanjohtaja  Anna Mäkelä  teki tutkintapyynnön Levin hissiyhtiön toimitusjohtajan paikalta projektipäälliköksi siirretystä  Jouni Palosaaresta . Kuun puolivälissä kunnanhallitus päätti perua tutkintapyynnön ja vaatia Palosaaren palauttamista toimitusjohtajaksi. Maaliskuussa 2014 Levin hissiyhtiön uusi hallitus kutsui Palosaaren takaisin toimitusjohtajaksi. Tästä käynnistyi Anne Mäkelän irtisanomiseen johtanut tapahtumasarja Kittilässä.
 Syyttäjät eivät kommentoi
 Syyttäjät olivat vaatineet kunnanhallituksen jäsenille ja varajäsenille rangaistusta ensisijaisesti virka-aseman väärinkäyttämisestä sillä perusteella, että he olivat päättäneet peruuttaa kunnan nimissä tehdyn tutkintapyynnön Jouni Palosaaresta. He olivat myös ilmoittaneet kunnan edustajille omistajaohjauksena kunnan kannaksi, että entinen toimitusjohtaja nauttii edelleen kunnan luottamusta ja että hänet on kutsuttava takaisin yhtiön toimitusjohtajaksi. Syyttäjien mukaan luottamushenkilöt olivat näin rikkoneet virkavelvollisuutensa.
 Muilta osin korkein oikeus ei myönnä valituslupaa syyttäjille. Aluesyyttäjät  Katri Junnikkala-Heikkinen  ja  Sari Anttonen  sanovat, että he kommentoivat asiakokonaisuutta vasta sen jälkeen, kun asiassa on saatu lainvoimainen ratkaisu.
 Anna Mäkelän potkut nyt käsitelty
 Irtisanotun kunnanjohtajan Anna Mäkelän valituslupahakemuksen korkein oikeus hylkäsi. Muilta osin hovioikeuden tuomio toukokuulta jää siis pysyväksi, eli Mäkelän irtisanomiseen liittyvä päätöksenteko ei etene korkeimpaan oikeuteen.
 Kittilän kunta irtisanoi kunnanjohtaja Anna Mäkelän marraskuussa 2014. Koko Kittilä-jupakka on tullut tähän mennessä maksamaan veronmaksajille pelkästään oikeudenkäyntikuluina noin 1,7 miljoonaa euroa.
 Rovaniemen  Hovioikeus vapautti  Kittilän kuntapäättäjät syytteistä virkarikosjutussa. Hovioikeus antoi vapauttavan tuomion kaikille 28 syytetylle, eikä siis muuttanut Lapin käräjäoikeuden tuomiota.
 "Vaikea sanoa asiasta juurikaan mitään"
 Niistä kahdeksasta päättäjästä, joiden osalta Kittilä-käräjöinti jatkuu korkeimmassa oikeudessa, kaksi on tällä hetkellä Kittilän kunnanvaltuutettuja, neljä istuu jossakin lautakunnassa jäsenenä tai varajäsenenä, ja kaksi on jäänyt pois kuntapolitiikasta.
 Toinen valtuustossa yhä istuvista on pitkään Kittilän kunnanhallitustakin johtanut  Timo Kurula  (kesk.). Hän suhtautuu rauhallisesti tietoon käsittelyn jatkumisesta.
 – Periaatteessa on kyse siitä, mitä korkein oikeus asiassa miettii. Varmastikin heillä on sellaisia näkökohtia, joita he esimerkiksi yleisten oikeusohjeiden kannalta haluavat tarkentaa. Hyvin vaikea sanoa asiasta juurikaan mitään, Kurula sanoo.
 Täyttää ennakkopäätöksen perusteet
 Rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta sanoo, että korkeimman oikeuden ratkaisusta ei voi vetää muita johtopäätöksiä kuin sen, että vain valitusluvan saanut asianosa täyttää ennakkopäätöksen perusteet.
 – Anna Mäkelään liittyvät jutut ovat enemmän näyttökysymyksiä kuin tämä. Minusta hovioikeuden ratkaisuun voi sillä näyttöaineistolla päätyä ihan perustellusti, Tolvanen sanoo.
 Korkeimman oikeuden keskeisin tehtävä on juuri antaa ennakkopäätöksiä kysymyksistä, joihin laki ei anna selvää vastausta. Korkein oikeus myönsi valitusluvan koskemaan sitä, olivatko kuntapäättäjät rikkoneet virkavelvollisuutensa hankkiakseen hyötyä hissiyhtiön entiselle toimitusjohtajalle Jouni Palosaarelle.
 – Tästä rikostyypistä ei ole edustavaa ennakkopäätöstä, Tolvanen sanoo.
 Tolvasen mukaan Kittilän tapauksessa kysymys on siitä, millä motiiveilla kunnanhallitus päätti perua tutkintapyynnön, oliko perusteena toimitusjohtajan suosiminen vai esimerkiksi se, että tutkintapyyntö oli perusteeton.
 Levin hissihankintoja ja Palosaaren toimia käsiteltiin sittemmin oikeusportaissa ja  Palosaaren syytteet hylättiin .
 Tolvasen mukaan on hyvin tavanomaista, että isoissa oikeusjutuissa valituslupa myönnetään vain osakysymyksestä.

Korkein oikeus myönsi rajoitetun valitusluvan syyttäjille Kittilän virkarikosjutussa – ei lupaa Anna Mäkelälle


Summary: Lakiluonnos puuttuisi nuorten liikenneonnettomuuksiin rajaamalla alaikäisten ajo-oikeutta. Myös teoriakokeessa tehty vilppi johtaisi seurauksiin.

17-vuotiaiden kuljettajien onnettomuuksia saatetaan ehkäistä kieltämällä ajaminen viikonloppuöisin.
 Ehdotus sisältyy liikenne- ja viestintäministeriön lakiluonnokseen, joka on parasta aikaa lausuntokierroksella. Lakiluonnos parantaisi alaikäisen mahdollisuutta saada ajokortti, mutta toisaalta rajaisi ajo-oikeutta.
 Lausuntoaikaa on jäljellä vielä reilu kaksi viikkoa, mutta jo nyt on selvää, että ehdotukset nuorten liikenneturvallisuuden parantamiseksi jakavat alan toimijoita.
 Erityistä syytä ei enää tarvittaisi
 Ajokortin saisi jatkossa nykyistä helpommin, sillä viranomainen ei enää arvioisi nuoren tarvetta liikkua.
 Tällä hetkellä 17-vuotias voi saada henkilöauton ajokortin ainoastaan poikkeusluvalla jostakin erityisestä syystä. Liikenne- ja viestintävirasto on myöntänyt poikkeuslupia esimerkiksi pitkien etäisyyksien tai heikkojen joukkoliikenneyhteyksien takia.
 Nyt ajatuksena on, että 17-vuotiaat voisivat saada B-luokan ajo-oikeuden huoltajan suostumuksella. Ajo-oikeus ei kuitenkaan olisi voimassa lauantaisin ja sunnuntaisin kello 00–05 välisenä aikana. Rajoitus olisi voimassa siihen saakka kunnes nuori täyttää 18-vuotta.
 Alaikäisen kuljettajan pitäisi myös kiinnittää autoonsa erillinen tunnus.
 Jos 17-vuotias jäisi kiinni ratista viikonloppuyönä, seuraamuksensa olisi sakkoa ja ajokielto.
 Ammattilaiset eri linjoilla
 Ajo-opettajien arviot uudistuksesta vaihtelevat.
 Ensimmäisten joukossa lausuntonsa jättänyt Pirkanmaan liikenneopisto luopuisi 17-vuotiaiden ikäpoikkeusluvasta kokonaan:
 "Siinä iässä ja tosin myös osin 18-vuotiaissa on erityisen suuri riski aiheuttaa tai olla osallisena onnettomuudessa. Menemisen halu, näyttämisen halu kavereille ja itselle on huomattavasti suurempi kuin kyky ymmärtää ja varoa riskejä."
 Jo kesällä asiaa kommentoinut Suomen Autokoululiitto ei kannata alaikäisten kuljettajien ajo-oikeuden rajoittamista öisin.
 "Tällaiseen rajoittamiseen tarvittaisiin valtavasti resursseja, jotta rajoituksesta olisi jotain hyötyä. Myös perusoikeudet ovat rajoittamista vastaan."
 Alkoholin kuljetuskielto tippui pois
 Poikkeusluvan saamisen ehtoja kevennettiin muutama vuosi sitten, minkä jälkeen ajokortteja on myönnetty 17-vuotiaille selvästi aiempaa enemmän. Viime vuonna määrä oli reilu 17 000.
 Alaikäisten kuljettajien onnettomuudet ovat herättäneet huolta, koska onnettomuudet ovat lisääntyneet kuljettajien määrän kasvun myötä.
 Matkan varrella harkinnassa on ollut muitakin keinoja alaikäisten kuskien turvallisuuden parantamiseksi. Virkamiesvalmistelussa pohdittiin muun muassa sitä, pitäisikö alkoholin kuljettaminen kieltää tai rajoittaa autossa kuljetettavien nuorten määrää. Nämä eivät kuitenkaan päätyneet lakiluonnokseen.
 Liikenneturva olisi kannattanut kyydissä olevien nuorten rajaamista:
 "Monissa maissa on havaittu erityiseksi riskiksi toisten nuorten läsnäolo matkustajina. Yhdysvalloissa on todettu, että onnettomuuden sattuessa kuolemanriski teini-ikäisen kuljettajan onnettomuudessa kasvaa peräti 51 prosenttia verrattuna siihen, että kuljettaja on autossaan yksin." Liikenneturvan kesäkuisessa lausunnossa sanotaan.
 Poliisihallitus olisi sallinut nuoren matkaan vain yhden alaikäisen matkustajan. Kesällä antamassaan lausunnossa se kannatti myös yöaikaisen ajamisen rajoittamista, koska vakavat onnettomuudet sattuvat juuri silloin.
 Vilppi teoriakokeessa viivyttää korttia
 Nuorten liikenneturvallisuuteen tähtäävä lakimuutos on puuttumassa nyt ensi kertaa myös vilppiin kuljettajantutkinnon teoriakokeessa.
 Seuraus vilpistä olisi kokeen hylkääminen ja kuuden kuukauden määräaikainen kielto osallistua kokeeseen. Lakiluonnoksen mukaan syynä tiukennukseen on se, että vilppiä tehdään aiempaa enemmän.
 Lausuntokierros lakiluonnoksesta päättyy reilun kahden viikon päästä. Sen jälkeen hallitus antaa lakiesityksensä eduskunnalle.
 Lain on tarkoitus tulla voimaan ensi keväänä.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 2.11. kello 23 saakka.
 Lue myös:  "Mä varmaan kuolen" – Snapchat-viestit kertovat, miten hauskaksi tarkoitettu ajelu johti usean nuoren kuolemaan
 Tuleeko alle 18-vuotiaiden öisille ajoille loppu ja autoon erillinen uuden kuljettajan merkki? Ministeriö: Päätöksiä ei ole vielä tehty

Alaikäinen kuljettaja ei saisi ajaa viikonloppuöisin – lain tiukennus jakaa lausunnon antajia


Summary: Visa- ja Mastercard-korteilla ei aamupäivän aikana pystynyt maksamaan useissa kaupoissa pitkin Suomea. Finanssivalvonta katsoo järjestelmien mutkikkuuden kasvattavan ongelmien riskiä.

Korttimaksuissa oli maanantaina laajoja häiriöitä S-ryhmän ja Lidlin kaupoissa, mutta ongelma saatiin korjattua ennen puoltapäivää.
 Korttimaksujen reititys- ja tilityspalveluja kaupoille tuottavan palveluntarjoajan verkkoyhteydet olivat alhaalla, eivätkä maksut onnistuneet Visa- tai Mastercard-korteilla. Häiriö alkoi kahdeksan aikaan maanantaiaamuna.
 S-ryhmästä kerrottiin, ettei S-ryhmän kaupoissa pystynyt maksamaan lainkaan Visa- tai Mastercard-korteilla. Maksu onnistui häiriön aikana vain S-Pankin kortilla ja käteisellä.
 Vika koski myös muita kauppoja, jotka käyttävät samaa palveluntarjoajaa.
 S-ryhmä ja Lidl eivät kumpikaan kertoneet Ylelle käyttämänsä palveluntarjoajan nimeä.
 Keskon viestinnästä kerrottiin Ylelle, ettei häiriö koske K-ryhmän kauppoja. Keskolla ongelmia ei ollut koko aamupäivän aikana, vaan maksut sujuivat normaalisti.
 Järjestelmien monimutkaisuus lisää riskejä ongelmille
 Finanssivalvonta katsoo, että korttimaksujärjestelmien monimutkaisuus kasvattaa ongelmien riskiä. Yhtä laajoja ongelmia on Finanssivalvonnan arvion mukaan muutamia kertoja vuodessa.
 Johtava riskiasiantuntija  Anne Nisén  Finanssivalvonnasta kuvailee korttimaksujen kokonaisuuden olevan monimutkainen.
 Pankkien ja maksupaikan, kuten kaupan ohella maksaminen vaatii kaupan järjestelmän, jossa maksetaan ja yrityksen, joka tarjoaa kaupalle maksupäätepalvelut.
 – Lisäksi kauppiaalla on yhteistyökumppani, jonka kautta korttimaksutapahtumat välitetään edelleen, ja myös pankeilla voi olla korttitapahtumien välittämiseen osallistuvia yhteistyökumppaneita, Nisén sanoo.
 Nisénin mukaan monimutkaisuus tekee osin maksamisesta haavoittuvaa.
 – Jos jollakin näistä kokonaisuuteen osallistuvista toimijoista on häiriö, se vaikuttaa kautta sen koko ketjun.
 Lue myös
 Maksukortit paljastavat: Koronapassi avasi Suomen – ravintoloiden myynti pikkutunneilla käy kuumana ja taas on tarvetta takseillekin
 Korona-aika on vain kiihdyttänyt käteisrahan käytön alamäkeä – mobiilimaksaminen voi olla seuraava trendi
 Suomen Pankin Tuomas Välimäki: Meillä ei ole digitaalisia euroja lompakoissamme ainakaan viiteen vuoteen

Laajat korttimaksuongelmat korjattu – S-ryhmässä ja Lidlissä voi taas maksaa korteilla


Summary: Enemmistö australialaisista ei ole kokenut toimia epämukaviksi. Sydneyn yliopiston professori uskoo, että Australiassa on totuttu tiukkaan rajapolitiikkaan, mutta muissa maissa sitä olisi vastustettu enemmän.

Koronapandemian aikana Australia on pitänyt rajojaan tiukasti kiinni jopa omilta kansalaisiltaan viime vuoden maaliskuun jälkeen.
 Poistuakseen maasta Australian kansalaiset ja pysyvän oleskeluluvan saaneet joutuivat pitkään anomaan erityislupaa matkustaa ulkomaille.
 Vielä noin kuukausi sitten yli 45 000 australialaista oli pyrkimässä takaisin kotimaahansa ja oli ilmoittanut tarvitsevansa siinä apua. Tiukat karanteenikiintiöt maahan tuleville hidastivat ihmisten pääsyä takaisin.
 Säännökset ovat olleet vieläkin tiukemmat ulkomaalaisille joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta.
 Sydneyn yliopiston englantilainen professori ja yliopiston Sydney Policy Lab -tutkimushankkeen johtaja  Marc Stears  sanoo, että Australian pandemian aikaisissa rajakäytännöissä huomionarvoista on se, että enemmistö australialaisista ei ole kokenut rajatoimia epämukaviksi.
 – Hallitus ei olisi voinut pitää rajoja kiinni näin pitkään muissa demokraattisissa maissa, Stears sanoo STT:lle.
 Maineikkaan englantilaisen Oxfordin yliopiston poliittisen teorian entinen professori uskoo, että muissa demokraattisissa maissa olisi ainakin vastustettu vahvemmin yhtä tiukkoja rajatoimia.
 Tiukkaan rajasulkuun viitataan termillä "Australian linnake", joka tarkoittaa muun muassa sitä, että maa on toimillaan eristäytynyt muusta maailmasta.
 Stears sanoo, että suhteellisen vähäisillä koronatartunnoilla tähän asti selvinneellä Uudella-Seelannilla on ollut rajoituksia, mutta ne eivät ole olleet yhtä tiukkoja kuin Australiassa.
 – Vaikka monissa maissa on huolta maahanmuutosta, [niissä] kuitenkin ymmärretään, että yhteiskunnat ovat yhteyksissä toisiinsa ja on tärkeää ylläpitää jonkinlaista avoimuutta, Stears sanoo.
 – Huomionarvoista on se, että lähes kukaan ei voimalla vastustanut rajatoimia. Se kertoo siitä, miten sitoutunut enemmistö on ollut pitämään koronatartunnat lähes nollassa. Toisaalta australialaisia eivät erityisesti häiritse tiukat rajatoimet, hän sanoo.
 Mellakkapoliisit seisoivat valmiudessa Shrine of Remembrance -sotamuistomerkin luona, kun protestoijat osoittivat mieltään pakollisia koronarokotuksia ja rakennustyömaiden sulkua vastaan Melbournessa 22. syyskuuta 2021. James Ross / EPA
 Australian historiaa värittää tiukka rajapolitiikka
 Australiassa tiukat rajatoimet ja rajoitukset todettiin pandemian alussa toimiviksi, kun niillä saatiin koronaviruksen leviäminen nopeasti kuriin.
 Australia on selvinnyt verrattain hyvin koronapandemiasta, ja vielä ennen kesäkuussa alkanutta uusinta aaltoa tavoitteena oli pitää koronatartunnat nollassa. Koronaviruksen herkemmin tarttuva deltavariantti kuitenkin muutti tilannetta.
 Esimerkiksi maan suurin kaupunki Sydney oli kesäkuusta alkaen yli kolme kuukautta koronasulussa, jonka aikana ihmiset saivat lähinnä käydä ruokakaupassa ja apteekissa. Kotoa sai poistua poikkeuksia lukuun ottamatta suuren osan ajasta korkeintaan viiden kilometrin päähän tai piti pysyä omalla hallinnollisella alueellaan.
 Sydneyn sulku päättyi lokakuussa.
 Professori Marc Stears näkee, että australialaisten yleinen myötämielisyys rajatoimille ja koronarajoituksille johtuu paitsi siitä, että ne havaittiin toimiviksi, myös siitä, että Australiassa on pitkään ollut tiukkoja rajakäytäntöjä.
 Brittien saapumisen jälkeisessä Australian historiassa ulkomaalaisia on pidetty poissa maasta. Viime vuosisadalla maassa harjoitettiin vuosikymmeniä avoimesti rasistista niin kutsuttua valkoinen Australia -politiikkaa, jolla rajoitettiin muiden kuin valkoisten ihmisten maahanmuuttoa.
 Stears kuitenkin korostaa, että yhteys rajoitusten toimivuuden ja historian välillä ei ole täysin suoraviivainen. Hänestä linkki voidaan nähdä selvemmin vasta myöhemmin.
 Vävyn parantumaton sairaus ei tuonut lupaa poistua maasta
 Australian tiukka rajapolitiikka on vaikuttanut myös maassa asuviin suomalaisiin. Suomen kansalaiset, joilla on myös Australian kansalaisuus tai pysyvä oleskelulupa Australiassa, joutuivat hakemaan viranomaisilta lupaa poistua maasta.
 Vuosikymmeniä Australiassa asunut  Paula Walin-Bates  kertoo STT:lle hakeneensa erityislupaa kahdesti. Ensin Walin-Bates toivoi pääsevänsä auttamaan tytärpuoltaan, joka asui Yhdysvalloissa ja oli saanut koronavirustartunnan. Lupaa ei myönnetty.
 Seuraavan kerran hän haki lupaa, kun toisen lapsen puoliso sairastui parantumattomasti samoin Yhdysvalloissa. Vävyn sairaudella matkustuslupaa ei myöskään irronnut. Perusteluna oli, että kyse ei ole verisukulaisuudesta.
 Lupakäytännöt aiheuttivat närää osassa ihmisiä. Äänekkäimmät vertasivat Australiaa kärkkäästi Pohjois-Koreaan.
 Victorian osavaltion maaseudulla Katungassa asuva Walin-Bates sanoo, ettei ole vihainen saamistaan päätöksistä. Hän näkee, että koronavirustoimissa on kyse yhteisestä asiasta, johon kaikkien tulee sitoutua. Walin-Bates hämmästelee sitä, että osa kokee heillä olevan erityisoikeus vaatia myönnytyksiä kaikkia koskeviin sääntöihin.
 Internetistä löytyy ohjeita, miten lupahakemuksen voisi saada helpommin hyväksytyksi. Jotkut kehottivat Walin-Batesia vetoamaan mielenterveyteen tai valehtelemaan, että matka kestäisi yli kolme kuukautta, jolloin luvan voisi saada helpommin.
 Toisaalta huoli siitä, kuinka vaikeaa Australiaan takaisin pääseminen olisi ollut, sai ihmisiä pysymään maassa. Lentoja on ollut rajoitetusti, ne ovat olleet usein kalliita, niitä on peruttu ja muutettu. Pakolliset paluukaranteenit ovat myös maksaneet useita tuhansia Australian dollareita.
 Rakennustyöläisten koronarokotusten pakollisuutta vastaan protestoivia mielenosoittajia 22. syyskuuta Melbournessa.  EPA-EFE/LUIS ASCUI
 Miten Australia avautuu uudelleen?
 Australiassa koronarajoitukset ovat olleet verrattain rajuja, ja tilanteet ovat vaihdelleet merkittävästi eri osavaltioiden välillä.
 Koronaviruksen vastaisissa toimissa suuren roolin ovat saaneet osavaltioiden pääministerit, jotka olivat monille australialaisille tuntemattomia vielä ennen pandemiaa.
 Pandemian aikana osavaltiot ovat esimerkiksi sulkeneet rajojaan toisiltaan, minkä takia australialaisia on voinut jäädä viikoiksi tai kuukausiksi jumiin toiseen osavaltioon.
 – Muu maailma on tottunut koronaan aivan eri tavalla kuin Australia. Korkeiden koronatartuntalukujen sietokyky on täällä vähäisempi. Kukaan ei oikein tiedä, miten Australiassa suhtaudutaan tähän [tartuntojen nousuun, kun rajoja avataan ja rajoituksia puretaan], Sydneyn yliopiston Marc Stears sanoo.
 Australia avaa marraskuun alusta lähtien rajojaan, sillä maassa on saatu rokotettua väestöä riittävästi koronavirusta vastaan.
 Täysin koronavirusta vastaan rokotetut kansalaiset ja pysyvän oleskeluluvan saaneet voivat palata maahan ilman kalliita karanteeneja ja poistua maasta ilman erityislupaa. Samoin rokotetut perheenjäsenet saavat matkustaa Australiaan.
 Joitakin poikkeuksia kuitenkin on, ja osavaltioiden käytännöissä on eroja.
 Aiemmin pandemian aikana Australialla oli hetkellisesti käytössä niin sanottu matkustuskupla Uuden-Seelannin kanssa. Tuolloin maiden välillä pystyi matkustamaan ilman karanteeneja.
 Stears sanoo, että on epäselvää, miten tulevaisuudessa säännöt koskevat erilaisilla viisumi- ja maahanmuuttostatuksilla olevia. Rajojen auetessa esimerkiksi erilaisilla työviisumeilla olevat ulkomaalaiset voivat poistua maasta, mutta tietoa ei ole siitä, milloin he pääsisivät takaisin.
 Tulevasta avautumisesta on vielä paljon kysymyksiä.
 – Jos ei ole pysyvää oleskelulupaa ja haluaa nähdä perhettään ja ystäviään, ei välttämättä pääse takaisin Australiaan.
 Viime vuosikymmenien aikana Australia on kansainvälistynyt. Australian tilastokeskuksen mukaan viime vuonna 30 prosenttia Australiassa asuvista oli syntynyt ulkomailla. Suurin yksittäinen ryhmä olivat Englannissa syntyneet.
 Stears uskoo, että rajojen avautuessa Australia palaa osin ennalleen.
 – En kuitenkaan usko, että maa tulee olemaan enää yhtä globaalisti orientoitunut. Tarvitaan kampanjointia, jotta Australia voi rohkeasti uudelleen luoda yhteytensä maailmaan.
 Lue lisää:
 Australia avasi rajansa yli 1,5 vuoden jälkeen – aluksi kansalaisille, myöhemmin turisteille
 Sydneyyn koitti "vapauden päivä" pitkän koronasulun jälkeen – "Olen odottanut tätä kulausta 108 päivää"
 Tunnelma kiristyy koronakuria jatkavassa Australiassa – Melbournessa mielenosoittajat heittelivät poliiseja pulloilla, yli 200 pidätetty

"Ei olisi onnistunut muissa demokraattisissa maissa", professori sanoo – Australia piti rajat kiinni myös omilta kansalaisiltaan


Summary: Tampereella vaihdettiin pikapikaa Uroksen nimi sähköposteista ja muista markkinointimateriaaleista pois. Joissakin myydyissä kausikorteissa tai lipuissa voi näkyä areenan vanhan nimikkosponsorin nimi.

Suuren kohun aiheuttanut Uros on nimenä häipynyt Tampereelta viikonlopun aikana. Viimeistään maanantaina myös sähköpostit olivat vaihtuneet areenatampere.fi-muotoon.
 Tampereella avataan joulukuussa junaradan päälle rakennettu monitoimiareena, jonka nimen piti olla Uros Live. Tampereen  monitoimiareenan hallitus irtisanoi  viime viikon torstaina nimisopimuksen Uros Oy:n kanssa. Päätöksen jälkeen areena jatkaa toimintaansa aiemmalla nimellään Tampereen Kannen areena. Areenayhtiön perustelee päätöstään Uros-yhtiön heikolla taloudellisella tilanteella sekä yrityksen saamalla negatiivisella julkisuudella.
 Areenayhtiön toimitusjohtaja  Marko Hurme  kertoo Ylelle maanantaina, että yhtiöllä ei ole enää mitään Urokseen liittyvää markkinointimateriaalia.
 Tampereella on mietitty, mitä tapahtuu Uroksen mahdolliselle kyltille. Toimitusjohtajan mukaan kylttiä ei ehtinyt olla, joten sitä ei pidä toimittaa mihinkään.
 – Kylttiä ei ollut, Hurme sanoo.
 Hän ei halua kommentoida muuten mitään Urokseen liittyvää.
 Ihan unholaan Uros ei Tampereella jää. Vanha nimi näkyy esimerkiksi ennestään myydyissä lipuissa. Myös jo myydyissä kausikorteissa näkyy Uros Live -logo, kuten Twitterissä selvisi.
 Lue lisää:
 Uros-yhtiö sai potkut Tampereen areenalta, toimitusjohtaja: "Meidän yhteinen tarinamme on nyt ohi"
 Suomalaisia naurattanut Uros Live -nimi lakaistiin maton alle – kertaa tästä, miten kaikki meni alusta asti pieleen

Uros on nimenä häipynyt Tampereelta nopeasti, toimitusjohtaja: "Kylttiä ei ollut"


Summary: Harvinaislaatuinen kunnostusurakka parantaa luonnon monimuotoisuutta ja tuo tietoa biomassan hyödyntämisestä Pyhtäällä.

Pyhtään Verssonpohja oli vielä 1950-luvulla avoin, mutta nyt rantahietikkoa peittävät korret, lepikko ja ruovikko. Alueen lajistoa uhkaa rehevöityminen ja sen aiheuttama runsas kasvillisuuden leviäminen.
 Hiekkaranta sijaitsee Itämeren rannalla, noin Kotkan ja Loviisan puolessa välissä. Ranta on heikossa kunnossa, mutta kohta on toisin.
 Hiekkarantaa on tarkoitus ennallistaa kuorimalla pois ei-toivottu kasvillisuus ja näin mahdollistaa hiekkarantakasvillisuuden palautuminen ja säilyminen.
 Merinätkelmä kuuluu hiekkarantojen tyypilliseen kasvillisuuteen.  Petra Pohjola
 Poistettava kasvillisuus on rantakasvillisuutta, mutta rannalla on myös muutamia isoja puita, joiden versot ovat vallanneet tilaa.
 – Ei-toivotut lajit ovat käytännössä järviruokoa ja muuta luhtakasvillisuutta. Ne ovat on levinneet mereen rehevöitymisen vaikutuksesta, kertoo biologi  Kimmo Inki  Kaakkois-Suomen ELY-keskuksesta.
 Hiekkarannan ja vesialueen väliiin on syntynyt leppävyöhyke. Puut ovat tarttuneet ja kasvaneet kiinni alueelle kertyneeseen kuivuneeseen kortemassaan.
 Harvinaslaatuinen kunnostusurakka hyödyttää sekä luontoa että ihmisiä. Kunnostustoimilla lisätään luonnon monimuotoisuutta, ehkäistään umpeenkasvamista ja kasvatetaan alueen virkitysarvoja. Samalla kunnostajat saavat tietoa siitä, kuinka rehevöitymisen aikaansaamaa biomassaa voidaan hyödyntää.
 Osa hiekkarannasta on pysynyt auki. Etualalla näkyy koko maassa rauhoitettu rantatyräkki. Petra Pohjola
 Kunnostustöiden jälkeen biologi Kimmo Inki toivoo, että esimerkiksi merenrannoille luonnollisesti kuuluva ketomaruna palaa alueelle.
 – Ketomaruna on perhosille tärkeä. Ne ruokailevat mesikasveissa, kertoo Inki.
 Suurin osa työstä tehdään koneellisesti, mutta arvokkaan hiekkarantakasvuston päällä vältetään koneella liikkumista.
 Lisätietoa biomassan hyötykäytöstä
 Verssonpohjan hiekkarannan hoitotoimenpiteet tehdään marraskuun aikana. Kunnostuksen toivotaan jäävän kertaluontoiseksi, sillä veden laatu itäisellä Suomenlahdella on ollut paranemaan päin.
 Hiekkarannalle kuulumatonta kasvillisuutta poistetaan noin 200 metrin matkalta. Työt jatkunevat seuraavina vuosina.
 Poistettava kasvillisuus läjitetään pohjavesialueen ulkopuolelle, läheiselle Verkkoniemelle. Biomassa lajitellaan niin, että se olisi mahdollista uusiokäyttää kasvupohjana.
 Lajittelua tarvitaan, koska massassa ei saa olla esimerkiksi isoja kiviä, jotka voisivat rikkoa massan murskaamiseen käytettäviä teriä.
 – Projektissa saadaan lisää kokemusta hiekkarantakunnostuksessa syntyneen biomassan hyötykäytöstä, Inki toteaa.
 Verssonpohjan rantahietikolle on ajautunut korsimassaa, ja rannan eristää merestä leppätaimikko, luhta ja ruovikko.  Petra Pohjola.
 Ensi kesänä huomattavasti nykyistä suurempi osa Verssonpohjan hiekkarannasta tulee olemaan avoimena aallokolle. Se lisää sekä alueen taantuneen lajiston että ihmisten viihtyvyyttä.
 Hanke toteutetaan osana Ympäristöministeriön rahoittamaa Helmi-elinympäristöohjelmaa yhteistyössä Pyhtään kunnan kanssa.

Itämeren aallot huuhtoivat vuosikymmeniä sitten hienoa hiekkarantaa – kohta ranta raivataan esiin harvinaisille kasveille je perhosille


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö käynnistää monialaisen työryhmän, jolla etsitään keinoja sosiaali- ja terveysalan henkilöstön riittävyyden turvaamiseksi. Työryhmän on määrä edetä hyvin nopealla aikataululla.

Sosiaali- ja terveysministeriö lisää toimia sote-henkilöstön riittävyyden ja saatavuuden turvaamiseksi. Ministeriö käynnistää uuden poikkihallinnollisen ohjelman.
 Tavoitteena on edetä hyvin nopealla aikataululla.
 – Toivoisin, että saisimme jo jouluun mennessä keskeisiä linjauksia, perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) toteaa.
 Kaikkien ehdotusten on Kiurun mukaan oltava valmiina kevään kehysriiheen mennessä.
 Kiuru kertoi asiasta sosiaali- ja terveysministeriön infossa maanantaina.
 – Jos emme tee tässä ajassa tarpeeksi, tulevaisuudessa meillä tulee olemaan pitkittynyt ongelma.
 Sote-henkilöstön riittävyyden turvaamista pohtiva uusi työryhmä tulee kattamaan useita ministeriöitä ja keskeiset työmarkkinajärjestöt.
 – Otamme aivan ytimeen sen verran hallittavan porukan, jotta myös tulosta tulee. On olennaista varmistaa, että työtä tehdään jämäkästi, että ehdotuksia saadaan, Kiuru toteaa.
 Tavoitteena on Kiurun mukaan aivan ensimmäiseksi luoda ajantasainen kuva sosiaali- ja terveysalan henkilöstön tilanteesta. Alueelliset erot on siinä otettava huomioon.
 – Meidän on luotava kansallinen tilannekuva ja myös ennuste siitä, miten työvoimatarve tulee kehittymään seuraavien vuosien aikana.
 Tämän jälkeen aiotaan luoda niin lyhyen, keskipitkän kuin pitkän aikavälin ehdotuksia tilanteen ratkaisemiseksi. Ohjelma kattaa myös toimien yhteensovittamista ja seurantaa.
 Tässä vaiheessa konkreettisia ehdotuksia ei vielä ole. Kiuru nosti tiedotustilaisuudessa esiin muun muassa tarpeen kehittää henkilöstön työhyvinvointia, johtamista, sitouttamista, koulutusta sekä kansainvälistä rekrytointia.
 Hän korosti erityisesti koulutuspaikkojen riittävää määrää.
 – Lähtökohta on pidemmällä aikajuoksulla turvata tulevien koulutuspaikkojen määrä. Se on ihan ykkönen. Jos me emme varaudu siihen, kuinka paljon tarvitsemme Suomessa sekä aikuisia uudelleenkouluttautumaan että nuoria alalle innostujia, me emme tule pärjäämään. Koulutuspaikkojen määrä on tällä hetkellä aivan liian vähäinen suhteessa tarpeeseen.
 Pula sote-alan henkilöstöstä on ollut tiedossa jo pitkään, ja korona-aikana henkilöstöpula on kärjistynyt entisestään.
 Tehy: Työolot ja palkkaus kuntoon, that's it
 Hoitajaliitto Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  pitää nyt perustetun työryhmän nopeaa aikataulua täysin realistisena. Keinot sote-alan työvoimapulan ratkaisemiseksi ovat hänen mukaansa hyvin helppoja.
 – Keinot ovat työolot ja palkkaus kuntoon, that’s it. Niillä saamme meidän alallamme jengiä pysymään ja jengiä tulemaan tälle alalle, Millariikka Rytkönen sanoo.
 Rytkönen toteaa, ettei kyse kieltämättä ole pienistä rahasummista.
 – Kyllä tähän tarvitaan isoja summia. Mutta on lopulta vain arvovaltakysymys, mihin me haluamme yhteisiä varoja ohjata.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru toteaa Ylen haastattelussa, ettei henkilöstöpulaan kehitettäville uusille ratkaisuille ole tässä vaiheessa tehty hintalappua.
 – En lähde etukäteen veikkailemaan. Esitykset tulevat aikanaan, mutta ei tämä halpaa puuhaa ole.
 Kiurun mukaan ehdotuksia viedään eteenpäin keväällä kehysriihessä. Hänen mukaansa kaikki keinot henkilöstöpulan ratkaisemiseksi eivät ole kiinni rahasta, mutta myös rahoitusta tarvitaan.
 – Kyllä hallituskumppaneilla on tiedossa, ettei tämä ilmaista ole.
 Juttuun on kello 16.23 lisätty Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkösen sekä perhe ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) Ylelle antamat kommentit.
 Lue myös:
 Vaatimukset kiristyvät, mutta hoitajien määrä hoivakodeissa ei nouse samaan tahtiin – Asiantuntija: "Hoitajien puute on todellinen ongelma”
 Kyselyn mukaan lähes kaikki alle kolmekymppiset hoitajat harkinneet alanvaihtoa – Tehyn puheenjohtaja: "Potilasturvallisuus on vaarantunut munasolusta mummoon"

Sote-henkilöstön riittävyyden turvaamiseksi aletaan etsiä uusia keinoja – Kiuru: keskeiset linjaukset ennen joulua


Summary: Järven tilalle tehtävä uusi louhos toisi Terrafamen kaivokselle kymmeniä vuosia jatkoaikaa. Luonnonsuojeluliiton mukaan uhkana ovat louhimisesta jäävät sadat miljoonat tonnit kaivannaisjätettä.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Säiliöauto täyttää kiveen kairattuja reikiä nestemäisellä räjähdysaineella, kuormaaja nostaa malmikuormaa järkälemäisen kivenkuljetusauton kyytiin.
 Tältä näyttää yli 200 metriä syvän Terrafamen Kuusilammen louhoksen pohjalla.
 Muutamien kilometrien alueella peruskalliossa lepää Euroopan suurimmmat nikkelivarannot sekä sinkkiä, kobolttia ja pieniä määriä muita metalleja.
 Vuodesta 2008 lähtien louhoksesta on kaivettu noin 150 miljoonaa tonnia malmeja.
 Jäljellä olevilla malmeilla Terrafamen tuotanto voisi jatkua yhtiön mukaan noin vuoteen 2035 asti.
 Jos Terrafamen suunnitelmat toteutuvat, alueella kuitenkin louhitaan vielä vuosikymmeniä pidempään.
 Terrafame haluaa Kolmisoppi-järven malmit
 Terrafame haluaa laajentaa kaivostaan ja avata uuden louhoksen alueellaan sijaitsevaan Kolmisoppi-järven malmiesiintymään.
 Malmio makaa järven alla.
 Siksi Terrafamen suunnitelmana on padota ja kuivata noin puolet järvestä ja tehdä tilalle avolouhos.
 Järvestä kuivatettaisiin nykyisten suunnitelmien mukaan noin neliökilometrin laajuinen alue. Koko louhos olisi kooltaan noin kaksi neliökilometriä.
 Kolmisopin alla on malmeja suunnilleen saman verran kuin nykyisin kaivettavassa louhoksessa.
 Järven malmien turvin Terrafamen tuotanto jatkuisi yhtiön mukaan varmuudella ainakin 2050-luvulle – ja mahdollisesti jopa 2080-luvulle asti.
 – Meidän arviomme mukaan luvitusprosessin pitäisi olla valmis suunnilleen 2025–26. Tarkoitus olisi päästä Kolmisoppeen louhimaan noin vuonna 2027, Terrafamen toimitusjohtaja  Joni Lukkaroinen  sanoo.
 Seuraava askel luvituksessa koittaa vuodenvaihteessa, kun Terrafame hakee ympäristölupaa. Toimitusjohtaja Lukkaroinen on "erittäin luottavainen" siihen, että luvat heltiävät.
 – Ympäristövaikutusten arvioinnin yhteydessä muutimme hankesuunnitelmaa jonkin verran ja pääsimme ratkaisuun, jonka uskomme olevan luvitettavissa.
 Palataan ympäristökysymyksiin tuonnempana.
 Terrafame: nykyisille 1 500 työpaikalle vuosikymmenien jatkoaika
 Uusi louhos on pitkällä aikavälillä elintärkeä Terrafamen jatkon kannalta.
 Epävarmojen vuosien jälkeen yhtiö on ottanut uuden suunnan ja lähtenyt mukaan akkubisnekseen. Kun Terrafame aiemmin myi esimerkiksi sinkkiä ja nikkeliä bulkkitavarana, se jalostaa jatkossa metallit akkukemikaaleiksi uudella kesällä käynnistetyllä tehtaallaan.
 – Me olemme siirtyneet entistä vahvemmin jalostusketjussa eteenpäin ja olemme nyt yksi johtava akkukemikaaliyhtiö, siis kemianteollisuuden yhtiö, Lukkaroinen sanoo.
 Akkukemikaalitehdas saadaan Lukkaroisen mukaan pyörimään täydellä teholla suunnilleen vuoden kuluttua, mikäli isompia ongelmia ei ilmene.
 Maailmalla akkukemikaalien kysyntä kasvaa kohisten, koska niitä tarvitaan nopeasti kasvavilla sähköautomarkkinoilla.
 Terrafamen tuottamat akkukemikaalit aiheuttavat yhtiön mukaan hiilidioksidipäästöjä 60 prosenttia vähemmän kuin alalla keskimäärin. Se on yhtiölle kilpailuetu, josta kertoo esimerkiksi Terrafamen  juuri aloittama yhteistyö autovalmistaja Renault'n kanssa .
 Terrafame lupailee, että akkukemikaalien turvin sen kannattavuus paranee.
 Valtio on pääomittanut Terrafamea yli 600 miljoonalla, muttei ole toistaiseksi saanut yhtiöltä osinkoja. Viime vuosina Terrafamen tulosta on painanut etenkin akkukemikaalitehtaan vaatima noin 240 miljoonan euron investointi. Vuoden kolmannella neljänneksellä  Terrafamen myynti kasvoi mutta tulos oli tappiollinen .
 – Siinä vaiheessa kun akkukemikaalitehdas on täysin ajettu käyntiin, niin Terrafamen kannattavuus tulee olemaan oikein hyvä, Lukkaroinen sanoo.
 Terrafamella on valtava merkitys myös koko Kainuun taloudelle.
 Konsulttiyhtiö Rambollin selvityksen mukaan Terrafamen osuus Kainuun kokonaistuotoksesta lähenee jo 20 prosenttia.
 Uusi louhos ei synnyttäisi uusia työpaikkoja muutoin kuin rakennusvaiheessa, mutta nykyisiä töitä riittäisi pidemmäksi aikaa.
 – Uudella louhoksella me voidaan turvata vuosikymmeniksi eteenpäin noin 1 500 työpaikkaa, jotka meitä terrafamelaisia töissä päivittäin käy, toimitusjohtaja Lukkaroinen sanoo.
 Yksi uhka on ylitse muiden, sanoo luonnonsuojeluliitto
 Terrafamen edeltäjä Talvivaara – ja Terrafame sen perijänä – olivat vuosikausia otsikoissa lähinnä ympäristöongelmista.
 Talvivaaran aikaiset ympäristöongelmat on selätetty, mutta alueella on yhä esimerkiksi vaaralliseksi jätteeksi luokiteltuja vanhoja vesienkäsittelysakkoja Talvivaaran ajoilta. Lähistön järvistä esimerkiksi Salminen on pilaantunut, ja  Terrafame on kertonut kunnostavansa sitä . Vanhoista ympäristövahingoista  käydään tällä hetkellä myös korvausoikeudenkäyntiä .
 Laajennus vaikuttaisi suorimmin puoliksi kuivattavaan Kolmisoppi-järveen ja sen lähialueille, jonne nousee esimerkiksi uudet sivukivikasat ja tulee melu-, maisema- ja pölyhaittoja.
 Järvestä lähtevässä Tuhkajoessa asuva taimenkanta voisi vaarautua, lähialueen eläimistön elinalueet pienenisivät hieman.
 Suomen luonnonsuojeluliiton mukaan laajennushankkeessa on useita riskejä.
 – Kaikkein suurin ongelma on kaivannaisjäte, ja se on tuhatvuotinen ongelma, sanoo luonnonsuojeluliiton kaivosasiantuntija, biokemisti  Jari Natunen .
 Kaivannaisjätteen eli malmipitoisen ylijäävän kiviaineksen määrä karkeasti tuplautuisi laajennuksessa. Jos kaivannaisjäte pääsee vaikuttamaan ympäristöön, se on Natusen mukaan vaarallista.
 – Kivi on rikkipitoista, se reagoi ilman ja veden kanssa ja siitä syntyy rikkihappoa, joka liuottaa raskasmetallit, Natunen sanoo.
 Kaivannaisjätteet kapseloidaan eli eristetään vedeltä ja ilmalta, mutta luonnonsuojeluliitto sanoo, että kapselointi pettää ennen pitkää – kaivannaisjäte kun jää alueelle ikuisesti.
 Natusen mukaan hapan metallivaluma vuotaisi vuosisatojen ajan vesistöihin sadoista miljoonista tonneista kaivannaisjätettä, kun kaivos aikanaan suljetaan.
 Terrafame vakuuttelee, että jätteen sulkemiseen käytettävät suojarakenteet kestävät.
 – Ensimmäiset sulkemistoimenpiteet on tarkoitus aloittaa ensi vuonna eli meillähän tulee olemaan 30 tai 60 vuotta aikaa seurata, että rakenteet myös kestävät, Lukkaroinen sanoo.
 Viranomaiskantaa kaivannaisjätteeseen ja useimpiin muihin ympäristökysymyksiin saadaan vielä odottaa.
 Terrafame on jo hoitanut luvituksen ensimmäisen vaiheen eli  ympäristövaikutusten arvioinnin  (YVA). YVA-selostus on parhaillaan arvioitavana Kainuun ely-keskuksessa, joka antaa lausuntonsa vielä syksyllä. Yhtiöllä on jo myös Tukesilta haettava kaivoslupa.
 Tiukempi syyni on vasta edessä.
 Se koittaa, kun Terrafame jättää ympäristölupahakemuksensa Pohjois-Suomen aville eli aluehallintovirastolle.
 Avin käsittelyssä ratkeaa, pääseekö Terrafame käsiksi Kolmisoppi-järven malmeihin.

Järvi pois, tilalle avolouhos, lopuksi vesi takaisin: Terrafame haluaa laajentaa kaivostaan – luonnonsuojeluliitto: Edessä "tuhatvuotinen ongelma"


Summary: Työsuojeluviranomainen katsoo, että Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa ja heidän tekemistään työtunneista tulee pitää työaikakirjanpitoa. Woltin mukaan suurin osa läheteistä ei halua työsuhteeseen.

Työsuojeluviranomainen katsoo, että ruokakuljetusyhtiö Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa ja että heidän tekemistään työtunneista tulee pitää työaikakirjanpitoa.
 Päätöksessä määrätään, että Woltin pitää 14 päivän sisällä ryhtyä toimenpiteisiin työaikakirjanpidon pitämiseksi tai tekemään toimenpiteistä selvitys työsuojeluviranomaiselle.
 Asiasta päätti Etelä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelun vastuualue. Päätöksestä voi valittaa hallinto-oikeuteen.
 Wolt aikoo valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 – Meidän läheteistä yli 70 prosenttia on sitä mieltä, että yrittäjyyden vapaus on heille tärkeämpää kuin työsuhteen turva, Woltin perustajaosakas  Juhani Mykkänen  sanoo.
 Hänen mukaansa monet lähteistä toivovat asian viemistä tuomioistuimeen. Mykkänen huomauttaa aluehallintovirastonkin toivovan asiaan tuomioistuimen ratkaisua.
 Päätös oli Woltissa odotettu.
 – Avi on pyytänyt työneuvoston lausuntoa asiasta, jotta jokin taho sanoisi mitä tästä pitää ajatella. Olisi ollut erikoista jos Avi olisi muuttanut kantaansa siitä matkan varrella.
 Työneuvoston vuosi sitten antaman lausunnon mukaan Woltin lähettien kuuluisi olla työsuhteessa.
 Woltin Mykkänen: Lähettien ansiot putoaisivat työsuhteessa
 Lähettien siirtäminen kehotuksen mukaisesti työsuhteeseen toisi Mykkäsen mukaan isoja muutoksia.
 – Meidän pitäisi purkaa kaikki sopimukset yli 5000 lähetin kanssa ja tuhansilta ihmisiltä loppuisi kokonaan työt. Sen jälkeen ehkä runsas pari tuhatta ihmistä palkattaisiin täyspäiväiseen työsuhteeseen, jossa heille tulisi työvuorot ja esimiehet. Lisäksi ansiotaso laskisi ja työn vapaus vähenisi. Se ei ole varmaan yhdenkään osapuolen mielestä toivottava ratkaisu, vaikka viranomainen joutuu viran puolesta kehottamaan tähän.
 Wolt haluaa Mykkäsen mukaan tuoda työmarkkinoille yhden vaihtoehdon lisää, eikä työtä nykyisellään voisi tehdä työsuhteessa.
 – Laki ei salli sellaista, että ihminen voi täysin vapaasti reaaliajassa päättää, tekeekö töitä vai ei sanoa kaikkiin keikkoihin kyllä tai ei. Tämä on uudenlainen työmuoto. Jos tämä aiotaan Suomessa kieltää alkumetreillä, onhan sillä aika raskaita vaikutuksia.
 Ruokalähettien asemaa on puitu oikeudessa useissa eri maissa ja päätökset ovat vaihdelleet. Mykkäsen mukaan Woltilla lähettien työ on vapaampaa kuin monien muiden maiden ruuankuljetuspalveluissa.
 – Me emme harrasta algoritmista johtamista tai valvontaa läheteille, meillä ei ole mitään lähettien keskinäisiä rankingeja ja jos lähetti kieltäytyy keikoista niin, siitä ei tule minkäänlaista rangaistusta.

Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa, katsoo aluehallintovirasto – Wolt valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen


Summary: Arkea maailmalta: Berliinissä leikkipuistoissa voi pudota korkealta ja kovaa. Kyse on luottamuksesta lapsen arviointikykyyn, kirjoittaa Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Saksan suurin paradoksi ovat Berliinin leikkipuistot.
 Saksalaiset ovat noin yleensä varovainen kansakunta, joka välttää riskejä. Viimeksi koronatoimissa on näkynyt, miten tiukoilla rajoituksilla on yritetty pitää vaikeasti hallittava pandemia kurissa.
 Berliinin leikkipuistoissa vallitsee täysin toinen yhteiskuntajärjestys, suorastaan villi kaaos.
 Kiipeilytelineet ja -verkot on rakennettu niin, että jo kolmevuotias pystyy kiipeämään metrien korkeuteen ja heilumaan yläilmoissa suoran pudotuksen riskillä.
 Alussa piti melkein istua käsien päällä, etten olisi mennyt varmistamaan. Sisälläni huusi pohjoismainen vanhempi, joka oli tottunut siihen, että leikkipuistoissa pitää jatkuvasti olla täysin turvattu ympäristö.
 Sitten opin Berliinin tavoille. Berliinissä leikkipuistot rakennetaan ihan tietoisesti niin, että lapset joutuvat jatkuvasti punnitsemaan riskejä. Taustalla on selvä logiikka: jos kiipeilytelineessä on todellinen vaara pudota pahasti, niin lapsi oppii varovaiseksi.
 Miten lapsi muuten oppii varomaan riskejä?
 Joihinkin kouluikäisille tarkoitettuihin leikkipuistoihin vanhemmat eivät saa edes tulla mukaan. Paikalla on varhaiskasvattaja, joka pikemminkin ohjaa tarvittaessa kuin valvoo.
 Leikkipuisto Schönebergin kaupunginosassa Berliinissä.  AOP
 Kysyin saksalaiskaveriltani , voiko paradoksi olla sittenkin kehäpäätelmä. Ovatko saksalaiset juuri sen vuoksi varovaisia aikuisina, koska he ovat lapsesta asti oppineet arvioimaan riskejä ilman helikopterivanhempaa vieressä tai turvakaidetta kiipeilytelineessä?
 Kaverini vastasi, että kyse on enemmän luottamuksesta. Hänen mukaansa moni saksalaiskasvattaja uskoo, että lapseen ja tämän kykyihin tehdä itsenäisiä päätöksiä pitää luottaa.
 Pitää luottaa siihen, että lapsi kiipeää vain sille korkeudelle, josta pääsee alas. Pitää luottaa siihen, että lapsi tajuaa pääosin itsekin, milloin edessä on vaarallinen pudotus. Luotetaan saha tai linkkuveitsi käteen, koska vain harjoittelemalla oppii turvallisen käytön.
 Lasten annetaan myös selvittää pienet kiistat leikkipuistoissa keskenään. Tappelun pitää olla raju ennen kuin vanhemmat puuttuvat asiaan.
 Saksalaiskaverini mukaan luottamus lapseen pätee muissakin kysymyksissä. Lapsille ei välttämättä laiteta talvella hanskoja, jos lapsi ei niitä halua. Hanskoja ei laiteta vain siksi, että tässä säässä hanskat  pitää vain olla . Sen sijaan kuunnellaan lapsen näkemys asiasta.
 Tunsin osuman. Puen lapseni yhä säänkestäviin kausivaatteisiin, mutta hanskojen käyttöä en enää vaadi. He sanovat kyllä ennen kuin kädet toden teolla paleltuvat.
 Berliinin hurjien leikkipuistojen jälkeen Helsingin puistot näyttävät tylsiltä, koska ne on rakennettu loputtoman turvallisiksi. Luottavatko saksalaiset lapsiin riskinotossa enemmän kuin suomalaiset?
 Jopa saksalaisten vakuutusyhtiöiden kattojärjestö kannattaa leikkipuistoja, joissa lapsille opetetaan riskienhallintaa. Lapsena kehitetyt hyvät motoriset taidot suojaavat onnettomuuksilta myös vanhempana, niin ikään Berliinin leikkipuistoja ihmetellyt brittilehti The Guardian  siteeraa  tutkimusta vuodelta 2004.
 Nyt katson  jo aika rauhallisena, kun lapseni kurkkii kiipeilytelineestä parin–kolmen metrin korkeudesta ilman suojakaidetta.
 Lapsille annettu vapaus tuo myös aikuisille vapautta. Jatkuvan varmistamisen sijaan voin istua rauhassa puiston penkillä tai seurustella muiden vanhempien kanssa.
 Ehkä siksi kaikki, myös aikuiset, tuntuvat viihtyvän Berliinin hurjissa puistoissa.
 Millainen olisi lapsille ihanteellinen leikkipaikka, jossa seikkailu ja turvallisuus ovat tasapainossa? Voit keskustella aiheesta tiistai-iltaan 2.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Kevään merkki on vanhempi, joka istuu hiekkalaatikon reunalla kalja kädessä – Aikuisten ja lasten huvit mahtuvat Berliinissä samaan puistoon
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Espanja:  Shakira joutui Barcelonassa villisikahyökkäyksen uhriksi – nyt kaupungissa mietitään, mitä kadut vallanneille eläimille pitäisi tehdä Italia:  Yksin syöminen tuntuu Italiassa radikaalilta, mutta joskus huomiota ei jaksaisi Pakistan:  Pakistanilainen liikenne hirvitti suomalaisena naisena, kunnes opin paikallisen ajotyylin Kenia:  Keniassa monet köyhät epäilevät koronarokotteita – eivät usko hallituksen jakavan kunnon rokotteita ilmaiseksi Yhdysvallat:  Olen suomalainen Amerikassa, enkä totu tippien antamiseen

Berliinin leikkipuistot rakennetaan hurjiksi – luottavatko saksalaiset lapsiin riskinotossa enemmän kuin suomalaiset?


Summary: Lain vaatimuksiin saatetaan yltää jopa suurimmalla osalla hakkuualueista, vaikka omistaja ei istuttaisi uusia puita. MOT-toimituksen tilaamien laskemien mukaan huonosti uudistetun metsän hiilinielu on vain puolet hyvin uudistetun metsän tasosta.

Uudistettu metsälaki mahdollistaa tilanteen, jossa metsänomistajan ei tarvitse tehdä avohakkuun jälkeen välttämättä mitään toimenpiteitä metsän uudistamiseksi.
 Pahimmillaan tämä heikentää Suomen ilmastonmuutoksen vastaisia toimia ja vähentää metsien taloudellista arvoa.
 Metsälain uudistus vuonna 2014 toi metsänomistajille monia uusia vapauksia. Lain valmistelua koskevien asiakirjojen mukaan uudella lailla ei tavoiteltu merkittävää muutosta metsien hiilensidontaan.
 Omistajalle lisää valtaa ja vapauksia
 Nykyisessä laissa korostuvat metsänomistajan vapaudet. Tämä myönnetään myös maa- ja metsätalousministeriössä.
 – Metsänomistajille annettiin enemmän valtaa ja vastuuta ja se oli myös aukikirjoitettu lain perusteluissa. Metsänomistajilla on monia tavoitteita. Jotkut pitävät virkistyskäyttöä tai monimuotoisuuden edistämistä tärkeämpänä kuin taloudellista tulosta, sanoo metsäneuvos  Marja Kokkonen  maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Aiemmin metsänomistajien vaatimukset olivat tiukempia. Valtio on puuttunut yksityismetsien hoitoon yleisen edun nimissä. Näin halutaan turvata riittävä puun saanti metsäteollisuudelle.
 Metsän uudistaminen ei välttämättä kiinnosta kaikkia metsänomistajia, sillä siitä saatavia tuloja joutuu odottamaan pitkään.
 Erkki Olli ja hänen tyttärensä Tarja Olli pitävät huolta suvun metsistä Kotkassa. Janne Järvinen / Yle
 Uudessa metsälaissa velvoitteet metsänomistajille ovat selvästi aiempaa lepsumpia. Muutoksen on huomannut myös metsänomistaja  Tarja Olli .
 – Ehkä pelkona se, että kun valvonta on paljon heikompaa ja on enemmän vapautta, niin onko sitten joitain metsänomistajia, jotka jättävät tekemättä istutustyöt. Sitä ei ehkä samalla tavalla valvota.
 Olli omistaa metsää Kymenlaaksossa yhdessä sukulaisten kanssa. Hänen isänsä  Erkki Olli  muistaa vielä aikaisempien vuosikymmenten kovemman kurin - silloin istutusten varmistamiseksi otettu vakuusraha sopisi hänelle edelleen.
 – Sitten kun on istutettu puita, saisi rahansa pois, sanoo Erkki Olli.
 MOT:n tilaamassa laskelmassa on otettu huomioon harvennukset ja päätehakkuu sen jälkeen, kun metsä on kasvanut 55 vuotta. Camilla Arjasmaa / Yle
 Puolen metrin taimikko syntyy hoitamattakin
 Päätehakkuiden jälkeen metsänomistajan on eteläisessä Suomessa saatava kymmenen vuoden aikana kasvatettua keskipituudeltaan puolen metrin taimikko.
 Asiantuntijat pitävät tätä lain minimivaatimusta vaatimattomana.
 – Siinä on vedetty takaraja melkoisen alas, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Jari Hynynen .
 Hynysen arvion mukaan 75 prosentissa Suomen metsiä lain vaatimat taimikot saavutetaan, vaikka metsälle ei tekisi avohakkuun jälkeen mitään toimenpiteitä. Laki siis jättää vastuun hyvän taimikon aikaansaamisesta pitkälti metsän omistajalle.
 Uudistettu metsälaki on ollut voimassa seitsemän vuotta, eikä sen kaikkia vaikutuksia vielä tiedetä. Jari Hynysen mukaan vielä ei ole merkkejä siitä, että lain suomat vapaudet olisivat huonontaneet metsänhoitoa.
 Luonnonvarakeskuksen metsien inventoinnit viittaavat siihen, että ainakin noin kymmenesosa avohakkuista jää viljelemättä siinä ajassa, kun taimikon perustaminen pitäisi lain mukaan tehdä. Viljelytoimia ei kuitenkaan tällöin vaadita, jos on syntynyt riittävän elinvoimainen uusi taimikko luonnonmukaista tietä.
 Metsäneuvos Marja Kokkosen mukaan lakia voidaan kiristää, jos se alkaa laskea metsänhoidon laatua.
 Camilla Arjasmaa / Yle
 Ilmastovaikutukset pahimmillaan suuria
 Mitä uudistetun metsälain vapaudet sitten pahimmillaan voivat tarkoittaa? MOT-toimitus tilasi Luonnonvarakeskukselta  laskelman , jossa tätä arvioitiin.
 Laskelman lähtökohtana on kaksi hehtaarin avohakkuualaa Etelä-Suomessa tuoreella kankaalla. Mallissa toinen alue uudistetaan metsänhoitosuositusten mukaan. Siellä istutetaan jalostettuja taimia ja tehdään maanmuokkaus.
 Toisessa tapauksessa metsän annetaan uudistua luonnonmukaisesti eli ei tehdä istutuksia. Tälläkin keinolla saavutetaan lain minimivaatimus.
 Erot kahden eri tavan välillä olivat suuria. Huonommin uudistetussa metsässä puun määrä oli noin puolet verrattuna paremmin uudistettuun. Huono uudistaminen myös puolitti puuston sitoman hiilidioksidin.
 – Tämmöinen viivästetty uudistaminen on hiilen sidonnan kannalta aika huono juttu, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Jari Hynynen.
 Suomen  ilmastopaneelin  mukaan “Suomen metsät sitovat hiilidioksidia ilmakehästä enemmän kuin sitä vapauttavat, ja toimivat siten hiilinieluna ja viilentävät ilmastoa”. Metsillä on siis merkittävä rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa.
 Mikäli metsänhoitoa aletaan kuitenkin laiminlyödä, myös metsien merkitys hiilinieluina pienenee. Ilmaston lämpenemisen takia Suomen metsiä uhkaavat myös erilaiset metsätuhot. Esimerkiksi kuusimetsiä tuhoavien kirjanpainajakuoriaisten aiheuttamien vahinkojen ennustetaan yleistyvän Suomessa tulevina vuosikymmeninä.
 Huonosti uudistetut metsät ovat myös taloudellisesti kannattamattomampia. Puun määrä voi jäädä niissä noin puoleen suositusten mukaisesti uudistettuihin metsiin verrattuna, käy ilmi Luonnonvarakeskuksen  tekemästä laskelmasta .
 Voit keskustella aiheesta 2.11. klo 23:een saakka.

Uudistettu metsälaki voi haitata Suomen ilmastotoimia – avohakkuun jälkeen voi jättää istutukset väliin ja silti täyttää lain vaatimukset


Summary: Lemmikkieläinten pakollisen rekisteröinnin avulla pyritään vähentämään laitonta maahantuontia ja pentutehtailua. Sirutuksen ja rekisteröinnin hinta on vielä auki.

Kissojen omistajat saatetaan lähivuosina velvoittaa rekisteröimään ja siruttamaan lemmikkinsä. Kyseessä olisi samanlainen velvoite, joka on tulossa koiraihmisille vuodesta 2023 eteenpäin.
 Tämä ilmenee perjantaina valmistuneesta maa- ja metsätalousvaliokunnan mietinnöstä. Mietintö liittyy eläinten rekisteröintiä koskevaan lakiesitykseen.
 Mietinnössä todetaan, että kissat voitaisiin ottaa samaan järjestelmään koirien kanssa, jos koirarekisteri todetaan toimivaksi.
 Lemmikkieläinten siruttamisella ja rekisteröinnillä pyritään parantamaan lemmikkieläinten hyvinvointia ja kauppaa sekä ehkäisemään pentutehtailua ja lemmikkien laitonta maahantuontia. Ne myös helpottavat löytöeläinten palautumista nopeammin omistajilleen.
 Kissojen sirutus- ja rekisteröintipakkoa vaativa kansalaisaloite on niin ikään tullut lokakuussa eduskunnan käsittelyyn. Aloitteen allekirjoitti yli 50 000 suomalaista parissa kuukaudessa.
 Aloitteen tavoitteena on saada kissojen hallitsematon lisääntyminen kuriin lainsäädännön avulla. Lisäksi aloitteessa vaaditaan, että kaikki kissat tulee tunnistusmerkitä ja rekisteröidä.
 Kansalaisaloitteessa ja hallituksessa lakiesityksessä on paljolti samoja tavoitteita, sanoo maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtaja  Anne Kalmari  (kesk).
 Jos kissojen siruttamisesta tulee pakollista, siru pitäisi laittaa automaattisesti uusille kissanpennuille. Todennäköisesti myös aikuiset kissat pitäisi tunnistusmerkitä.
 Esimerkiksi koirien tunnistusmerkintää koskevassa asetuksessa määrätään sirutettavaksi kaikki koirat vuoden sisällä asetuksen voimaanastumisesta.
 Koirarekisteristä vastaa Ruokavirasto. Se ei kuitenkaan itse ylläpitäisi rekisteriä vaan todennäköisesti sen hoitaisi Kennelliitto.
 Kennelliiton rekisterissä on jo nyt valtaosa maan koirista, noin puoli miljoonaa hännänheiluttajaa. Kaikkiaan koiria arvioidaan olevan Suomessa noin 700 000.
 Kissaliiton rekisterissä on jo yli 120 000 mikrosirutietoa kissoilta, kertoo Kissaliiton puheenjohtaja  Veikko Saarela . Kissaliitto on yksi mahdollinen rekisterinpitäjä.
 Ruokavirasto on epäillyt, että rekisterit eivät välttämättä pysy ajan tasalla. Lemmikkien omistajien halukkuus siruttamiseen voi laimentua varsinkin silloin, jos toimenpiteen hinta on liian korkea.
 Mikrosirutuksen hinnat vaihtelevat suuresti. Koirille se maksaa tavallisesti noin 40-80 euroa. Pentutarkastuksen yhteydessä sirutusmaksu yleensä 10-20 €/pentu. Rekisteröinnin hintaa ei ole päätetty.
 Kalmarin mukaan kissojen rekisteröinnin ja sirutuksen tavoitehinta olisi korkeintaan 20 euroa.
 Mitä mieltä olet kissojen siruttamisesta? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 2.11. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Koiraihmisille napsahtaa lisälasku: kaikki koirat, myös sekarotuiset on sirutettava ja ilmoitettava valtion koiratietokantaan
 Kansalaisaloite vaatii kissoille tunnistussirua niskaan, ja se tietäisi lähes kaikkiin kissakoteihin eläinlääkärireissua – lue, mikä muu muuttuisi
 Eduskunta alkaa pohtia kissakriisiä – vapaana ulkona liikkuvien kissojen sterilointia vaativa kansalaisaloite lähetekeskusteluun torstaina

Kissaihmisille tulossa lisälasku: Myös kissat täytyy siruttaa, jos koirarekisteristä tulee toimiva – koirien siruttaminen alkaa pian


Uusi James Bond -elokuva on kerännyt Suomessa harvinaiset yli puoli miljoonaa katsojaa. Elokuvan on nähnyt viime viikonloppuun mennessä reilut 507 000 ihmistä.
 Viimeisen viiden vuoden aikana yli puolen miljoonan katsojan rajan ovat ylittäneet uuden Bondin lisäksi vain vuonna 2019 ensi-iltansa saanut  Frozen 2  sekä vuoden 2017  Tuntematon sotilas , kertoo Suomen elokuvasäätiö.
 Säätiön vuodesta 1972 keräämien katsojalukujen mukaan uusi Bond on tilastohistorian 35. yli puoli miljoonaa katsojaa kerännyt elokuva.
 Syyskuun lopussa Suomessa ensi-iltansa saanut  007 No Time to Die  on tähän mennessä vuoden katsotuin elokuva. Levitysyhtiö SF Studiosin mukaan uutta Bondia on katsottu Suomessa kolmanneksi eniten maailmassa väkilukuun suhteutettuna.
 Lue myös:
 Anton Vanha-Majamaa: Seksin mukana isoista viihde-elokuvista häviää jotain olennaista
 Analyysi: Sinua tulee ikävä, Daniel Craig
 Daniel Craig tekee uransa tunteikkaimman Bondin – “Luojan kiitos, se ei ole minun ongelmani”, hän toteaa seuraajastaan Ylelle
 Suomalaiset löysivät taas elokuvateatterien lippuluukuille – kiinnostus uusinta Bondia kohtaan ennätysvilkasta

Uusi Bond-elokuva ylittänyt harvinaisen yli puolen miljoonan katsojan rajan Suomessa


Summary: Venäjällä voimaan tullut uusi asetus määrittelee Venäjän puolella olevat puutavaran rajanylityspisteet. Saimaan kanavaa hoitava Venäjän tullipiste ei ole listalla.

Epätietoisuus vaivaa Saimaan kanavan puukuljetuksien jatkumista.
 Venäjä ilmoitti lokakuussa, että  puukuljetukset Saimaan kanavassa loppuvat  marraskuun 1. päivänä.
 Kanavassa Mälkiän kohdalla seisoo kuitenkin marraskuun 1. päivänä raakapuulastissa oleva venäläinen rahtilaiva.
 Ulkoministeriössä ja Saimaan kanavavaltuutetun toimistossa ei pystytty vahvistamaan Saimaan kanavan puukuljetusten tilannetta.
 Puunkuljetusten loppumisen taustalla on Venäjällä voimaan tullut uusi asetus, joka määrittelee Venäjän puolella olevat puutavaran rajanylityspisteet.
 Saimaan kanavaa hoitava Venäjän tullipiste on poistettu  puutavaran kuljetuksiin tarkoitettujen rajanylityspisteiden  listalta.
 Saimaan kanavan liikenteestä noin yksi kolmasosa on puunkuljetuksia.

Venäjän puukuljetusten Saimaan kanavassa piti päättyä marraskuussa – silti siellä seisoo tälläkin hetkellä venäläinen rahtilaiva puulastin kera


Summary: Uroksen Luxemburgin-yhtiö kertoo 143 miljoonan euron varallisuudesta. Käteistä sillä oli kuitenkin vain 217 euroa.

Ylen selvitys paljastaa lisää epämääräisyyksiä miljardiliikevaihtoa esitelleen Uroksen talousluvuissa. Uros-konsernin yhtiöt eivät ole pääsääntöisesti toimittaneet tilinpäätöksiään vuoden 2018 jälkeen. Tilinpäätökset puuttuvat Suomen lisäksi myös ainakin Luxemburgin ja Hongkongin kaupparekistereistä.
 Oululaisen Uroksen toimiala on esineiden internet. Yksinkertaistetusti yhtiö kehittää ratkaisuja, joilla erilaisia laitteita voidaan käyttää netin välityksellä etänä. Uros markkinoi tällaisia ratkaisuja esimerkiksi vedenjakelusektorille.
 Suurelle yleisölle Uros tuli tutuksi sen jälkeen, kun se ryhtyi Tampereen areenan nimisponsoriksi.  Viime viikolla Tampereen areena  kertoi irtisanovansa sopimuksensa Uroksen kanssa ja areenan nimi vaihdettiin.
 Uros kertoo solmimistaan aiesopimuksista ja kaupoista näyttävästi verkkosivuillaan. Kuvakaappaus Uros.comista, kuvankäsittely Matias Väänänen / Yle
 Rummutus Uroksen ympärillä kiihtyi nopeasti. Kun  yritys esimerkiksi kesäkuussa allekirjoitti  aiesopimuksen Pietarissa, tapahtumaa todistivat niin Suomen kuin Venäjänkin ministerit.
 Uroksen edustajat tai sen pääomistaja  Jyrki Hallikainen  eivät antaneet Ylelle haastattelua tai vastanneet sähköpostilla esitettyihin kysymyksiin liittyen tähän artikkeliin.
 Viime perjantaina Ylelle  antamassaan haastattelussa Uroksen toimitusjohtaja  Rauno Jokelainen  ei suostunut kommentoimaan yhtiön taloustilannetta.
 Rahaa ei löydy Luxemburgistakaan
 Uroksen talous näyttää kuplalta.
 Vaikka konserni on kertonut miljardien eurojen liikevaihdosta ja satojen miljoonien eurojen voitoista, rahaa Uroksella näyttää olevan vain paperilla.
 Keväällä 2021 Uros Oy kertoi siirtävänsä pääkonttorinsa Sveitsiin eli Euroopan perinteikkäimpään veroparatiisiin. Asiasta kertoi  esimerkiksi Kauppalehti .
 Uroksen keskeisten patenttien omistaja on konserniin kuuluva luxemburgilainen yhtiö Uros Technologies S.a.r.l. Uroksen Luxemburgin-yhtiön tilinpäätös on hyvin samanlaista luettavaa kuin Uroksen Suomen-yhtiön.
 Vuoden 2018 tilinpäätöksessä Luxemburgin-yhtiön varoiksi kerrotaan yli 143 miljoonaa euroa. Lähes koko summa on kuitenkin saamisia saman konsernin yrityksiltä.
 Käteistä rahaa Luxemburgin yhtiössä oli 217 euroa. Uros ei ole toimittanut viimeisen kahden tilikauden tilinpäätöksiä Luxemburgin kaupparekisteriin.
 Valtavista voitoista Hongkongissa ei todisteita
 Yle hankki myös Uroksen Hongkongin-yhtiön asiakirjoja.  STT:n tietojen mukaan  Uroksen valtavat voitot olisi kirjattu tämän yhtiön taseeseen. Tästä ei kuitenkaan löydy mitään todisteita.
 Hongkongin kaupparekisteriin ei ole toimitettu yhtiön tilinpäätöstä. Uroksella vaikuttaa olevan vaikeuksia toimittaa taloustietoja keskeisissä toimintamaissaan. Tästä huolimatta yhtiö suunnittelee listautuvansa Sveitsin pörssiin.
 Suunnitelma on epäuskottavalla pohjalla. Pörssiin listautumisen yhteydessä yhtiön taloudellisesta tilanteesta tehdään tarkka selvitys ja se myös julkistetaan, jotta sijoittajat voivat arvioida yhtiötä.
 Tampereen areenasta piti tulla Uros Live, mutta nyt virallinen nimi on Tampereen Kannen areena Uroksen rahoitusepäselvyyksien takia. Kuva on otettu lokakuun lopussa.  Jussi Nukari / Lehtikuva
 Business Finlandin Helsingin hallinto-oikeuteen toimittamien asiakirjojen mukaan Uroksella on takana useita tappiollisia vuosia.
 Uroksen oman kertomuksen mukaan sen liiketoiminta lähti valtavaan nousukiitoon vuonna 2018. Ylen selvitys ei tue tätä väitettä.
 Velkojat vaativat lainojen maksua
 Uros-konsernin oman tilinpäätöksen mukaan yhtiö teki 2,7 miljardin liikevaihdon ja 170 miljoonan euron liikevoiton vuonna 2019. Työntekijöitä yhtiöllä oli 60. Yhtä työntekijää kohden Uros kertoo siis luoneensa liikevaihtoa yli 44 miljoonaa euroa. Summa on poikkeuksellisen suuri.
 Tilinpäätöksessä on yksi iso puute: siitä puuttuu tilintarkastajan hyväksyntä.
 Tästä syystä Patentti- ja rekisterihallitus alkoi vaatia uhkasakon uhalla yritykseltä tuoreita vahvistettuja tilinpäätöstietoja. Jos papereita ei tulisi, yritys voitaisiin poistaa rekisteristä tai asettaa selvitystilaan. Asiasta on  aiemmin kertonut Iltalehti.
 Myös Uroksen lainoittajilta loppui usko. Yritykseltä peritään Helsingin käräjäoikeudessa STT:n mukaan miljoonasaatavia. Valtiokonttorin, Nordean ja Oulun Osuuspankin velkasaatavat yhtiöltä nousevat korkoineen ainakin yli 15 miljoonaan euroon.
 Kanteiden perusteella suurinta velkaa Urokselta hakee Valtiokonttori. Kyse on lähes viiden miljoonan euron tuotekehityslainoista, jotka Uros lainasi vuosina 2011 ja 2012 silloiselta Tekesiltä eli nykyiseltä Business Finlandilta.
 Myös valtion erityisrahoitusyhtiö Finnvera on taannut Uroksen lainoja. Koska asia on tullut julki, Finnvera kertoo myöntäneensä Urokselle 4,5 miljoonan euron takuut vuonna 2017. Muita mahdollisia takauksia Finnvera ei kommentoi pankkisalaisuuden takia.
 Uroksella oli lokakuun lopussa 6,8 miljoonan euron laskut myöhässä. Tämä selviää perintätoimisto Lowellin keräämistä tiedoista.  Pisin maksuviive on  lähes puoli vuotta eli 175 päivää.
 Uroksella on verovelkarekisterin mukaan yli 10 000 euroa verovelkaa. Julkisissa tiedoissa ei kerrota verovelkojen tarkkaa summaa.
 Paljonko veronmaksajien rahaa Uros on saanut? Uros-konserni on saanut suuria summia veronmaksajien rahaa. Rahoitusyhtiö Business Finland on antanut konsernille avustuksia 2,1 miljoona euroa ja lainaa 4,9 miljoonaa euroa. Uros on maksanut lainoista lähes kymmenen vuoden aikana vain osan koroista eli alle 400 000 euroa. Valtiokonttori perii oikeudessa lähes viiden miljoonan euron lainoja korkoineen. Valtion omistama erityisrahoitusyhtiö Finnvera on taannut Uroksen miljoonalainoja. Kokonaissumma ei ole selvillä, sillä Finnvera ei pankkisalaisuuden takia kerro sitä. Koska asia on tullut julkiseksi, Finnvera kertoo, että se on vuonna 2017 myöntänyt Urokselle ainakin 4,5 miljoonan euron takaukset, joiden perusteella Oulun Osuuspankki hakee 1,6 miljoonan maksamattomia saatavia. Uros on saanut myös muuta julkista rahaa. Pohjois-Pohjanmaan ely-keskus myönsi sille yrityksen kehittämisavustusta 121 680 euroa vuonna 2016 ja 372 020 euroa vuonna 2011.
 Valtion rahoitusyhtiö vaatii lainoja takaisin
 Valtion rahoitusyhtiö Business Finland päätti periä Urokselle myönnettyjä lainoja takaisin, koska sen mukaan Uros antoi vääriä tietoja rahoituksen saamiseksi tai vähintäänkin jätti kertomatta rahoituspäätöksen kannalta olennaisia asioita.
 Uros kiistää tämän. Yhtiö on valittanut asiasta Helsingin hallinto-oikeuteen ja vaatii päätöksen kumoamista.
 Hallinto-oikeuden papereista selviää, että Uroksen patenttioikeudet ovat luxemburgilaisen tytäryhtiön omistuksessa. Business Finlandin mukaan rahoitusta ei olisi koskaan myönnetty, jos tämä olisi ollut tiedossa.
 Business Finland sai asiasta vihiä vasta vuonna 2020, kun se sai tietoonsa Uroksen ja sen luxemburgilaisen tytäryhtiön välisen sopimuksen. Sopimuksen mukaan Uros luovuttaisi patentit kaikkine oikeuksineen luxemburgilaiselle Uros Technologies S.a.r.l:lle yhden dollarin hintaan.
 Uroksen pääkonttori siirtyi Oulusta Sveitsiin. Kuva Oulusta.  Risto Degerman / Yle
 Business Finlandin mukaan Uros Oy halusi kehittää maailmanlaajuisesti juuri lisensointiliiketoimintaa. Miten se onnistuu, jos konsernin rahoitusta hakeneella suomalaisella yrityksellä ei edes ole oikeuksia, joita se voisi lisensoida?
 "Kun yritys tavoittelee lisensointiliiketoimintaa, on jo yleisen elämänkokemuksen perusteella immateriaalioikeuksien omistuksella tai ainakin riittävällä hallinnalla olennainen merkitys tällaisen liiketoiminnan kannalta", Business Finland toteaa vastauksessaan Uroksen valitukseen.
 Uros pitää asiaa konsernin sisäisenä järjestelynä. Yhtiö kiistää, että se olisi tarkoituksellisesti antanut harhaanjohtavaa tietoa tai salannut tietoja.
 Pääomistajalla veroparatiisiyhtiöitä
 Uroksen pääomistaja Jyrki Hallikainen on kokenut veroparatiisien käyttäjä. Tähän löytyy kuitenkin myös luonnollisia selityksiä: Hallikainen on asunut 2000-luvun alusta lähtien Luxemburgissa ja Sveitsissä.
 Hallikainen on hallituksen jäsen Liechtensteinin veroparatiisiin rekisteröidyssä yhtiössä Kickoff AG. Liechtenstein varjelee yritysten omistajatietoja, eikä Yle onnistunut löytämään tarkempia tietoja yhtiön toiminnasta.
 Hallikaisen perheellä on kaksi holding- eli omaisuudenhoitoyhtiötä Luxemburgissa. Näissä oli vuoden 2019 tilinpäätösten mukaan varallisuutta noin kolme miljoonaa euroa. Vanhemmista tilinpäätöksistä selviää, että ainakin aiemmin Hallikaiset omistivat Luxemburgin-yhtiöidensä kautta kiinteistöjä Suomessa.
 Hallikaisen yhtiö omistaa myös kiinteistön, jossa Uros on vuokralaisena Oulun keskustassa. Vuonna 2019 Uros Oy maksoi vuokraa tilojen käytöstä pääomistajalleen Jyrki Hallikaiselle noin 360 000 euroa.
 Lue lisää:
 Uros on nimenä häipynyt Tampereelta nopeasti, toimitusjohtaja: "Kylttiä ei ollut"

Missä ovat Uroksen miljoonat? Ylen selvitys paljastaa vain joukon tyhjiä yhtiöitä ja laajan veroparatiisien käytön


Summary: Onnettomuudessa neljä vuotta sitten kuoli kolme varusmiestä. Onnettomuustutkinnassa selvisi, että he eivät olleet käyttäneet turvavöitä, koska ne on hankala pukea päälle.

Armeijan maastokuorma-autojen lavalla on edelleen samat turvavyöt kuin ennen Raaseporin kuolonkolaria. Tätä ihmetteli  Emil Nygård , 24, ollessaan kertausharjoituksissa tänä vuonna.
 Onnettomuus sattui neljä vuotta sitten lokakuussa Skogbyn vartioimattomassa tasoristeyksessä, kun Puolustusvoimien miehistönkuljetusajoneuvo ja VR:n kiskobussi törmäsivät toisiinsa. Onnettomuudessa kuoli kolme ja loukkaantui viisi varusmiestä, mukaan lukien maastokuorma-auton kuljettaja itse.
 Kiskobussin vasen etukulma törmäsi maastokuorma-autoon oikean takapyörän kohdalle. Kuva rekonstruktiosta onnettomuuspaikalla. Otkes
 Nygård on seurannut tarkkaan neljä vuotta sitten sattuneen Raaseporin onnettomuuden syiden selvittämistä, koska palveli itse samaan aikaan samassa komppaniassa kuin onnettomuudessa olleet varusmiehet.
 – Tunsin henkilöitä, jotka olivat mukana onnettomuudessa. Siinä oli samasta saapumiserästä tyyppejä, kertoo Nygård.
 Onnettomuustutkintakeskuksen  mukaan  onnettomuuden merkittäviin henkilövahinkoihin vaikutti se, että junaan törmänneessä maastokuorma-autossa olleet varusmiehet eivät käyttäneet turvavöitä.
 – Raaseporin tapauksessa yksikään auton lavalla istuneista varusmiehistä ei käyttänyt turvavöitä, kertoi onnettomuutta selvittämässä ollut raideliikenneonnettomuuksien johtava tutkija  Esko Värttiö   aiemmin Ylelle .
 Otkesin  raportin  mukaan maastokuorma-autoissa on hankala käyttää vöitä, jos varusmiehillä on yllään taisteluvarustus. Kertausharjoituksissa olleen Emil Nygårdin oma kokemus tukee myös tätä.
 – Mielestäni niitä lavalla olevia turvavöitä on vaan mahdoton käyttää, jos päällä on taisteluvarustus. Se on liivi, jossa on erilaisia taskuja. Se tekee sinusta isomman. Turvavöiden pituuden säätäminen on silloin hankalaa.
 Otkesin mukaan aiemmin olikin yleistä, ettei turvavöitä käytetty maastokuorma-autossa matkustettaessa.
 Onnettomuustutkintakeskus antoi onnettomuuden jälkeen Puolustusvoimille suosituksen, että kuorma-auton lavalla käytettäviä turvavöitä kehitetään helpommin käytettäviksi. Kertaamassa ollut Emil Nygård tiesi tämän, siksi hän yllättyi, kun näki samat vyöt lavalla kuin aiemminkin.
 – Mielestäni niitä turvavöitä on vain mahdoton käyttää. En usko, että ohje turvavyön käyttämisestä auttaa siihen. Turvavyöt pitäisi vaihtaa johonkin järkevään ratkaisuun.
 Puolustusvoimat: nykyiset vyöt ovat markkinoiden turvallisimmat
 Puolustusvoimat on tutkinut markkinoilla olevia turvavöitä. Lopputulema oli se, että nykyiset vyöt ovat markkinoiden turvallisimmat – jos ne puetaan päälle.
 Puolustusvoimien johtava työ- ja palvelusturvallisuuspäällikkö, majuri  Panu Kekoni  kertoo heidän tutkineen, miten kuormatilan istuimien käyttöä voitaisiin teknisesti helpottaa.
 – Teimme mittavat testaukset. Päädyimme siihen, että jos lähdetään turvallisuus edellä, niin nykyiset vyöt ovat turvallisimpia. Muut testatut vyöt olivat hiukan helpompia käyttää, mutta asenne ratkaisee. Jos turvavöitä ei käytetä, niin mikään vyö ei auta.
 Onnettomuuden jälkeen huomiota on kiinnitetty koulutukseen ja ohjeistukseen, että vöitä käytettäisiin maastokuorma-auton lavalla.
 – Varmistimme, että jokainen istuimia käyttävä saa koulutuksen ja että sitä valvotaan, kertoo Kekoni.
 Raaseporin turman jälkeen palvelusta suorittaville tehtiin opetusvideo.  Ruutukaappaus Puolustusvoimien videolta. Puolustusvoimat
 Raaseporin onnettomuuden jälkeen varusmiespalvelusta suorittaville tehtiin myös opetusvideo, jossa käsitellään turvallista matkustamista maastokuorma-autoissa. Videolla näytetään, miten turvavyö pitää pukea päälle.
 Videon kuvissa kuorma-auton lavan pressu on nostettu pois, mutta käytännössä vyö pitää osata pukea päälle lavan hämärässä. Tästä syystä myös ohjeistukseen on kiinnitetty huomiota.
 Voi myös kysyä, miksi ihmisiä pitää ylipäätään kuljettaa kuorma-auton lavalla?
 – Harjoittelemme toimimista poikkeusoloissa, siksi maastokuorma-autoja käytetään henkilöiden kuljettamiseen, sanoo majuri Kekoni.
 Kekonin mukaan vöiden pukemiseen varataan nyt riittävästi aikaa, jotta auto ei lähde liikkeelle ennen kuin kaikki ovat vöissä.
 – Niitä ei saa paikalleen yhdellä klikkauksella kuten henkilöautossa, mutta se hankaluus on vaan voitettava. Se on iso vastuu puolustusvoimille.
 Lue myös:
 Kuljettajan vapauttava tuomio pysyy voimassa Raaseporin tasoristeysonnettomuudessa
 Vuosi Raaseporin tasoristeysonnettomuuden jälkeen – uusi "hätänumero" ja neljä muuta asiaa, joihin Raaseporin tasoristeysonnettomuus vaikuttaa

Puolustusvoimat käyttää yhä samoja turvavöitä kuorma-autoissaan, vaikka Raaseporin kuolonkolarin jälkeen ne todettiin liian hankaliksi pukea päälle