Summary: Seksuaaliväkivaltaa kokeneiden tukitoiminta, pakkoavioliiton tai kunniaväkivallan uhan alla elävien ryhmä ja sateenkaarinuorten palvelut nykyisellään voivat päättyä.

Espoon kaupunki aikoo säästää 126 000 euroa vuosittain lopettamalla Tyttöjen talon rahoittamisen.
 Toteutuessaan päätös johtaa Tyttöjen talon vastaavan ohjaajan  Maikki Arolan  mukaan siihen, että toiminta Leppävaarassa lakkaa.
 – Se tarkoittaa meillä YT-neuvotteluja ja irtisanomisia. Myös muut rahoitukset ovat vaakalaudalla, ja seksuaaliväkivaltaa kokeneiden nuorten tuki ei välttämättä saa jatkoa, hän sanoo.
 Kaupungin nuorisopalvelut jatkaa avoimen yhteisötoiminnan pyörittämistä omin voimin, mutta tavoitteellinen ryhmätoiminta ja seksuaaliväkivaltatyö nykyisellään voi päättyä.
 Ajoitus on huono.
 Puolet lukioikäisistä tytöistä on kokenut seksuaalista häirintää
 Syyskuussa julkaistu kouluterveyskysely paljastaa , että korona-aika on koetellut erityisesti tyttöjä.
 Ahdistuneisuutta kokee joka kolmas yläkoulussa, lukiossa tai ammattioppilaitoksessa opiskeleva tyttö. Lähes joka neljäs ikäluokan tyttö koki itsensä yksinäiseksi.
 Jopa puolet lukio- tai ammattikouluikäisistä tytöistä on kokenut seksuaalista häirintää. Yksinäisyyden tunne on kasvanut kaikissa ikäryhmissä.
 Juuri tämänkaltaisten pulmien kanssa monet Tyttöjen talon asiakkaat painivat.
 Espoon Tyttöjen talo on avoin kaikille 10–28-vuotiaille tytöille ja nuorille naisille. Palvelu tavoittaa noin 600–700 nuorta vuodessa. Heistä 80 prosenttia puhuu äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia.
 Palvelua tuottaa Loisto Setlementti -yhdistys.
 – Monet meidän nuoristamme ovat sellaisia, joiden lähipiiri on vähän kapoisempi, vastaava ohjaaja Maikki Arola kuvailee.
 Leppävaarassa järjestetään avointa yhteisötoimintaa ja kohdennettua toimintaa muun muassa seksuaaliväkivaltaa kokeneille, sateenkaarinuorille tai taiteesta kiinnostuneille.
 Arolan mukaan kaupungin tavoittelema säästö on pieni suhteutettuna siihen, minkälaiset vaikutukset Tyttöjen talon palvelulla on asiakkaiden elämässä.
 – Liian vähän puhutaan säästöjen kerrannaisvaikutuksista, hän sanoo.
 Jos tytöt eivät saa matalan kynnyksen palveluita, monet heistä löytyvät Arolan mukaan myöhemmin lastensuojelun, terveyspalveluiden tai sosiaalityön tilastoista.
 Nuorisopalvelut: "Toiminta muuttaa muotoaan, mutta jatkuu"
 Espoon nuorisopalvelupäällikön sijainen  Tero Luukkonen  kertoo, että jatkossa kaupunki järjestää Tyttöjen talon nykyisessä osoitteessa Leppävaarassa avointa nuorisotilatoimintaa tytöille kolmena iltana viikossa.
 – Toiminta muuttaa muotoaan, mutta jatkuu. Nuorille tämä näkyy konkreettisimmin siinä, että työntekijät vaihtuvat. En näe sitä ensisijaisen dramaattisena asiana, hän sanoo.
 Espoon päätös koskee ainoastaan Tyttöjen talon yhteisötoiminnan ottamista omaksi palvelukseen. Luukkosen mukaan Loisto Setlementin muu työ Tyttöjen talolla voi jatkua.
 Palvelun kohderyhmän ikähaitari kuitenkin tiivistyy rajusti.
 Espoon kaupungin tarjoama nuorisotilatoiminta on tarkoitettu vain 13–17-vuotiaille. Alakoulun viimeisillä luokilla olevat tytöt ja nuoret aikuiset naiset jäävät ulkopuolelle.
 Myös pienryhmätoiminta uhkaa loppua.
 Vastaavan ohjaajan Maikki Arolan mukaan tavoitteellinen pienryhmätoiminta tarvitsee toimiakseen avointa yhteisötoimintaa, johon nuorilla on matala kynnys liittyä.
 Tyttöjen talon yhteisötoiminnan päättyminen syö pohjaa muilta toiminnoilta.
 Espoon säästöpäätöksellä voi olla vaikutuksia myös Tyttöjen talon muuhun rahoitukseen. Ainakin seksuaaliväkivaltatyön tulevaisuus on vaakalaudalla.
 – Jos Tyttöjen talo lakkaa, avustuksen jatkumiselle ei ole takeita, Maikki Arola sanoo.
 Nuorisotutkija: "Luottamus ei rakennu hetkessä"
 Tampereen yliopiston nuorisotutkijan  Marja Peltolan  mukaan kaupungin nuorisopalvelujen järjestämä avoin nuorisotilatoiminta on tärkeää, mutta sitä ei voi verrata Tyttöjen talolla tapahtuvaan ryhmätoimintaan.
 Pienryhmätoiminta on räätälöity nuorille, joilla on jaettuja kokemuksia ja mielenkiinnonkohteita tai jotka ovat erityisen haavoittuvassa asemassa.
 Espoossa on esimerkiksi ollut ryhmä pakkoavioliiton tai kunniaväkivallan uhan alla eläville.
 – Tyttöjen ja poikien talot ovat kaupunkien nuorisotyön kruununjalokiviä, joiden toimintaa pitäisi suojella. Toiminnan lopettaminen on hirveän lyhytnäköinen ja surullinen päätös, Peltola sanoo.
 Nuorisotutkija pitää erittäin huonona asiana sitä, että tyttöjen avoimen yhteisötoiminnan henkilökunta vaihtuu kerralla.
 – Luottamus ei rakennu hetkessä. Joka kerta kun nuori joutuu alusta asti selittämään jonkun kipeän kokemuksen uudelle henkilölle, se on tosi tuskallista, Marja Peltola sanoo.
 Lue myös:
 Raiskattujen tukikeskukseen hakeutui kesällä jopa kolme uutta uhria joka päivä – psykologi on huolissaan pian alkavasta pikkujoulukaudesta
 Ahdistusta, masennusta, uupumista – kouluterveyskysely paljastaa, että korona on koetellut erityisesti tyttöjen jaksamista
 Helsingissä on onnistuttu auttamaan seksuaaliväkivallan uhreja niin hyvin, että malli viedään nyt muihinkin kaupunkeihin

Tyttöjen talot tukevat esimerkiksi kunniaväkivallan uhan alla eläviä – nuoret eivät saa palveluita muualta, silti Espoo lopettaa rahoituksen


Summary: Telakan koronatartunnat ovat jo tässä vaiheessa osoittautuneet yhdeksi laajimmista työyhteisön kautta levinneistä tartuntaketjuista Helsingissä koko pandemian aikana.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto on määrännyt Helsinki Shipyard Oy:n telakalla työskenteleville pakolliset terveystarkastukset koronatilanteen vuoksi. Pakollisella koronatestauksella pyritään katkaisemaan tartuntaketjut ja saamaan telakkatyömaan epidemiatilanne hallintaan.
 Hernesaaren telakan työntekijöiden keskuudessa on todettu tämän syksyn 2021 aikana lukuisia koronavirustartuntoja, jotka ovat aiheuttaneet laajoja ja vaikeasti hallittavia tartuntaketjuja.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto määrää kaikki telakan ja sen alihankkijoiden työntekijät osallistumaan pakolliseen terveystarkastukseen, joka voi tarkoittaa koronatestiä. Päätös on voimassa huomisesta alkaen tammikuun 2022 loppuun asti.
 Helsinki Shipyard Oy:n telakalla työskentelee yli tuhat ihmistä, joista suurin osa on alihankintayhtiöiden työntekijöitä.
 Aluehallintoviraston tiedotteen mukaan  epidemian hallinta on erityisen haasteellista suuren alihankkijamäärän, ulkomailta myös matalan rokotekattavuuden maista tulevien työntekijöiden määrän ja työntekijöiden vaihtuvuuden vuoksi.
 Telakkayhtiön omat toimet eivät ole olleet riittäviä
 Vapaaehtoinen testaus tai määräyksen kohdentaminen vain yksittäiseen työntekijään kerrallaan ei ole arvioiden mukaan riittävän tehokas toimenpide. Telakkayhtiön omat toimenpiteet eivät ole olleet riittäviä epidemian taltuttamiseksi, ja epidemia on jo tässä vaiheessa osoittautunut yhdeksi laajimmista työyhteisön kautta levinneistä tartuntaketjuista Helsingissä koko pandemian aikana.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös pakollisesta terveystarkastukseen osallistumisesta perustuu tartuntatautilain pykälään 16, ja se on voimassa 21.10.2021–31.1.2022. Pakollisia terveystarkastuksia telakalla työskenteleville tulee voida jatkaa, kunnes epidemiatilanne on saatu hallintaan.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto ei valmistele tällä hetkellä uusia kokoontumisrajoituksia. Jos tilannetta ei saada paremmaksi käytännössä rokotuskattavuuden nousulla, voidaan alueellisesti kohdennettuja uusia rajoituksia joutua aluehallintoviraston mukaan määräämään.
 Ravintoloiden toimintaa koskevista alueellisista koronarajoituksista päättää valtioneuvosto.
 Lue myös :
 Rauman telakalla jo noin 200 koronatartuntaa – yhtiö toivoo  vauhtia koronapassin käyttöönottoon
 Meyer Turun koronatilanne jatkuu tasaisena – telakka jatkaa tiukkoja koronarajoituksia alueellaan

Helsingin telakalla paljon koronatartuntoja – aluehallintovirasto määräsi pakolliset terveystarkastukset


Summary: Aluehallintoviraston raportti paljastaa yksityiskohtaisesti, miten huolestuttava tilanne oli tänä syksynä Tampereen kaupungin kotihoidossa, kun ulkoistus tehtiin nopeasti ja meni pieleen. Puutteita oli perusasioissa, kuten hoitajien työvälineissä.

Aluehallintoviraston raportti paljastaa yksityiskohtaisesti, miten huolestuttava tilanne oli tänä syksynä Tampereen kaupungin kotihoidossa.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto avi  antoi syyskuussa Tampereen kaupungille huomautuksen  keskustan alueen kotihoidosta. Isot ongelmat alkoivat sen jälkeen, kun palvelun tuottaja vaihtui syyskuun alussa.
 Avin puuttumisen jälkeen Tampereen kaupunki otti Tammelan ja Tampellan alueen ulkoistetun kotisairaanhoidon omaksi toiminnakseen ja on korjannut puutteita.
 Yllätystarkastus paljasti puutteet
 Ilmoituksia alkoi tulla heti ulkoistamisen jälkeen. Sen takia avin tarkastajat tekivät yllätystarkastuksen 7. lokakuuta.
 Yle pyysi tämä raportin nähtäväksi aluehallintovirastolta. Siitä paljastuu, miten perusasiat ovat hukassa. Tarkastuksella havaittiin puutteita johtamisen, henkilöstöä koskevien tietojen, tiedonkulun, lääkehoidon ja toiminnanohjauksen osalta.
 Epäkohdat olivat avin mukaan vakavia, ja ne vaaransivat kotihoidossa olevien asiakkaiden hyvän hoidon.
 Ateriavälit pielessä
 Epäkohtia oli esimerkiksi siinä, että aamukäynnit viivästyivät ja iltakäynnit taas tehtiin aikaisin. Näin asiakkaat eivät saaneet lääkkeitään oikeaan aikaan. Myös ateriavälit kävivät joko liian tiheiksi tai liian pitkiksi. Asiakkaille on tehty iltatoimia ja annettu iltalääkkeitä jo puoli viideltä iltapäivällä. Tarkastajien mukaan asiakkaiden luona oltiin myös usein lyhyitä aikoja.
 Tarkastuskäynnillä oli myös epäselvyyksiä henkilöstöstä. Edes vastuuhenkilöllä ei ollut tarkkaa tietoa työntekijöistä eikä siitä, montako vakituista ja montako sijaista on töissä. Hänen mukaansa kenenkään työntekijän kanssa ei ollut tehty kirjallista työsopimusta.
 Työntekijöiden piti siirtyä liikkeenluovutuksen yhteydessä, mutta tosiasiallisesti vain osa työntekijöistä siirtyi. Uusi palvelun tuottaja hankki työntekijöitä useilta eri yrityksiltä.
 Henkilöstöstä tehdyllä listauksella oli avin raportin mukaan myös jo lopettaneita työntekijöitä.
 Sijaisia enemmän kuin vakituisia
 Avin tarkastajat katsoivat kahden päivän työntekijät lokakuussa. Sijaisia oli osassa vuoroja enemmän kuin vakituisia, näin vanhusten luona ei käynyt tuttua hoitajaa.
 Esimerkiksi tutkittuna arkipäivänä työntekijöitä oli yhteensä 37, joista 16 oli vakituista työntekijää. Lauantaina työntekijöitä oli yhteensä 31, joista vain 12 oli vakituista työntekijää.
 Asiakkaita on noin 280. Käyntimääriä on arviolta aamuvuorossa 10–15 yhtä työntekijää kohden ja iltavuorossa 5–7 käyntiä.
 Puutteita lääkehoidossa ja välineissä
 Myös lääkehoidossa oli raportin mukaan vakavia puutteita. Osa lääkekaapeista oli auki. Sekä lääkekaappiin että huumelääkesäiliöön oli avaimet saatavilla kaikilla työntekijöillä. Näin lääkehävikistä ei saa tietoa.
 Lisäksi työntekijöiltä puuttui oleellisia työvälineitä. Tarkastuksessa kävi ilmi, että vain noin kahdella kolmasosalla työntekijöistä oli käytössä kannettava tietokone. Tietokoneen avulla pääsee asiakastietojärjestelmään ja katsomaan vanhuksen luona lääkkeet ja sairaudet. Tietojärjestelmän toiminnassa oli myös puutteita. Teknisten virheiden vuoksi asiakaskäyntejä jäi kokonaan tekemättä.
 Päivystyspuhelin oli puolestaan vain vakituisella työntekijällä. Tarkastuskäynnillä ilmeni, ettei kaikissa tiimeissä aina ole vakituista työntekijää. Aluehallintovirastolle oli kerrottu, että päivystyspuhelimeen on jätetty vastaamatta, koska tiimissä ei ole ollut vakituista työntekijää.
 Myös johtamisessa oli puutteita. Vastuuhenkilö kävi yksikössä arviolta vain kerran viikossa ja aville oli epäselvää, kuka tosiasiassa johtaa toimintaa.
 Epäkohtia on korjattu
 Sekä Tampereen kaupunki että palvelun tarjoaja Koivupirtti Säätiö ovat sanoneet, että epäkohtia on jo korjattu. Myös pieleen menneestä kilpailutuksesta on otettu oppia.
 Säätiössä oltiin siinä uskossa, että henkilöstöä siirtyy enemmän uudelle toimijalle.
 – Me uskoimme, että saamme tietyn määrä henkilöstöä, mutta tosiasiassa saimme vähän reilu puolet siitä, mikä oli ensin esillä, Koivupirtti Säätiön toimitusjohtaja  Johanna Santaniemi   sanoi Ylelle kuukausi sitten.
 Tampereen kaupungin sotealan kehityspäällikkö  Anniina Tirronen  kertoi silloin, ettei hengenvaarallisia tilanteita ole ollut, mutta esimerkiksi lääkkeen antaminen asiakkaalle on tapahtunut neuvomalla asia videon välityksellä.
 Lue lisää:
 Asiakaskäyntejä tekemättä ja useita muita epäkohtia paljastui kotihoidossa: Aluehallintovirasto määräsi Tampereen kaupungin korjaamaan tilanteen
 Tampere joutui järjestämään lähes 300 kotihoidon asiakkaan palvelut uusiksi viikonloppuna – avi oli tyytymätön yksityiseen palvelun tarjoajaan
 Avi määräsi Tampereen kaupungin ottamaan ulkoistetun kotihoidon välittömästi omaksi toiminnakseen – "Asiakasturvallisuus on vaarantunut"

Yöpuulle puoli viideltä, työvälineitä vain osalla, listalla jo lopettaneita hoitajia – raportti paljastaa vakavia epäkohtia Tampereen kotihoidossa


Summary: Pääministeri Sanna Marin (sd.) on ehdottanut budjetin kehysmenettelyn uudistamista niin, että esimerkiksi investoinnit ilmastonmuutoksen torjumiseksi voisi rahoittaa kehyksen ulkopuolelta.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ei lämpene ajatukselle, että budjetin kehysmenettelyä muutettaisiin tai avattaisiin niin, että esimerkiksi ilmastoinvestointeja rahoitettaisiin sovittujen kehysten ulkopuolelta.
 Ylen haastattelussa Saarikko sanoo, että tarpeellisten investointien määrittely on vaikeaa. Määrittelyssä kukin osapuoli voisi ehdottaa monenlaisten kulun siirtämistä kehyksen ulkopuolella, mikä taas lisäisi menoja ja velkaantumista.
 – Se olisi liukas polku, joka johtaisi laveampiin määritelmiin siitä, mikä on vihreää velkaa, Saarikko sanoo.
 – Olisin varovainen sen suhteen, että Suomen omaa kehysjärjestelmää murrettaisiin. Vaikka meno olisi kehyksen ulkopuolinen, se edellyttäisi velkaa, Saarikko sanoo.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) ehdotti viime viikolla  Helsingin Sanomien  ilmastotentissä, että kehysmenettelyn ulkopuolelle voisi jättää että esimerkiksi investoinnit ilmastonmuutoksen torjumiseksi voisi rahoittaa kehyksen ulkopuolelta.
 Saarikon mukaan esimerkiksi nuorten syrjäytymisen ehkäisyä voi perustella investoinniksi tulevaisuuteen.
 – Voisimmeko luottaa toinen toisiimme siinä, että ettei tulisi houkutusta määritellä uusia kohteita investoinneiksi, Saarikko kysyy.
 Kehysmenettelyllä tarkoitetaan nykyistä tapaa, jossa koko hallituskaudeksi sovitaan menojen katto eli "kehys", joka kulut eivät paisuisi. Sovituissa kehyksissä pysymistä seurataan vuosittain, kun budjetteja tehdään.
 Juttua päivitetään.

Saarikko eri mieltä Marinin kanssa budjetin kehysmenettelyn venyttämisestä: "Olisi liukas polku, olisin varovainen"


Summary: Lomautettujen määrä on tippunut kymmenillä tuhansilla vuodentakaisesta. Myös ansiosidonnaisten saajissa pudotusta.

Lomautettujen työntekijöiden määrä Suomessa on laskenut roimasti viime vuodesta, Työttömyyskassojen Yhteisjärjestö (TYJ) kertoo. Syyskuussa oli lomautettuna lähes kolme neljäsosaa pienempi joukko työntekijöitä kuin vuosi sitten samaan aikaan.
 Työttömyyskassat maksoivat syyskuussa ansiopäivärahaa 17 000 lomautetulle. Viime vuoden syyskuussa lomautettujen määrä oli liki 60 000.
 Kaiken kaikkiaan ansiopäivärahaa sai syyskuussa 127 000 ihmistä Suomessa. Määrä on laskenut viime vuoden syyskuusta hieman yli neljänneksellä.
 Pandemiaa edeltäneeseen aikaan eli syyskuuhun 2019 verrattuna lomautettuja oli yhä noin kaksinkertainen määrä. Samoin kaikkien ansiopäivärahaa saavien ihmisten määrä oli yli neljänneksen suurempi kuin kaksi vuotta sitten syyskuussa.
 Kuluvan vuoden kulut viime vuoden tasolla
 Vaikka ansiopäivärahan saajien määrä on laskenut viime vuodesta, ovat kulut pysyneet ennallaan. Työttömyyskassat olivat maksaneet kuluvan vuoden syyskuun loppuun mennessä liki 2 miljardia euroa ansiopäivärahaa. Summa on vain kaksi prosenttia pienempi kuin vuosi sitten samaan aikaan.
 Tämä johtuu siitä, että viime vuonna koronapandemia alkoi näkyä työttömyyskassojen maksatuksessa vasta huhtikuussa. Tänä vuonna ansiopäivärahaa on maksettu koronan takia poikkeuksellisen paljon jo vuoden alusta lähtien.
 Toiminnanjohtaja  Aki Villman  TYJ:stä ennustaa, että ansiopäivärahaa tullaan maksamaan tänä vuonna todennäköisesti suurin piirtein yhtä paljon kuin viime vuonna.
 – Odotukset ovat toki positiiviset loppuvuodelle, mutta mediassa on ollut nyt paljon uutisia, että koronatilanne heikkenee, Vilman sanoo.
 – Tämän hetken arviomme on, että ansiopäivärahakulut tulevat olemaan suurin piirtein samalla tasolla kuin viime vuonna.
 Työttömyyskassojen Yhteisjärjestö on työttömyyskassojen edunvalvoja ja yhteistoimintaelin. Suomen kaikki 21 työttömyyskassaa kuuluvat järjestöön. Kassoissa on jäseninä noin kaksi miljoonaa palkansaajaa ja yrittäjää.

Lomautusten määrä laskenut roimasti – lomautettuna enää noin joka neljäs vuoden takaisesta


Summary: Lihatukku Veijo Votkin työllistää tällä hetkellä noin 90 henkeä. Veijo Votkin on ollut pääkaupunkiseudulla merkittävä liha-alan vaikuttaja useiden vuosikymmenten ajan.

Lihatukku Veijo Votkin Oy:n perustaja ja hallituksen puheenjohtaja  Veijo Votkin  on kuollut. Hän menehtyi tiistai-iltana pitkäaikaisten sairauksien uuvuttamana. Hän oli kuollessaan 73-vuotias.
 Veijo Votkin on ollut pääkaupunkiseudulla merkittävä liha-alan vaikuttaja useiden vuosikymmenten ajan. Hän perusti Lihatukku Veijo Votkin Oy:n vuonna 1978. Hän aloitti yhden miehen yrityksenä, joka työllistää tällä hetkellä noin 90 henkeä.
 Veijo Votkin toimi yrityksessä aktiivisesti alkuvuoteen 2021 asti, viimeiset kuukaudet kotoa käsin.
 Votkin perusti lihatukkunsa vuonna 1978. Lihan tukkukaupasta toiminta on laajentunut lihanjalostuslaitokseksi kattamaan makkarat, lihajalosteet ja valmiit kotiruuat.
 Veijo Votkin piti laatua ja asiakkaan palvelua kunnia-asianaan. Yrityksen nettisivujen mukaan tehtaanmyymälälle on myönnetty Chaîne des Rôtisseurs -järjestön Rôtisseurs-kilpi ja yrityksen palveluksessa on seitsemän Rôtisseurs-käätyjä kantavaa ammattilaista.
 Perheyrityksessä työskentelevät hänen vaimonsa  Irja  sekä pojat  Asmo  ja  Aki Votkin , jotka jatkavat yrityksen toimintaa.
 Onko sinulla muistoja Veijo Votkinista? Voit keskustella tästä torstaihin 21.10.2021 kello 17:00 saakka.

Liha-alan vaikuttaja Veijo Votkin on kuollut


Summary: Tampereen kaupungin ja Pirkanmaan sairaanhoitopiirin työterveysyhtiö Pirte joudutaan pilkkomaan kahdeksi yhtiöksi pikavauhtia. Seuraavan mullistuksen tuo sote-uudistus vuoden 2023 alussa.

Hankintalain muutos pakottaa julkisomisteisen yhtiön rajoittamaan myynnin ulkopuolisille enintään viiteen prosenttiin liikevaihdosta. Tämän takia Tullinkulman työterveys oy, eli Pirte, aiotaan paloitella kahteen osaan.
 Pirten omistajista Tampereen kaupunki on jo hyväksynyt jaon kahdeksi yhtiöksi. Vielä puuttuu Pirkanmaan sairaanhoitopiirin päätös.
 Aikaa muutokseen on enää vuodenvaihteeseen saakka, silloin päättyy hankintalain siirtymäaika. Pirten toimitusjohtaja  Tiina Surakka  myöntää, että kiirettä pitää.
 – Niin valmiita olemme kuin tällä aikataululla pystytään. Ihan vuoden alussa ei kaikki ole vielä välttämättä maalissa, mutta tammikuun aikana pyritään siihen.
 Työntekijöitä muutos mietityttää.
 – Mikä on minun paikkani tulevassa muutoksessa – sitä miettivät varmaan ihan kaikki ihmiset kaikissa muutoksissa, pohtii Terveyspalvelualan unionin työntekijöiden luottamusmies  Eeva Saarela .
 Uusien yhtiöiden nimiä ei ole vielä valittu. Kaksi kolmasosaa henkilöstöstä jää emoyhtiöön, joka tuottaa palveluja omistajilleen Pirkanmaan sairaanhoitopiirille ja Tampereen kaupungille. Loput siirtyvät tytäryhtiöön, joka tuottaa palveluja pienille ja keskisuurille yrityksille.
 Työterveysyhtiö Pirten pitäisi muuttaa organisaatiotaan jo parin kuukauden kuluttua, kun hankintalain siirtymäaika päättyy vuoden vaihteessa. Matti Kurkela / Yle
 Seuraava mullistus reilun vuoden kuluttua
 Muutokset eivät pääty Pirten pilkkomiseen. Vielä ei tiedetä, kuka tuottaa vuoden 2023 alussa aloittavan jätin, eli Pirkanmaan hyvinvointialueen, henkilöstön työterveyspalvelut.
 Siirtymävaiheessa vuoden 2022 ajan pirteläiset jatkavat työtään. Toimitusjohtaja Surakka toivoo työlle jatkoa sen jälkeenkin.
 – Tulevista hyvinvointialueen työntekijöistä 70–80 prosenttia saa jo työterveyspalvelunsa meiltä. Muutoksen jälkeen heitä tulisi vain parikymmentä prosenttia lisää. Olemme tottuneet isojen asiakkaiden hoitamiseen työterveyshuollon asiantuntijoina.
  Toimitusjohtaja Tiina Surakka pyrkii kertomaan työntekijöille muutoksista sitä mukaa, kun tietoa saadaan.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Työterveyshuollon ammattilaisia mietityttävät sote-uudistuksen myötä tapahtuvat muutokset.
 – Hallitustasolla eli Suomen hallituksessa ei ole edes oikein puhuttu siitä, miten kunnallinen, julkinen työterveyshuolto otetaan sote-uudistuksessa huomioon, sanoo Pirten superilaisten ja tehyläisten luottamusmies  Kirsti Pennanen .
 Pennanen näkee perä perää tulevissa muutoksissa ennemmin mahdollisuuksia kuin uhkia.
 – Aika näyttää, ostetaanko palvelut meiltä julkiselta puolelta vai mistä.
 Yksi Pirten noin 250 työntekijästä on laboratoriohoitaja Jaana Kemppainen.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Tammikuussa valittavat aluevaltuutetut päättävät, mikä taho lopulta hoitaa Pirkanmaan hyvinvointialueen lähes 20 000 työntekijän työterveyspalvelut.
 Sairaanhoitopiirin omistamat Pirten osakkeet siirtyvät hyvinvointialueen omistukseen. Väliaikainen toimielin on tehnyt lyhytaikaisen sopimuksen Pirten eli Tullinkulman työterveyden kanssa.
 – Meidän ajatus on, että Pirte hoitaa työterveyshuollon. Mutta se, miten, jää Pirten ratkaistavaksi. Tällä hetkellä sillä ei ole toimipisteitä kaikkialla Pirkanmaalla. On mahdollista, että Pirte käyttää esimerkiksi alihankintaa tai perustaa uusia pisteitä, sanoo Pirkanmaan hyvinvointialueen HR-valmistelusta vastaaja johtaja  Taina Niiranen .
 Taina Niiranen myöntää, että sote-uudistuksen valmistelussa on nyt kova kiire. Siksi moni asia pyritään pitämään ainakin aluksi mahdollisimman ennallaan. Tämä koskee myös työterveysasioita, elleivät aluevaltuutetut toisin päätä. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta torstaihin kello 23:een saakka!

Hankintalaki pakottaa pirstomaan työterveysyhtiön – työntekijä: "Mikä on minun paikkani tulevassa muutoksessa?"


Summary: Aluehallintovirasto määräsi noin viikko sitten Turun ja Rauman telakoille pakolliset terveystarkastukset. Rauman telakalla on kaikkiaan todettu syyskuun alusta lähtien yli 200 koronatartuntaa.

Lounais-Suomen aluehallintoviraston määräys pakollisista terveystarkastuksista Rauman telakalle ei ole toistaiseksi johtanut tiukennuksiin tarkastuskäytännöissä.
 Rauman terveyspalvelujen johtajalääkäri  Hannu Nordqvistin  mukaan kaupungilla oli tarkastuksista tarkat suunnitelmat jo ennen avin määräystä. Hän sanoo, että tarvetta isoille muutoksille ei tällä hetkellä ole, sillä koronatilanne Rauman telakkaepidemia on selvästi hiipumassa.
 Rauman kaupungilla on huomenna telakan kanssa seurantapalaveri koronatilanteesta.
 Aluehallintovirasto määräsi noin viikko sitten Turun ja Rauman  telakoille pakolliset terveystarkastukset,  koska koronavirus levisi vauhdilla Lounais-Suomen telakoilla.
 Rauman telakalla on kaikkiaan todettu syyskuun alusta lähtien yli 200 koronatartuntaa. Viime aikojen testauksissa on tullut ilmi enää yksittäisiä tapauksia.
 Nordqvist jätti viime viikolla irtisanoutumisilmoituksensa johtavan ylilääkärin virasta Rauman kaupungille. Hän ei halunnut kommentoida Ylelle eronsa syytä.
 Lue myös:
 Koronan leviäminen Rauman telakalla kääntyi huomattavaan laskuun alkuviikolla
 Aluehallintovirasto määrää pakolliset terveystarkastukset Rauman telakalle

Rauman telakan koronaepidemia hiipumassa –  terveystarkastusten tiukentamiseen ei tarvetta


Summary: Useiden valitusten mukaan apulaispormestari oli vaikuttanut läheisen ystävänsä talon poikkeamislupapäätökseen Helsingin Meilahdessa. Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan kysymys ei ollut niin läheisestä ystävyydestä, että se olisi tehnyt Sinnemäen esteelliseksi.

Helsingin apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr.) ei ollut esteellinen Helsingin Meilahden huvila-alueelle rakennetun talon poikkeamislupapäätöksessä, linjasi korkein hallinto-oikeus tänään antamassaan  ratkaisussa.
 Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan Sinnemäen ja talon muiden henkilöiden kanssa omistavan näyttelijän  Pihla Viitalan  suhde ei ollut niin läheinen, että se olisi tehnyt Sinnemäen esteelliseksi osallistumaan asemakaavan muutoksen käsittelyyn.
 Hallintolain ja kuntalain mukaan henkilö on esteellinen, jos käsiteltävä asia koskee hänelle erityisen läheistä henkilöä. Henkilöllä tulisi yleensä olla vastaavanlainen sija kuin perheenjäsenellä tai muilla lähisukulaisilla, jotta suhde katsottaisiin erityisen läheiseksi.
 Korkeimpaan hallinto-oikeuteen oli tehty useita valituksia Sinnemäen esteellisyydestä, joissa väitettiin häntä ja Viitalaa läheisiksi ystäviksi. Perusteena oli muun muassa se, että Viitala oli osallistunut Sinnemäen vaalikampanjaan.
 Lisäksi sosiaalisessa mediassa ja julkisuudessa oli mainittu heidän yhteydenpidostaan. Valitusten perusteena oli myös asiasta aloitettu poliisin esitutkinta.
 Sinnemäki ja Viitala tapasivat vain harvoin
 Sinnemäki kiisti olevansa läheinen ystävä Viitalan kanssa. Sinnemäen mukaan hänellä on laaja tuttavapiiri, johon myös Viitala kuuluu. Viitala oli myös ollut naimisissa Sinnemäen entisen miehen kanssa.
 Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan tämä ei kuitenkaan vaikuttanut heidän tuttavuuteensa. Osana laajaa tuttavapiiriä he olivat tavanneet noin kerran vuodessa tai harvemmin.
 Kampanjatilaisuuksiin ei valittu puhujia läheisyyden perusteella. Apulaispormestarin julkisella, hänen työhönsä liittyvällä Facebook-sivulla julkaistu uutinen TV-sarjasta, jossa Viitala esiintyi, liittyi kaupungin tukemaan hankkeeseen. Sinnemäen onnittelu Viitalalle somessa liittyi naistenpäivän johdosta yleiseen onnitteluun muillekin naisille.
 Tällä perusteella korkein hallinto-oikeus katsoi, että apulaispormestarin puolueettomuus ei ollut vaarantunut laissa tarkoitetulla tavalla. Korkein hallinto-oikeus piti voimassa hallinto-oikeuden päätöksen valitusten hylkäämisestä.
 Samaan asiaan liittyen Sinnemäestä on tehty poliisille rikosilmoitus, jonka perusteella on aloitettu esitutkinta. Esitutkinta on loppusuoralla. Poliisi tiedottaa lähiaikoina siirtyykö rikosepäily syyttäjälle syyteharkintaan.
 Lisää aiheesta:
 Taistelu huvila-alueen rakentamisesta jatkuu Helsingissä – hallinto-oikeus hylkäsi valitukset kaavasta ja apulaispormestari Sinnemäen esteellisyydestä
 Anni Sinnemäki jatkaa Helsingin apulaispormestarina
 Ohisalo ei kommentoi Sinnemäen rikosepäilyä – Sinnemäki itse aikoi kommentoida vasta esitutkinnan valmistuttua
 Helsingin Vihreät antaa täyden tukensa Sinnemäelle – puoluesihteerin mukaan esitutkinnasta aiottiin kertoa sen valmistuttua
 Poliisi epäilee vihreiden pormestariehdokasta Anni Sinnemäkeä virkarikoksesta tutun näyttelijän paritalohankkeessa

Korkein hallinto-oikeus: Apulaispormestari Anni Sinnemäki ei ollut esteellinen Meilahden kaavapäätöksissä, suhde Pihla Viitalaan ei ollut läheinen


Summary: Hyönteisharrastajien määrä on kasvanut viime vuosina. Etenkin kovakuoriaiset, sirkat ja torakat ovat kasvattaneet suosiotaan lemmikkeinä. Mikkeliläinen Oskari Hiltunen on erikoistunut muurahaisiin ja tehnyt niistä kansainvälisen yrityksen itselleen.

Mustanruskeat muurahaiset vilistävät terraarion seinää ylös ja alas. Yksi kuljettaa pientä siementä mukanaan ja muillakin näyttää olevan tehtävä suoritettavanaan.
 Lasinen kuutio on mikkeliläisen  Oskari Hiltusen  koulupöydällä ja sen vieressä toisessa terraariossa pienemmät muurahaiset vaikuttavat nukkuvan päiväunia.
 – Nämä isot ovat suoraan käännettynä keräilijämuurahaisia, tai siis Messor aciculatuksia, suomalaista tarkempaa nimitystä niille ei ole, Hiltunen kertoo.
 16-vuotias Hiltunen on kävelevä muurahaistietosanakirja. Kysytpä Oskarilta mitä tahansa muurahaisiin liittyvää, saat varmasti laajan vastauksen latinankielisine nimineen kuin apteekin hyllyltä.
 Oskari kertoo muurahaisista myös asioita, joita et hoksaisi edes kysyä. Kuten vaikkapa sen, että muurahaisella on kaksi vatsaa. Toisella se ruokkii itsensä ja toinen on niin kutsuttu sosiaalinen vatsa, jolla se ruokkii toukkia, toisia työläisiä sekä kuningatarta.
 Oskarin vastaukset alkavat yleisesti sanoilla “riippuu lajista”. Hänellä on kokemusta ja tietämystä noin 130 eri muurahaislajista.
 Innostus syntyi viitisen vuotta sitten, kun Hiltunen löysi Youtubesta kanadalaisen muurahaiskanavan. Vuoden ajan muurahaisvideoita seurattuaan Hiltunen päätti kokeilla miltä muurahaisten kasvattaminen tuntuu.
 Oskari Hiltunen on tilannut ulkomailta muurahaisia. Posti toimittaa kuningattaren ja työläisiä lasisessa testiputkessa.  Esa Huuhko / Yle
 Harrastus konkretisoitui kun Hiltusen isä löysi pihaa raivatessaan hevosmuurahaiskuningattaren.
 – Sille tehtiin testiputki, joka simuloi kuningattaren kammiota luonnossa. Syksy ja horros tulivat väliin, joten kesti yli puoli vuotta ennen kuin ensimmäiset työläiset syntyivät. Siitä lähti eka yhdyskuntani kasvuun.
 Ensimmäinen yhdyskunta on Hiltusella edelleen olemassa. Lajista riippuen muurahaiskuningatar voi elää jopa 30-vuotiaaksi ja tuottaa jälkeläisiä.
 Lukion ensimmäistä luokkaa käyvä Hiltunen pitää lemmikkimuurahaisia mielenkiintoisina ja opettavaisina.
 – Näiden kautta oppii ymmärtämään paljon isompia käsitteitä ja sitä, kuinka iso rooli näin pienellä asialla on niinkin isossa asiassa kuin ekosysteemi.
 Oskari Hiltusella on ollut yli 130 erilaista muurahaislajia lemmikkinä.  Oskari Hiltunen
 Oskari Hiltusta kiehtoo muurahaisissa erityisesti niiden yhdyskuntarakenne. Hiltusen silmät alkavat loistamaan entistä kirkkaammin, kun puhe kääntyy muurahaisten sosiaalisiin suhteisiin.
 – Kuningatarhan ei oikeastaan tee mitään työläisten eduksi, mutta työläiset puhdistaa, ruokkii ja tekee kaiken kuningattaren puolesta. Kuningatar ei kuitenkaan johda yhdyskuntaa. Sitä on kiehtovaa seurata.
 Täydellinen pesä syntyi 15 testiversion jälkeen
 Jo harrastuksensa alkuvaiheessa Hiltunen perusti oman firman. Alun perin Hiltunen kasvatti ja myi muurahaisyhdyskuntia niin Suomeen kuin ulkomaille.
 – Kuningattaren ja muutaman työläisen voi lähettää tällaisessa testiputkessa postilla. Kosteus ja lämpötila on huomioitava kuljetuksen aikana, sekä tietysti tullaukset jos ulkomaille lähettää, Hiltunen kertoo ja näyttää kädessään olevaa lasista putkiloa.
 Nykyään yhden hengen yritys on keskittynyt suunnittelemaan ja valmistamaan muurahaispesiä asiakkaiden toiveiden mukaan.
 – Asiakas voi lähettää minulle ideoita tai kuvan pesästä, jollaisen haluaisi. Minä suunnittelen sen tietokoneella, printtaan 3D-printterillä ja lähetän asiakkaalle.
 Oskari Hiltunen kehittelee jatkuvasti toimivampia muurahaispesiä. Suunnittelutyöhön kuuluu sopivan kosteuden saaminen pesään, kammioiden muotojen ja koon sovittaminen eri muurahaislajeille sekä pesien testaaminen muurahaisilla.
 Muurahaiset viihtyvät tyypillisesti pienissä sokkeloissa. Hiltunen pyrkii suunnittelemaan valmistamansa pesät eri lajien tarpeiden mukaan.  Oskari Hiltunen
 Hiltunen painottaa, että eri lajit tarvitsevat erilaisia olosuhteita.
 – Yhdestä pesästä tein 15 eri versiota ennen kuin löytyi juuri sopivat muodot ja kosteus, Hiltunen kertoo.
 Hiltusen yrityksellä on nettikauppa, josta muurahaisharrastajat eri puolilta maailmaa tilaavat pesiä. Viimeisin valmistunut pesä on asiakastyö, jossa haluttiin korkeaa kosteutta ja pieniä kammioita. Se lähetetään Irlantiin.
 Japanissa kovakuoriaisia ei tallata
 Oskari Hiltunen on mukana yli kuuden tuhannen hengen Discord-ryhmässä, jossa muurahaisharrastajat eri puolita maailmaa jakaa tietoa ja näkemyksiään muurahaisharrastuksesta. Hiltunen kertoo etenkin Saksan ja Iso-Britannian olevan edelläkävijöitä muurahaisharrastuksessa.
 Suomessa joukko on vielä pieni, joskin hyönteisharrastajien määrä on kasvussa.
 Monet muurahaislajit tarvitsevat kosteutta. Näille Oskari Hiltunen on valmistanut juomakupin 3D-tulostimella.  Oskari Hiltunen
 Eläinkauppa Faunattaren perustaja ja entinen toimitusjohtaja  Johanna Valo  kertoo, että viime vuosina etenkin kovakuoriaisia, sirkkoja ja torakoita on otettu lemmikiksi. Hyönteisinnostus on levinnyt Eurooppaan Japanista, jossa on jo pitkään harrastettu etenkin kovakuoriaisten kasvattamista.
 – Siellä koppakuoriaisharrastus on vaikuttanut ihmisten suhtautumiseen myös luonnon koppakuoriaisia kohtaan. Kun ennen kadulla koppakuoriaiset saatettiin tallata jalalla, nykyään ne nostetaan turvaan, Valo kertoo.
 Yksi tekijä Suomessa kasvavaan hyönteisharrastuksen suosioon on lajien helppo saatavuus postimyynnin kautta. Myös erilaiset somekanavat innostavat etenkin nuoria harrastajia. Tämän on huomannut Turun yliopiston tutkijatohtori  Minna Santaoja , joka on tutkinut hyönteisharrastusta Suomessa.
 – On valtavasti tullut erilaisia luontoteemaisia ja hyönteisharrastajien, hyönteisistä kiinnostuneiden sosiaalisen median ryhmiä. On tarjolla paikkoja, joista löytää samanhenkisiä ihmisiä ja saa tukea harrastukselleen.
 Haaveena 1000 euron muurahainen
 Oskari Hiltusen tulevaisuuden haaveena on omistaa jopa 1000 euroa maksava muurahainen.
 – Australiassa on härkämuurahainen, joka ei edes näytä enää muurahaiselle. Sellaisen haluaisin, mutta ne maksavat jopa 1000 euroa kappaleelta. Ja lehdenleikkaajista myös haaveilen, mutta niitä on hankala kuljettaa, kun ne ovat niin herkkiä olosuhteiden muutokselle.
 Hiltunen kertoo, että kalliit muurahaisyksilöt tuodaan maahan rekisteröityinä, virallisten asiakirjojen ja lupien kanssa, kuten mikä tahansa muu lemmikki.
 Muurahaisterraariot ovat Oskari Hiltusen koulupöydällä. Pesät Hiltunen suunnittelee 3D-ohjelmalla tietokoneellaan.  Esa Huuhko / Yle
 Toistaiseksi kalliiden lajien hankkiminen on jäänyt vain haaveeksi, sillä Hiltunen menee muutaman vuoden päästä armeijaan. Hän arvelee ettei punkan viereen voi muurahaisterraariota ottaa, eikä yhdyskuntien hoitoa voi sälyttää muun perheen hartioille.
 Ei vaikka Hiltunen pitää muurahaisia suhteellisen helppoina lemmikkeinä, joita on hauska seurata. Esimerkiksi jauhomatojen kasvatus muurahaisten ravinnoksi kuuluu osaksi harrastusta. Yhdyskunnan koosta riippuen ruokinta tapahtuu kerran viikossa.
 – Kunhan tietää millaiset olosuhteet omilla muurahaisilla tulee olla ja järjestää pesät sen mukaan. Pääasiassa nämä tarvitsevat sokeria ja proteiinia ravinnoksi.
 Hiltunen nauraa äidin kärsineen jo harrastuksesta, sillä pojan horrostavat muurahaiset viettivät viime talven perheen jääkaapissa.
 – Täksi talveksi hankin oman jääkaapin muurahaisille ja kehittelin sinne systeemin, joka laskee lämpötilan tasaisesti sinne 5–15 asteeseen minkä ne horroksessa kaipaavat.
 Voit keskustella aiheesta 21.10. klo 23.00 saakka.

Oskari Hiltunen, 16, näki vuosia sitten Youtube-videon lemmikkimuurahaisista – nyt hän pyörittää muurahaisbisnestä, jonka asiakkaat ovat ympäri maailmaa


Summary: Yksi paperikone on jo muutettu kartonkikoneeksi, suunniteltu uusi linja tekisi pakkauskartonkia. Pakkausmateriaalien tuotannon lisääminen on yksi yhtiön pitkäaikaisista tavoitteista. Suunnitelman työllisyysvaikutuksia ei vielä tiedetä.

Yhtiön mukaan aiemmin tehty toisen paperikoneen muuttaminen kartonkikoneeksi onnistui niin hyvin, että se haluaa nyt selvittää myös toisen linjan muuttamisen kannattavuuden.
 Stora Enson viestintäjohtaja  Satu Härkönen  sanoo, että uusi esiselvitys tehdään myös sen takia, että maailmanmarkkinatilanne on muuttunut ja muun muassa pandemia on vaikuttanut tuotteiden kysyntään.
 Nykyisin Oulun tehtailla tuotetaan ns. krafliner-kartonkia, jota käytetään elintarvikapakkauksissa. Toisesta paperikoneesta harkitaan puolestaan pakkauskartonkilinjaa.
 Vuoden 2021 alussa käyttöön otettu kraftliner-linjan lisäksi myös sellutehdas ja kuivaamo uudistettiin ruskean sellun valmistukseen sopiviksi. Kun koko tuotanto on käytössä se tuottaa vuodessa 450 000 tonnia kraftlineria ja 550 000 tonnia sellua.
 Satu Härkönen kertoo, että ensimmäisen linjamuutoksen jälkeen tuotannon käynnistäminen onnistui Oulussa  odotettua paremmin  ja myös tuotantotavoitteisiin on päästy etuajassa.
 Pakkausmateriaalien tuotannon lisääminen on yksi Stora Enson pitkäaikaisista tavoitteista. Taustalla on  paperin käytön väheneminen . Samaan aikaan biopohjaisten pakkastarvikkeiden kysyntä on lisääntymässä.
 Strategiansa mukaisesti Stora Enso aikoo myös investoida 97 miljoonaa euroa kartonkituotannon laajentamiseen Skoghallissa Ruotsissa. Laajennuksen arvioidaan valmistuvan vuoden 2023 loppupuoliskolla.
 Laajennuksen jälkeen Skoghallin vuosittainen pakkauskartonkituotanto voi Stora Enson mukaan ympäristöluvista riippuen kasvaa noin 100 000 tonnilla, jolloin tehtaan kokonaistuotanto olisi yli 900 000 tonnia vuodessa.
 Oulussa muutostyö parantaisi kannattavuutta
 Oulussa toisen linjamuutoksen arvioidaan parantavan Oulun tehtaan kilpailukykyä, koska se toisi säästöjä sekä kiinteisiin että muuttuviin kuluihin. Kuljetuksissa olisi myös mahdollista hyödyntää tehtaan vieressä kulkevaa ja äskettäin syvennettyä  Oulun syväväylää .
 Stora Enso harkitsi jo aiemmin molempien Oulun paperikoneiden muuttamista kartonkituotantoon, mutta luopui ajatuksesta ja muunnostyö tehtiin vain toiselle tuotantolinjalle. Sulkemisen jälkeen myös toista konetta on huollettu ja sitä on pidetty kunnossa.
 Esiselvitys valmistuu vuoden 2022 alkupuolella. Muutoksen jälkeisiä työllisyysvaikutuksia yhtiö ei vielä halua arvioida.
 Aiempi tuotantosuunnan muutos hienopaperin valmistuksesta kartonkiin tarkoitti satojen työpaikkojen vähenemistä Stora Enson Oulun tehtaalta. Kymmeniä irtisanomisia oli myös sen alihankkijoilla.
 Lisää aiheesta:
 Viimeiset hienopaperierät ulos Oulun Stora Enson tehtaasta viikon sisällä – tuotanto valjastetaan kartongin tekemiseen
 Stora Enso irtisanoo Oulusta yli 350 työntekijää
 Stora Enson satamaoperaattori vähentää Oulusta kymmeniä työntekijöitä
 Stora Enson kunnossapitoyhtiö Efora irtisanoo Oulun tehtaalta 24 työntekijää

Stora Enso miettii Oulun tehtaan toisenkin paperikoneen muuttamista kartonkituotantoon


Summary: Teleoperaattori arvioi parantavansa tämän vuoden myyntiä jonkin verran edellisestä vuodesta.

Tietoliikenne ja elektroniikka (Pörssilista)

Teleoperaattori Elisan vertailukelpoinen liikevoitto nousi heinä-syyskuussa 121 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 112 miljoonasta eurosta.
 Yhtiön liikevaihto kohosi kuusi prosenttia vajaaseen 500 miljoonaan euroon.
 Elisan toimitusjohtajan  Veli-Matti Mattilan  mukaan yhtiön kehitys oli vakaata kolmannella vuosineljänneksellä. Yhtiö arvioi, että liikevaihto nousee tänä vuonna hieman korkeammaksi kuin viime vuonna.
 – Elisan johtoasema 5g-verkon kattavuudessa vahvistui neljänneksen aikana. Tuorein riippumaton operaattoritutkimus vahvistaa, että Elisan 5g-verkko on Suomen kattavin, Mattila kertoo tiedotteessa.
 Yhtiö allekirjoitti vuosineljänneksen aikana vastuullisuustavoitteisiin sidotun 130 miljoonan euron lainajärjestelyn. Mattilan mukaan lainan hinnoittelu riippuu yhtiön suoriutumisesta vastuullisuustavoitteissaan.

Teleyhtiö Elisa paransi tulostaan


Summary: Tulosparannus johtui yhtiön mukaan korkeammista hinnoista ja suuremmista myyntimääristä.

Metsäyhtiö Stora Enson operatiivinen liiketulos nousi heinä-syyskuussa 410 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 175 miljoonasta eurosta. Liikevaihto kohosi 24 prosenttia noin 2,6 miljardiin euroon.
 Tulosparannus johtuu yhtiön mukaan korkeammista hinnoista ja suuremmista myyntimääristä. Pakkausmateriaali- ja puutuoteyksikköjen liikevaihdot ylsivät kaikkien aikojen ennätykseen.
 – On palkitsevaa nähdä vakaata liikevaihdon kasvua kaikilla strategiamme painopistealueilla, kertoo toimitusjohtaja  Annica Bresky  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa myös Biomaterials-yksikön liikevaihto kohosi kolmannen neljänneksen ennätykseen, mutta maailmanlaajuiset logistiset häiriöt kumosivat osittain korkeampien hintojen vaikutusta.
 Biomaterials-yksikkö sisältää muun muassa Stora Enson sellutehtaat.
 Bresky kertoo, että paperiyksikön vuosineljännekseen vaikuttivat merkittävästi Kvarnsvedenin ja Veitsiluodon tehtaiden sulkemiset. Kun uudelleenjärjestely saadaan päätökseen, papereiden osuus konsernin liikevaihdosta on noin 10 prosenttia.
 – Jo nyt on nähtävissä divisioonan jäljelle jäävän liiketoiminnan parantunut kilpailukyky, Bresky arvioi.
 Lue myös:   Teleyhtiö Elisa paransi tulostaan
 Alkavalla tuloskaudella jyvät alkavat erottua akanoista – analyytikot kertovat, mihin piensijoittajan kannattaa nyt kiinnittää huomiota

Stora Enson tulos parani kohisten – liikevaihto nousi lähes neljänneksellä


Summary: Rauman kaupunki kertoo tiedotteessaan, että se ei saanut hakemaansa Tall Ships Races -isännyyttä vuodelle 2024.

Suuret purjelaivat saapuvat Suomeen taas vuonna 2024. Tall Ships Races -tapahtuman isäntäsatamina ovat Suomessa Turku, Maarianhamina ja Helsinki.
 Tieto perustuu Rauman kaupungin lähettämään tiedotteeseen. Rauma itse ei saanut havittelemaansa isännyyttä. Myös Kotka on kertonut, että kaupunki ei saanut tapahtumaa itselleen.
 Tall Ships Races peruuntui kesällä 2021 koronapandemian vuoksi Turussa ja Maarianhaminassa.
 Lisää aiheesta:
 Isojen purjealusten kisaa ei nähdä Kotkassa vuonna 2024 – Tall Ships' Races -isännyydet menivät Turkuun, Maarianhaminaan ja Helsinkiin
 Yli puoli miljoonaa kävijää todisti purjelaivaspektaakkelia Turussa viikonlopun aikana – Tall Ships Races teki kävijäennätyksen

Turku, Maarianhamina ja Helsinki valittiin vuoden 2024 Tall Ships Races -kilpailun satamiksi


Summary: Suomessa on lyhyen ajan sisällä kielletty uusnatsijärjestö ja liivijengi. Poliisi on jo aiemmin kertonut, että jos lakkauttamiskanteet menestyvät oikeudessa, niitä aletaan käyttää myös muita rikollisjärjestöjä vastaan.

Syyttäjät hakevat moottoripyöräjengi Cannonball MC:n ja sen alayhdistys Squad 32:n lakkauttamista. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi katsottua moottoripyöräjengiä yritetään lakkauttaa.
 Tämä on päivittyvä uutisjuttu, johon lisätään tietoa.
 Aiemmin Suomessa on lakkautettu uusnatsijärjestö Pohjoismainen vastarintaliike sekä liivihengi United Brotherhood.
 Syyttäjät jättivät tänään Päijät-Hämeen käräjäoikeuteen kanteen Cannonball MC:n ja sen alayhdistys Squad 32:n lakkauttamiseksi. Syyttäjät katsovat, että Cannonball MC on yhdistyslain kolmannessa pykälässä tarkoitettu kielletty yhdistys, joka myös toimii olennaisesti vastoin lakia ja hyviä tapoja.
 Syyttäjien mukaan Squad 32 myötävaikuttaa Cannonball MC:n lainvastaiseen toimintaan. Molempia yhdistyksiä on kanteessa vaadittu määrättäväksi väliaikaiseen toimintakieltoon. Väliaikainen toimintakielto on toimenpide, jonka käräjäoikeus voi määrätä jo ennen varsinaisen kieltoratkaisun mahdollista antamista.
 Vastaajaksi lakkauttamiskanteessa rekisteröimättömät Cannonball ja sen alaryhmittymä ovat nimenneet Cannonball MC:n valtakunnallisen johtajan.

Syyttäjät hakevat ensimmäistä kertaa moottoripyöräjengin lakkauttamista lainvastaisena – kanne jätetty Cannonball MC:n kieltämiseksi


Summary: Keskustajohtoinen hallitus kiristi viime kaudella suojelua saaneiden perheenyhdistämisen ehtoja. Nyt päätös saatetaan pyörtää. Hallituksen esitystä odotetaan syyskaudella.

Perussuomalaiset kyseenalaistaa tänään eduskunnassa hallituksen suunnitelman helpottaa perheenyhdistämisiä.
 Perussuomalaiset arvostelee hallituksen maahanmuuttopolitiikkaa välikysymyksellä, josta keskustellaan tänään. Hallituksen luottamuksesta äänestetään perjantaina.
 Välikysymyksessä, jonka on allekirjoittanut perussuomalaisten lisäksi Liike Nytin  Harry Harkimo , listataan poikkeuksellisesti jopa parikymmentä kysymystä maahanmuutosta ja siitä, mihin Suomella on varaa.
 Allekirjoittajien mielestä hallitus on luomassa lisää vetovoimatekijöitä humanitaariselle maahanmuutolle ja olisi erottautumassa länsieurooppalaisesta linjasta.
 Miten perheenyhdistämisiä helpotetaan?
 Suomesta turvapaikan saaneen alaikäisen mahdollisuus saada perheenjäsenensä Suomeen näyttää paranevan.
 Sisäministeriössä valmisteltu lakiluonnos lähtee siitä, että perheenyhdistäminen voitaisiin jättää tekemättä vain, jos se on lapsen edun vastaista.
 Neuvottelut lain lopullisesta sisällöstä ovat hallituksessa yhä kesken. Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) joutuu näin vastaamaan oppositiolle hallituksen linjauksista sen perusteella mitä tähän mennessä on sovittu.
 Lakimuutoksen taustalla on huoli lapsen edun toteutumisesta tilanteissa, joissa lapsi tai nuori on saanut turvapaikan tai tilapäisen oleskeluluvan Suomesta suojelun perusteella.
 Lapsen edun toteutumisesta on ollut huolissaan muun muassa Yhdenvertaisuusvaltuutettu. Viime vuonna  julkaisemassaan raportissa  valtuutettu kävi läpi 66 perheenyhdistämishakemusta, jotka kansainvälistä suojelua saavat alaikäiset olivat jättäneet tammikuun 2018 ja syyskuun 2019 välisenä aikana.
 Maahanmuuttoviraston tekemistä päätöksistä 31 oli kielteistä ja 35 myönteistä. Kielteisten päätösten taustalla oli erityisesti se, että viranomainen tulkitsi vanhempien lähettäneen lapsensa matkaan koko perheen oleskeluluvan toivossa.
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu kiinnittää huomiota siihen, että lapsen etu ei saa olla kiinni vanhempien teoista.
 Sen sijaan paljon keskustelua herättänyt edellytys tietystä tulotasosta ei ollut päätöksissä ratkaisevana tekijänä.
 Kansallista turvallisuutta uhkaavat henkilöt ulkopuolella
 Suojelupoliisi toivoo lakiluonnoksesta jättämässään lausunnossa vahvistusta sille, ettei perheenyhdistämisen helpottaminen saa johtaa kansallista turvallisuutta vaarantavien henkilöiden pääsyyn Suomeen.
 Tällaisten henkilöiden maahantulo olisi myöskin laissa tarkoitetun "lapsen edun" vastaista, minkä Supo haluaa vielä kirjattavan lain perusteluihin.
 Hallituksen on tarkoitus antaa esityksensä ulkomaalaislain muuttamisesta syysistuntokaudella.
 Sisäministeriön valmistelema lakiluonnos poistaisi vaatimuksen riittävästä tulotasosta kaikista muistakin perheenyhdistämispäätöksistä, jotka koskevat Suomesta turvapaikan tai tilapäisen oleskeluluvan vakavan uhan takia saanutta henkilöä. Lakiluonnos menee kuitenkin pidemmälle kuin mitä hallitusohjelmassa linjataan, sillä siinä puhutaan ainoastaan tulorajojen kohtuullistamisesta.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitus on näin pakittamassa viime hallituksen päätöksestä kiristää perheenyhdistämisen ehtoja. Keskustan, kokoomuksen ja perussuomalaisten hallitus kiristi ehtoja siten, että myös kansainvälistä suojelua saavilta henkilöiltä voitiin tietyin edellytyksin edellyttää tiettyä toimeentulon tasoa, jos hän halusi perheensä Suomeen.
 Välikysymyksessään perussuomalaiset ja Liike Nyt vaativat laajasti tietoa hallituksen maahanmuuttopolitiikasta.
 Perheenyhdistämislinjan lisäksi puolue haluaa tietää esimerkiksi, mikä on kiintiöpakolaisten määrä, kuinka paljon Afganistanista tuodaan ihmisiä suojelun perusteella sekä miten humanitaarisen maahanmuuton kustannukset katetaan.

Turvapaikan saaneen alaikäisen mahdollisuus tuoda perheensä Suomeen paranemassa – perussuomalaiset tivaa vastauksia


Summary: Lumi- ja räntäsade ja voimakas tuuli ovat piiskanneet Suomea laajalti yöstä alkaen. Ajokeli on huono etenkin Keski-Suomesta ylöspäin ja sankimmat sateet vaikeuttavat tieliikennettä useissa maakunnissa.

Tänään on huono ajokeli suurimmassa osassa Suomea. Ylen päivystävä meteorologi  Joonas Koskela  kertoo, että Etelä-Savosta aivan pohjoisimpaan Suomeen saakka ajokeli on haastava aamun ja aamupäivän aikana.
 Päivän aikana keli muuttuu vetisemmäksi ja tilanne muuttuu osassa maata. Yön aikana on maan keskiosissa on satanut lunta noin viisi senttiä.
 Pohjois-Karjalassa, Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa keli on erittäin huono tai huono koko päivän ajan.
 Pohjois-Pohjanmaalla on yön ja aamun aikana on sattunut jo useita liikenneonnettomuuksia, mutta vakavilta onnettomuuksilta on vältytty, kerrotaan Tieliikennekeskuksesta.
 Ajokeli on monin paikoin erittäin huono lumi- räntäsateen sekä sohjoisten tienpintojen vuoksi, eikä varsinkaan kesärenkailla kannata nyt lähteä liikenteeseen, arvioi liikenneoperaattori  Olli Puolimatka  Tieliikennekeskuksesta.
 Esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaalla huonon kelin siivittämissä peltikolareissa ja ojaanajoissa osalla autoilijoista on ollut alla kesärenkaat, kerrotaan Oulun poliisilaitoksen johtokeskuksesta.
 Jo tieliikennelaki määrää, että auton renkaat on valittava keliolosuhteiden mukaan, poliisi muistuttaa.

Lumi- ja räntäsateet vaikeuttavat liikennettä suuressa osassa maata: kesärenkailla ei ole nyt tielle asiaa – vakavilta onnettomuuksilta on vielä vältytty


Summary: Koronaa on torjuttu kohtuuttomalla hinnalla, kun käyttöön otettiin laajat sulkutoimet, professori Paul Lillrank sanoo.  Koronan kustannusten mittaaminen on kuitenkin vaikeaa, koska emme tiedä mitä olisi tapahtunut, jos olisimme tehneet toisin.

Koronapandemia on kestänyt jo yli puolitoista vuotta. On ainakin välitilinpäätöksen aika.
 Paljonko koronan torjunta on tullut yhteiskunnalle maksamaan? Onko panostus ollut hintansa väärti – mikä on hyötyjen ja haittojen suhde?
 Nyt on tehty ainutlaatuinen koe, hypätty tuntemattomaan, kun on suljettu näin laajasti yhteiskuntaa tartuntataudin vuoksi.
 Seuraavalla kerralla tulisi kyetä arvioimaan etukäteen paremmin eri toimien järkevyyttä taudin torjunnassa koko yhteiskunnan näkökulmasta. Se edellyttää koronan torjunnan hyötyjen ja haittojen selvittämistä.
 Tässä jutussa avaamme koronan kustannuksia ja kerromme, kuinka paljon kalliimmaksi säästetyt elinvuodet ovat voineet tulla kuin normaalisti pidetään kohtuullisena.
 10 miljardin hävittäjät jäävät toiseksi koronan torjunnalle
 Koronan torjunnan vaikutukset ovat moninaiset ja osin vaikeita selvittää.
 Plussaa ovat erityisesti vältetyt koronaan sairastumiset, sairaalaan joutumiset, kuolemat ja sen myötä säästyneet terveydenhuollon kulut.
 Miinusta ovat välittömät kustannukset, kuten koronan testaus- ja jäljitysmenot sekä yritysten ja työntekijöiden taloudelliset menetykset.
 Lisäksi on monia pitkäaikaisia, vaikeammin laskettavia terveydellisiä ja sosiaalisia kustannuksia, kuten hoitovelka ja mielenterveyden ongelmat.
 Nyt jo tiedetään, että koronan torjunta on tullut hyvin kalliiksi.
 Valtio on ottanut korona-aikana uutta velkaa historiallisen paljon, noin 30 miljardia euroa. Velkaa olisi otettu ilman koronaakin, mutta paljon vähemmän.
 Julkisen talouden suunnitelmassa arvioitiin syksyllä 2019, että lainaa tarvittaisiin noin 6 miljardia euroa vuosina 2020–2021. Nyt arvioitu lainantarve on 24 miljardia enemmän. Suurin osa siitä kuluu koronan hoitoon.
 Valtiovarainministeriön mukaan koronaan liittyviä menoja on päätetty 14–15 miljardilla eurolla.
 Lisäksi velkaa on jouduttu ottamaan, koska pandemia ja koronarajoitukset ovat vähentäneet valtion tuloja ja kasvattaneet suhdanneluonteisia menoja.
 Koronan hintalappu valtion budjetissa lienee tähän mennessä parinkymmenen miljardin euron suuruusluokkaa. Sitä voi verrata siihen, että Suomen koko terveydenhuollon menot ennen koronaa vuonna 2019 olivat 22 miljardia euroa.
 Miten koronan torjunnan hyötyjen ja haittojen suhdetta, kustannusvaikuttavuutta, voitaisiin arvioida?
 Pääministeri Sanna Marin (sd.) ja valtiovarainministeri Katri Kulmuni (kesk.) kertoivat koronarajoituksista 16. maaliskuuta 2020. Petteri Bülow / Yle
 Professori: “Maailmanhistoriallinen hyppy tuntemattomaan”
 Terveydenhuollossa kustannusvaikuttavuuden arviointi on arkipäiväistä ja välttämätöntä. Kaikki hoito ei ole tehokasta eikä kaikkeen hoitoon ole varaa.
 Nyt tilanne on kuitenkin ainutlaatuinen. Tartuntaudin torjunnassa on käytetty lääketieteellisten keinojen lisäksi ensi kertaa laajoja yhteiskunnan sulkuja. Niitä on pidetty välttämättöminä ihmisten ja sairaaloiden kapasiteetin suojelemiseksi.
 Koronatoimien kustannusten mittaaminen on paljon vaikeampaa kuin yksittäisen lääkkeen tai hoidon, koska on vaikea arvioida, mitä olisi tapahtunut, jos olisimme tehneet toisin.
 Koronan torjunnan hintaa ovat kyseenalaistaneet ainakin Aalto-yliopiston tuotantotalouden professori  Paul Lillrank , Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki ,  Helsingin yliopiston infektiotautiopin emeritusprofessori  Heikki Peltola  ja tietokirjailija, vihreä poliitikko  Osmo Soininvaara .
 Professori Lillrankin mielestä koronaa on torjuttu kohtuuttoman kalliisti, kun käyttöön otettiin laajat sulkutoimet, oireettomien testaukset ja karanteenit – keinoja joita maailman terveysjärjestö WHO ei pandemiasuunnittelmassaan esittänyt.
 Laajat koronasulut asetettiin pelon ilmapiirissä ilman riskianalyysiä ja kustannuslaskelmia, Lillrank sanoo.
 – Tehtiin maailmanhistoriallisesti ainutlaatuinen hyppy tuntemattomaan.
 Lillrankin mukaan olisi pitänyt suojella riskiryhmiä, antaa koko kansalle suosituksia ja vahvistaa terveydenhuollon kapasiteettia. Muuten elämä olisi jatkunut normaalisti.
 Lillrank teki jo keväällä 2020 laskelman, jonka mukaan nyt on toimittu niin kuin koronakuolema olisi kymmeniä kertoja arvokkaampi kuin muu kuolema. Lillrank on esitellyt laskelmaansa yksityiskohtaisemmin julkaisemattomassa artikkelissaan, johon Yle tutustui.
 Koronarajoitukset ovat tulleet erityisen kalliiksi muun muassa ravintoloille.  Henrietta Hassinen / Yle
 Laskelma: Koronalta säästetyt elinvuodet kymmeniä kertoja normaalia kalliimpia
 Professori Lillrank arvioi koronatoimien hintaa niin sanotulla laatupainotteisella elinvuodella  (Qaly, Quality-adjusted life year ).
 Se mittaa hoitojen kustannusvaikuttavuutta säästyneillä elinvuosilla ottaen huomioon myös niiden elämänlaadun. Esimerkiksi terveen lapsen säästyneen elinvuoden elämänlaatu on parempi kuin sairaan vanhuksen.
 Näin tehdään suosituksia siitä, mitä hoitomuotoja tai uusia lääkkeitä tulisi ottaa yhteiskunnan maksettavaksi.
 Maailman terveysjärjestö WHO on suosittanut, mitä laatupainotettu elinvuosi saisi eri maissa maksaa. Suomessa hinta olisi 40 000 – 120 000 euroa. Meillä ei ole tehty asiasta suositusta.
 Lillrankin laskelmassa laatupainotetun elinvuoden kohtuuhinta on 50 000 euroa.
 Lillrank laskee, että koronapotilaan laatupainotettu elinvuosi on maksanut yli kaksi miljoonaa euroa eli lähes 50 kertaa enemmän kuin normaalisti kohtuullisena pidetty hinta.
 Laskelma perustuu Lillrankin arvioihin sulkutoimien haitoista euroissa, säästyneistä ihmishengistä, elinvuosista ja niiden elämänlaadusta.
 Koronakustannukset ovat laskelmassa 20 miljardia euroa. Se on hallituksen viime vuonna arvioima korona-ajan velkatarve.
 Lillrank arvioi, että koronatoimet ovat säästäneet enintään noin 2 700 ihmishenkeä ja 10 800 elinvuotta, joista suurin osa elämän viimeisiä vuosia.
 Tämä on laskelman kriittisin kohta. Säästyneiden ihmishenkien ja elinvuosien määrä riippuvat Covid 19 -viruksen tarttuvuudesta ja sen aiheuttamasta kuolleisuudesta. Niistä ei ole mitään yksiselitteistä totuutta.
 – Johtopäätökseni voivat olla harhaanjohtavia, jos jotkut avainluvut osoittautuvat kertakaikkisen vääriksi, Lillrank sanoo.
 Näin professori Lillrank laski laatupainotetun elinvuoden hinnan Koronarajoitusten kustannukset  20 mrd  € (20 000 000 000) Laatupainotetun elinvuoden kohtuuhinta  50 000 € Koronakuolemia vähintään  540 , enintään  3 240  (hallituksen arvio 18.3.2020) Jos kuolleita on  540 , ihmishenkiä on säästynyt koronatoimien ansiosta  2 700  henkeä Säästynyt henki vastaa  4  elinvuotta, koska yleensä vanhukset kuolevat koronaan Säästyneitä elinvuosia: 2 700 x 4 =  10 800 Säästyneiden vuosien elämänlaatu:  0,8 Laatupainotettuja elinvuosia: 0,8 x 10 800 =  8 640 Yksi säästynyt henki maksaa: 20 000 000 000 € / 2 700 =  7 407 407 € Yksi säästynyt elinvuosi maksaa: 20 000 000 000 € / 10 800 =  1 851 851 € Yksi laatupainotettu elinvuosi maksaa: 20 000 000 000 / 8 640 =  2 314 814 € Koronapotilaan laatukorjattu elinvuosi  46 kertaa  kohtuuhintaa kalliimpi.
 Mikä olisi Suomen kuolleisuus ilman sulkutoimia?
 Lillrankin laskelmaa on arvosteltu liian spekulatiiviseksi, koska sen pohjana olevia lukuja on niin vaikea arvioida.
 Laskelma venyttää laatupainotteisen elivuoden tavanomaista laskutapaa, kun se ottaa mukaan kaikki koronan torjunnan kustannukset, kun yleensä lasketaan suppeammin lääketieteellisen hoidon tai lääkkeen hinta.
 Entä kuinka paljon enemmän koronakuolemia olisi, jos emme olisi tehneet sulkutoimia? Minkä verran talous olisi kärsinyt silti, vaikka yhteiskunnan sulkuja ei olisikaan tehty?
 Nyt koronaan liittyviä kuolemia on noin 1 100, mitä ei voi pitää suurena määränä. Kausi-influessaankin kuolee vuosittain arviolta 500 henkeä.
 Suomea on usein verrattu löysemmän koronapolitiikan Ruotsiin. Siellä kuolemia on ollut moninkertainen määrä, ja talouskin kärsi viime vuonna lähes yhtä paljon kuin Suomessa.
 Ruotsin määrillä Suomessa olisi kuollut 7 000–8 000 henkeä reilun 1 000 sijasta.
 Olipa Lillrankin laskelmasta ja johtopäätöksestä mitä mieltä hyvänsä, jotenkin valtavien koronatoimien kustannusvaikuttavuutta tulisi kyetä arvioimaan.
 Uusi pandemia voi tulla. Edellisen oppeja ei voi siirtää toki suoraan seuraavaan.
 Valtioneuvostossa pitäisi olla kuitenkin käsikirja, josta katsoa mitä rajoituksia ei pitäisi ainakaan ensimmäiseksi ottaa käyttöön.
 Minkälaista tietoa nyt kaivattaisiin?
 Koronarajoitusten vaikuttavuus hämärän peitossa
 On selvää, että jos tulisi hyvin tappava ja tartuttava pandemia, olisi pakko mennä kaikkein kovimpiin keinoihin, kuten ulkonaliikkumiskieltoihin.
 Lievemmät pandemiat voidaan hoitaa kevyemmin. Sen pohjaksi tarvitaan tietoa erityisesti yksittäisten koronarajoitusten vaikuttavuudesta.
 Pandemian aikana THL on arvioinut eri rajoitusten vaikutusta könttäsummana: minkä verran ne yhteensä vähentävät ihmisten kontakteja ja sitä kautta tartuntoja.
 Tarvitaan tarkempaa tietoa: miten esimerkiksi ravintoloiden, eri tapahtumien, liikuntakeskusten ja koulujen sulkeminen ovat vaikuttaneet tartuntoihin? Ainakin tartunnan jäljityksessä tällaista tietoa on kertynyt.
 Toinen puoli koronan tilinpäätöstä on selvittää, mitä taloudellisia, terveydellisiä ja sosiaalisia vaikutuksia koronan torjunnalla on ollut.
 Yritysten ja työntekijöiden välittömät taloudelliset menetykset on helpompi laskea. Vaikeampaa on arvioida esimerkiksi hoitovelan ja mielenterveyden ongelmien kustannuksia.
 Ihmiset nauttivat aurinkoisesta säästä Roihuvuoren kirsikkapuistossa Helsingissä toukokuussa 2021. Jorge Gonzalez / Yle
 Hyvinvointi koronan tilinpäätöksen mittariksi?
 Koronan torjunnan kustannusvaikuttavuuden laskelmissa on käytetty muitakin mittareita kuin Lillrankin käyttämää laatupainotteista elinvuotta.
 Britanniassa ensimmäiset laskelmat tehtiin jo huhtikuussa 2020, kun haluttiin arvioida, milloin yhteiskunnan koronasulku kannattaisi avata.
 Arvion  tehneet London School of Ecnomics (LSE) -yliopiston tutkijat käyttivät silloin ihmisten kokemaa hyvinvointia mittaavaa käsitettä “hyvinvointivuosi” (well being year).
 Sitä on käytetty esimerkiksi eri maiden onnellisuutta vertailevissa tutkimuksissa.
 LSE:n tutkijoiden arviossa koronasulun purkamisen hyötyjä olivat tulojen kasvu, työttömyyden vähentyminen, mielenterveyden paraneminen, luottamus hallintoon ja kouluttautuminen.
 Haittoja olivat Covid 19 -kuolemat ja tieliikennekuolemat, työmatkaliikenne, hiilidioksipäästöt ja ilmanlaatu.
 Selvityksen mukaan yhteiskunnan sulku muuttui varsin nopeasti haitalliseksi kokonaisvaikutukseltaan.
 Tämänkaltainen mittari pitäisi LSE:n tutkijoiden mukaan ulottaa kaiken julkisen politiikan kustannusvaikuttavuuden arviointiin.
 Lue lisää:
 HUSin Eeva Ruotsalainen: Rajoituksia olisi pitänyt purkaa hallitummin
 Rokottamattomien osuus kasvaa sairaalahoidossa – 77 prosenttia HUSin koronapotilaista ei ole ottanut rokotusta

Miten koronan torjuntaa pitäisi mitata? Professorin laskelman mukaan pelastetut elinvuodet ovat maksaneet kymmeniä kertoja kohtuuhintaa enemmän


Summary: Lahqua-yrityksen piti aloittaa toimintansa jo viime keväänä, mutta lukuisat vaikeudet ovat hidastaneet viennin aloittamista. Yritys ei ole kuitenkaan luopunut suurista suunnitelmistaan.

Lahteen rakennetun vedenpakkaamon  piti mullistaa suomalaisen veden vienti . Viime joulukuussa kerrottiin, että tuotannon oli tarkoitus alkaa kevään aikana. Tavoitteena oli ennen pitkää pakata Salpausselän pohjavettä miljoona litraa päivässä.
 Yhtään ainutta pakkausta ei ole tähän päivään mennessä lähtenyt tehtaalta, mutta Lahqua-yritys ei ole luopunut suurista suunnitelmistaan.
 Vastoinkäymiset viivyttivät tuotantoa
 Lahqua -yrityksen hallituksen jäsen  Oleg Titov  arvelee, että yritys aloittaa toimintansa lähiviikkoina. Viennin käynnistymistä on odotettu, sillä yritys on joutunut selättämään monta haastetta tämän vuoden aikana.
 Lahqua -yrityksen hallituksen jäsen Oleg Titov uskoo, että yritys voi pian aloittaa tuotannon. Janne Nykänen / Yle
 Erityisesti ongelmat sijoittajan kanssa ovat Titovin mukaan hidastaneet yrityksen toimintaa. Singaporelainen sijoittaja ei esimerkiksi antanut lupaamaansa tukea Kiinan markkinoille pääsyyn.
 Myös sertifikaattien hankinnassa on mennyt aikaa. Ilman sertifikaatteja ulkomaalaiset ostajat eivät ole kiinnostuneet tuotteesta. Nyt yritys on saanut hankittua vaaditut sertifikaatit, mutta odottaa yhä paikallisen elintarvikeviranomaisen lupaa.
 Tuotantojohtaja  Erja Pullinen  kertoo, että aikaa on vienyt esimerkiksi suuttimien koosta sopiminen. Säädösten mukaan lähdevettä ei saa käsitellä, mutta suuttimet poistaa siitä esimerkiksi maaperää. Yrityksen on täytynyt todistaa näytteiden avulla, etteivät pienet suuttimet muuta veden rakennetta.
 Kun lupa viranomaiselta heltiää, yritys on valmis lähettämään vettä Dubaihin, josta maailmanvalloituksen on määrä alkaa.
 Muiden ongelmien lisäksi yritys on joutunut kamppailemaan laitteiden kanssa.
 Kuin todisteena tästä linjastolla syttyy punainen valo. Jossain on tukos. Hetken päästä myös pahvipakkaukset jäävät kiinni liukuhihnalle, ja työntekijät joutuvat nostelemaan laatikoita pois.
 – Kaikki toiminnot, määräykset ja mittaukset on pitänyt ohjeistaa. Se vie aikaa. Meillä täysin uudet ihmiset rakentamassa tätä toimintaa, mutta heidän osaamisensa kasvaa, Pullinen kertoo.
 Pienen ihmettelyn jälkeen tuotteet jatkavat taas kulkuaan linjastolla.
 Suomeen oma vesialan yritysten yhdistys
 Veden myynti on maailmalla miljardibisnes, mutta harva suomalainen yritys on onnistunut nappaamaan osuuden summasta. Puhtaus ja luonnonmukaisuus myy, mutta silti suomalainen vesi on yhä maailmalla melko tuntematonta.
 Nyt useampi vesialan yritys on päättänyt tehdä asialle jotain. Lahqua, Polar Sping ja Vellamo perustivat suomalaiselle mineraalivedelle oman Suomen luonnonvesi yhdistyksen, jonka tarkoitus on liittyä osaksi eurooppalaista järjestöä. Tätä kautta yritykset pääsevät osaksi eurooppalaista luonnon vettä pakkaava yhteisöä ja jakamaan kokemuksiaan.

 Polar Springsin toimitusjohtajan  Niilo Pellonmaan  mielestä ulkomailla odottavat niin suuret vesimarkkinat, että suomalaisten yritysten ei tarvitse nähdä toisiaan kilpailijoina. Hän odottaa mielenkiinnolla Lahqua-yrityksen suunnitelmien toteutumista.
 – Tämä ala vaatii paljon pääomaa. Monesti ajatellaan, että mennään vaan lähteelle ja pullotetaan siitä. Mutta hygieniavaatimukset ovat korkeat. Odotamme, että Lahqua avaa vientimarkkinoita. Jos he onnistuvat, se auttaa myös meitä muita.
 Hankaluuksista huolimatta suunnitelmat kasvavat
 Viime joulukuussa yrityksen oli tarkoitus palkata aluksi noin kaksikymmentä työntekijää. Tuotantomääriäkin piti kasvattaa pikku hiljaa. Nyt tehtaalla työskentelee kaksitoista henkilöä, sillä ilman lupia vettä pakataan toistaiseksi vain testejä ja harjoitusta varten.
 Huolimatta vastoinkäymisistä yritys ei ole luopunut isoista tavoitteistaan.
 – Ne ovat jopa aiempaa suuremmat. Meidän täytyy nyt vain saada tehdas toimimaan, sitten kasvamme kansainvälisille markkinoille. Tavoitteena on päästä myös Pohjois-Amerikan ja osin Etelä-Amerikan markkinoille, Titov toteaa.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22.10. kello 23.00 saakka.

Lahteen avatussa vedenpakkaamossa huomattiin, että alalle ei tulla niin vain –  mutta nyt ollaan vihdoinkin valmiita valloittamaan maailma


Summary: Seksuaaliväkivallan uhreille tarkoitetun tukikeskuksen kävijämäärä nousi jälleen viime vuodesta. Pelkästään heinäkuussa apua haki 80 henkilöä, joista valtaosa alle 30-vuotiaita naisia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Seksuaaliväkivallan uhreille tarkoitetun tukikeskuksen kävijämäärä on noussut uuteen kyseenalaiseen ennätykseensä.
 HUSin Naistenklinikan Seri-tukikeskuksesta apua haki pelkästään heinäkuussa 80 raiskauksen uhria eli 2–3 kävijää joka päivä.
 – Se on aika paljon yhdelle yksittäiselle kuukaudelle ja melkoinen kuormitus tälle keskukselle. Siitä selvitään, mutta ei selvittäisi, jos sellaisia määriä olisi joka kuukausi, sanoo psykologi  Pertti Hakkarainen .
 Yle uutisoi viime vuoden marraskuussa Seri-tukikeskuksen tilanteesta. Jo tuolloin psykologi Hakkarainen piti kesäkuussa 2020 apua hakeneiden 60 raiskauksen uhrin määrää järkyttävänä.
 Lue lisää:   Seksuaaliväkivallan uhreille ei riitä auttajia, HUSin tukikeskukseen 60 uutta raiskattua kuukaudessa – "Järkyttävä määrä", sanoo psykologi
 Nyt myös talven aikana on odotettavissa, että Seri-tukikeskuksen ovi tulee käymään tiuhaan.
 – Näyttää olevan kaksi asiaa, jotka [vuoden aikana] nostavat kävijämääriä: yksi on lämmin sää, ja toinen on juhliminen sekä alkoholinkäyttö eli odotamme kasvavia kävijämääriä pikkujoulukauden alkaessa.
 HUSin Naistenklinikan Seri-tukikeskus on seksuaaliväkivaltaa kohdanneiden tukiyksikkö yli 16-vuotiaille, sukupuolesta riippumatta. Kristiina Lehto / Yle
 Sinällään Hakkarainen on tyytyväinen, että ovi käy.
 Mitä useampi hakeutuu avun piiriin, sitä vähemmän syntyy kroonista traumatisoitumista. Se puolestaan usein aiheuttaa masennusta, ahdistusta ja lisääntynyttä pelkoa.
 – Jos kasvanut kävijämäärä kertoo madaltuneesta kynnyksestä tulla hoitoon, on se hyvä asia.
 Jono saatiin kuriin kokoamalla pienryhmiä
 Suurinta vastuuta seksuaaliväkivaltaa kokeneiden henkilöiden jatkohoidosta kantavat yhä edelleen kolmannen sektorin toimijat, kuten Raiskauskriisikeskus Tukinainen sekä Loisto Settlementti -yhdistyksen Tyttöjen Talo.
 Tyttöjen Talon seksuaaliväkivaltatyön asiantuntijat auttavat 13–28-vuotiaita tyttöjä ja nuoria naisia.
 Lisääntynyt avuntarve pakotti Tyttöjen Talon viime syksynä tiukan paikan eteen, kun yhtään uutta asiakasta ei enää kyetty ottamaan.
 Tuolloin ensihätään kokeiltu pienryhmätoiminta on osoittautunut toimivaksi ratkaisuksi, sanoo Tyttöjen ja Poikien Taloissa seksuaaliväkivaltatyöstä vastaava ohjaaja  Tommi P. Pesonen .
 Pienryhmien ansiosta lappua ei ole tarvinnut laittaa luukulle tänä vuonna, vaikka uusia asiakkaita on tullut Tyttöjen Taloon toista sataa.
 – Olemme äärirajoilla koko ajan. Pystymme juuri ja juuri ottamaan vastaan meille hakeutuvat ihmiset, Pesonen lisää.
 Tommi P. Pesonen vastaanottaa seksuaalisen väkivallan uhreja Poikien Talossa. Tyttöjen Talossa puolestaan pitkät jonot on saatu kuriin pienryhmätoiminnalla. Petteri Juuti / Yle
 Ammatillisesti ohjatun pienryhmätapaamisen aikana nuoret naiset saavat tietoa siitä, miten seksuaaliväkivalta vaikuttaa ihmiseen, ja miten oireita voi sietää ja lievittää.
 – Ryhmästä on saatu todella hyvää palautetta. Vaikka tapaamisia on ainoastaan viisi, ihmiset ovat saaneet paljon uutta tietoa ja vertaisuuden tunteen, etteivät he ole yksin.
 Joka kuukausi aloittaa pari uutta ryhmää, joten enimmillään jatkohoitoa joutuu odottamaan kuukauden verran.
 Kääntöpuolena on se, ettei Tyttöjen Talo voi tarjota enää yhtä pitkäkestoista apua kuin aiemmin.
 Alkuvaiheessa hoidettu trauma vähentää inhimillistä kärsimystä
 Seri-tukikeskukseen saapuvista liki 80 prosenttia on alle 30-vuotiaita nuoria naisia. Apua haetaan tyypillisesti 1–3 päivän kuluessa tapahtuneesta.
 Psykologi Pertti Hakkaraisen mukaan seksuaaliväkivallan tekijä on lähes aina uhrin tuntema henkilö. Kolmasosa tekijöistä on uhrille niin sanottuja saman illan tuttuja.
 Jopa 40 prosentilla uhreista on aiempaa kokemusta seksuaaliväkivallasta.
 Tyttöjen ja Poikien Talon Tommi P. Pesonen pitää tilannetta huolestuttavana.
 – Kun ihmisellä on useampi seksuaaliväkivallan kokemus pitkältä ajalta, on hän hyvin traumatisoitunut. Nämä ihmiset tuntuvat edelleen olevan väliinputoajia, eivät saa riittävästi apua.
 Psykologi Hakkaraisen mukaan yksi ratkaisu tilanteeseen voisi olla traumaosaamisen lisääminen perusterveydenhuollossa.
 Esimerkiksi terveysasemille tulisi lisätä henkilöstöä, jolla on traumaosaamista.
 – Ymmärrettäisiin, että jos traumaattinen kriisi hoidetaan alkuvaiheessa, niin se ehkäisee pidempiä mielenterveyden ongelmia, psyykkisiä vaikeuksia ja vähentää inhimillistä kärsimystä. Se on kannattava sijoitus.
 Lue myös:
 Helsingissä on onnistuttu auttamaan seksuaaliväkivallan uhreja niin hyvin, että malli viedään nyt muihinkin kaupunkeihin

Jopa kolme raiskauksen uhria päivässä haki apua HUSin tukikeskuksesta kesällä – nyt lähestyvä pikkujoulukausi huolestuttaa psykologia


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Onko koulujen kiusaamisen vastaisilla ohjelmilla vaikutusta?
 Erilaisten kiusaamisen vastaisten menetelmien  tuloksellisuutta arvioidaan  ensi keväänä. Arviointi on osa opetus- ja kulttuuriministeriön toimenpideohjelmaa kiusaamisen, väkivallan ja häirinnän ehkäisemiseksi. Vastaavanlaista arviointia ei ole Suomessa aiemmin toteutettu. Arvioinnin tarkoitus on tuoda tietoa siitä, millaisia menetelmiä on, miten ne toimivat ja miten niitä pystytään kouluarjessa hyödyntämään.
 Ensimmäiset rikossyytteet nostettu koronatestin laiminlyöntiä koskevasta rikkomuksesta
 Mehiläisen drive-in-testausasemalla Helsingin Hernesaaressa tehtiin koronavirustestejä  4. tammikuuta. Silja Viitala / Yle
 Suomessa on tullut ensi kertaa vireille rikosjuttuja, jotka koskevat  koronatestin väliin jättämistä . Yhteensä kolmea henkilöä vastaan on nostettu syytteet COVID-19-testin laiminlyöntiä koskevasta rikkomuksesta Helsingin käräjäoikeudessa.
 Henri Sääskilahti haaveilee formulaurasta ja opiskelee kaksoistutkintoa urheiluammattikoulussa
 Henri Sääskilahti sanoo, että formulakuljettaja tarvitsee voimaa erityisesti yläkroppaan. Jarkko Riikonen / Yle
 16-vuotias  Henri Sääskilaht i aloitti tänä syksynä opinnot  urheiluammattikoulussa  Jyväskylässä. 8-vuotiaasta asti kartingissa kilpaillut Sääskilahti on edennyt pikkuformuloihin ja haaveilee pääsystä F1-auton rattiin.
 Suomen Olympiakomitea on huolissaan huippu-urheilijoiden ammatillisessa koulutuksessa. Käytännössä urheiluamisten rahoitus on ollut hankepohjalla yli 30 vuotta, eikä rahoitusta ole joinain vuosina voinut hakea ollenkaan. Uhkana on, ettei urheilun ja opiskelun yhdistäminen onnistu jatkossa kunnolla ammatillisella puolella.
 Muistatko Occupy Wall Street -liikkeen, talouden "Elokapinan"?
 Occupy Wall Street -mielenosoittajat marssivat New Yorkin pörssin lähistöllä 17. marraskuuta 2011. Justln Lane / EPA
 Vuonna 2011 New Yorkista yli 80 maahan levinnyt protestiliike arvosteli globaalin markkinatalouden ongelmia: suuria tulo- ja varallisuuseroja, pankkien ja suuryritysten valtaa ja vuoden 2008 talouskriisin seurauksia. Myös Suomessa osoitettiin eduskuntataloa vastapäätä mieltä. Kymmenessä vuodessa  eriarvoisuus ei ole kadonnut  mihinkään, mutta se on enemmän esillä ja markkinatalouden kritiikistä on tullut yhteiskunnallisen keskustelun valtavirtaa.
 Tänään tulee vettä
 Keskiviikon sää 20.10.2021 Yle
 Päivä on sateinen koko maassa. Vettä sataa runsaasti maan etelä- ja länsiosassa. Idässä sateet ovat päivällä hetken aikaa räntää, kunnes muuttuvat vedeksi. Lunta tulee pyryttämällä maan pohjoisosassa monin paikoin 10–20 senttiä. Maan eteläosaan virtaa sateiden myötä varsin lämmintä ilmaa ja lämpötila kohoaa etelässä +10 asteen vaiheille.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Koulujen kiusaamisohjelmat syyniin, koronatestin laiminlyönnistä ensimmäiset rikossyytteet, talouden "Elokapina" ei poistanut eriarvoisuutta


Summary: Tutkittua tietoa on tarjolla enemmän kuin koskaan. Samaan aikaan tutkimuksille on vaikea saada huomiota. Nykytutkija onkin viestintäkurssin mankelista ulos putkahtanut somepersoona, joka tiivistää monimutkaiset asiat houkuttelevaan muotoon, kirjoittaa Mannevuo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuluva vuosi on  Tutkitun tiedon teemavuosi . Tavoitteena on tehdä tutkimuksesta entistä näkyvämpää, sillä tutkittu tieto avaa maailman täynnä mahdollisuuksia.
 Ylevien tavoitteiden edessä ei voi kuin hymistellä. Tiedeviestinnässä mahdollisuuksien maailmat ovat kuitenkin monimutkaisia. Tarjolla on houkutuksia ja sudenkuoppia.
 Itseäni vaivaa hieman se, että tiedeviestinnän karkeloissa menevät toisinaan iloisesti sekaisin vertaisarvioitu tutkimus, popularisoitu tiede, tiedotteet sekä erilaiset raportit, kyselyt ja selvitykset.
 Toisinaan tuntuu siltä, että tutkijan toivotaan olevan oman elämänsä vaikuttajaviestijä. Viestintäkurssin mankelista ulos putkahtanut somepersoona, joka tiivistää monimutkaiset asiat meemin mittaan.
 Päivystävä dosentti on aina valmis esittelemään uusia tutkimustuloksia.
 On nykypäivää, että yliopistot kannustavat tutkijoita  omaksumaan uusia viestinnän keinoja. Etenkin sosiaalinen media on otollinen paikka tiedottamiseen ja verkostoitumiseen.
 Toisesta näkökulmasta sosiaalinen media on tehokas alusta itsen markkinointiin.
 Turun yliopiston mediatutkimuksen professori  Susanna Paasonen  pohti taannoisessa  kolumnissaan , kuinka suosituksissa unohtuu se, että somessa kaikki eivät ole samalla lähtöviivalla.
 Jotkut tutkijat ja tutkimusaiheet saavat enemmän huomiota kuin toiset – hyvässä ja pahassa.
 Itseäni vaivaa hieman se, että tiedeviestinnän karkeloissa menevät toisinaan iloisesti sekaisin vertaisarvioitu tutkimus, popularisoitu tiede, tiedotteet sekä erilaiset raportit, kyselyt ja selvitykset.
 Se on kuitenkin selvää, että puutetta ei ole tutkitusta tiedosta vaan huomiosta.
 Kun tarjontaa on paljon, ”ihan kiva” tutkimus ei välttämättä herätä kiinnostusta.
 Some ei suinkaan ole ainoa syy tutkijoiden huomionkipeyteen .Yliopistossa on painetta tehtailla julkaisuja, joten tehokkainta on rajata ajankäyttö julkaisuluettelon kasvattamiseen, ei lukemiseen laajalti.
 Seurauksena on se, että yliopistossa on enemmän kirjailijoita kuin lukijoita.
 Eri tieteenaloilla on lukematon määrä foorumeita, joissa voi julkaista ja käydä tieteellistä keskustelua. Se on pääsääntöisesti hyvä asia, mutta johtaa myös siihen, että edes saman alan tutkijat eivät välttämättä ymmärrä toisiaan – eikä heillä ole aikaa perehtyä toistensa ajatuksiin.
 Ei ihme, jos tiedejournalismi astuu helposti miinaan.
 Tutkimuksista viestiminen on kuitenkin tieteellisen julkaisun elinehto. Kun tarjontaa on paljon, ”ihan kiva” tutkimus ei välttämättä herätä kiinnostusta.
 Sisällön tulisi olla riittävän  vaikuttavaa .
 Syksyn kuluessa  Long Playn  tutkivat  journalistitovat julkaisseet kirjoituksia, joissa pohditaan tieteen ja tiedeviestinnän kipupisteitä. Yksi näistä on ristipaine, johon tutkija joutuu, kun ympärille kerääntyy laaja joukko ihmisiä janoamaan vaikuttavuutta.
 Tilanne on paradoksaalinen, kuten toimittaja  Anu Silfverberg   kirjoittaa . Tieteessä on luotu lukuisia menetelmiä siihen, että tutkijan omat oletukset tai taustavaikuttimet eivät vaikuttaisi tulkintoihin ja tuloksiin. Rahoitus, tiedejulkisuus ja julkaisutoiminta näyttävät ohjaavan toiseen suuntaan.
 On myös syytä muistaa, että yksittäiselle tutkijalle tärkeintä on huomioarvo. Siksipä  tutkimuksista tehtyihin tiedotteisiin ja lehtijuttuihin tulisi suhtautua varauksella .
 Tiede ei mene rikki, jos tieteen kipupisteistä keskustellaan avoimesti.
 Tilanteesta on vaikea syyttää ketään . Tietysti rahoittajat haluavat vaikuttavuutta, tutkijat lukijoita ja päättäjät tietoa päätöksenteon tueksi. Tiedeviestintää voi myös oppia tekemään paremmin, se on selvä.
 Teemavuoden kunniaksi voisimme kuitenkin miettiä sitä, millaisia oletuksia lataamme tutkimukseen, tutkijoihin ja vaikuttavuuteen. Sitäkin voi pohtia, millaiset asiat saavat huomiota.
 Esimerkiksi Twitterin kärjistyneet ”tiedekiistat” saavat julkisuutta, vaikka niiden vastakkainasetteluun perustuva käsikirjoitus ei ole lopulta kovin kiehtova.
 Ällistyttävien tulosten raportointi suoraan tiedotteista ei sekään ole erityisen kiinnostavaa – eikä se anna totuudenmukaista kuvaa tutkijoiden arjesta.
 Olen huomannut,  että ihmisiä kiinnostaa kuulla tieteen menestystarinoiden ohella rehellistä puhetta tutkimukseen liittyvistä valinnoista, epävarmuuksista, inhimillisistä virheistä sekä tietämisen rajallisista mahdollisuuksista.
 Tiede ei mene rikki, jos tieteen kipupisteistä keskustellaan avoimesti. Sen sijaan tutkimuksen laatu voi kärsiä, jos jatkuva kilpailu, julkaisupaine ja huomiohakuisuus ohjaavat liikaa tutkijoiden toimintaa.
 Ristiriitaiset paineet nimittäin houkuttelevat oikopolkuihin, liioitteluun ja hutiloimiseen.
 Mona Mannevuo
 Kirjoittaja   on tutkijatohtori Turun yliopiston ihmistieteiden tutkijakollegiumissa (TIAS). Hän johtaa   Viestintää yli rajojen   -hanketta, jonka yhteistyökumppanina toimii Long Play. Hän kirjoittaa kolumneja yksityishenkilönä, eivätkä hänen näkemyksensä välttämättä heijastele Turun yliopiston kantoja.
 Kolumnista voi keskustella 21.10. klo 23.00 saakka.

Mona Mannevuon kolumni: Tiedeviestinnän kipupisteitä


Summary: Suomen Olympiakomitea on huolissaan huippu-urheilijoiden koulutuksesta. Urheilulukioiden toimintaa säätelee laki ja valtion raha, urheiluamikset ovat olleet hankkeen varassa yli 30 vuotta.

Henri Sääskilahti , 16, tekee hauiskääntöä kahdentoista kilon käsipainoilla. Hän vitsailee, että olisi pitänyt valita lyhythihaisempi paita.
 Nyt lihakset eivät näy vaatteen alta.
 Käynnissä on autourheilijan viikon viimeinen salitreeni: urheiluammattikoulussa liiketaloutta opiskeleva Sääskilahti treenaa kolmena aamuna viikossa ennen oppituntien alkua. Niiden lisäksi hän kehittää peruskestävyyttä, koordinaatiota ja refleksejä juoksemalla, pyöräilemällä ja pelaamalla sulkapalloa.
 Henri Sääskilahti sanoo, että formulakuljettaja tarvitsee voimaa erityisesti yläkroppaan. Jarkko Riikonen / Yle
 Urheiluamiksia on ollut yhtä pitkään kuin urheilulukioitakin, vuodesta 1986 lähtien. Siitä huolimatta oppilaitokset ovat edelleen aivan eri viivalla. Urheilulukioiden erityinen koulutustehtävä on kirjattu lakiin, samoin niiden rahoitus, mutta urheiluamiksissa koko toiminta on lähes kokonaan oppilaitosten vastuulla.
 Suomen Olympiakomitean asiantuntija  Jarno Parikka  sanoo, että urheiluamiksille se on hallinnollisesti raskasta ja tuo epävarmuutta tulevaisuuteen.
 – Käytännössä urheiluamisten rahoitus on ollut hankepohjalla yli 30 vuotta, ja pahimmillaan rahoitusta ei ole jonain vuosina voinut hakea ollenkaan. Uhkana on, ettei urheilun ja opiskelun yhdistäminen onnistu jatkossa kunnolla ammatillisella puolella, jos asiaa ei koulutusjärjestelmän tasolla korjata. Lukiossa on se vahvasti osa järjestelmää, sanoo Parikka.
 Autourheilu vaatii kuntoa ja päätä
 Urheilulukioiden ja -amisten hakijamäärä on viime vuosina lisääntynyt. Tällä hetkellä urheilulukioissa on opiskelijoita reilut 2500 ja urheiluamiksissa reilut 1000.
 Vain muutama kymmen urheilevista nuorista tekee Henri Sääskilahden tavoin kaksoistutkintoa eli suorittaa lukion ja ammatillisen tutkinnon yhtä aikaa.
 Harvinainen on myös Sääskilahden laji: formula. Kipinä autourheiluun syttyi jo pienenä.
 Henri Sääskilahti on pienestä saakka katsonut formulakisoja isänsä kanssa. Tivolin formula-autossa istuvan Sääskilahden suurin idoli saattoi olla vielä animaatioelokuvan Salama McQueen.  Henri Sääskilahden kotialbumi
 Sääskilahti muistaa, että sisäleikkipuistoissa hän ajoi rataa ympäri polkuautolla, kun kaverit hyppivät ja pomppivat.
 Vaikutusta on ollut myös isällä ja isäpuolella, jotka molemmat ovat autourheiluharrastajia. Isäpuoli vei hänet 7-vuotiaana kartingkouluun. Seuraavana kesänä isä osti Sääskilahdelle oman auton, että poika pääsi kilpailemaan.
 Ensimmäisen kartingin SM-mitalin Sääskilahti sai 12-vuotiaana. Ajokokemusta hänellä on myös EM- ja MM-kisojen esikisoissa.
 – Karting on Suomessa kesälaji, mutta aloin jo hyvin varhain off-seasonilla eli talvisin treenata fysiikkaa ja mieltä. Moni ajattelee, että autourheilu on vain ratin kääntämistä. Ensimmäinen kausi isompiin autoihin siirtyessä oli haastava: silloin huomasin itsekin, miten paljon fyysistä kuntoa tarvitaan.
 Sääskilahti kertoo, että karting vaatii voimaa erityisesti niska-hartiaseudulle ja käsiin, mutta myös keskivartalo on isossa roolissa. Kun mutkanopeudet ja sivuttaiset kiihtyvyydet eli G-voimat lisääntyvät, olkapäiden, hartioiden, niskan ja käsien voimien merkitys kasvaa.
 Urheiluamiksessa lukujärjestykseen varatut kuusi aamun tuntia urheiluun viikossa ovat Sääskilahdelle tärkeät. Niiden ansiosta päivän kuormitus pienenee oleellisesti.
 Opettaja Antti-Pekka Nikula luotsaa liiketalouden urheiluluokkaa, jossa on 15 opiskelijaa.  Jarkko Riikonen / Yle
 Ryhmänohjaaja  Antti-Pekka Nikula  pitää rasituksen pitämistä aisoissa tärkeänä. Sen ansiosta nuoret pystyvät harjoittelemaan niin paljon kuin huippu-urheilijan pitääkin, mutta myös opiskelemaan täysipainoisesti.
 – Meillä oli vasta kotiväen ilta. Vanhempien mukaan nuoret ovat virkeitä ja motivoituneita lähtemään kouluun.
 Toisen asteen alussa urheilu-ura jo pitkällä
 Muuramelainen Henri Sääskilahti tavoittelee autourheilusta itselleen ammattia kuljettajana. Silti hän uskoo, että liiketaloudesta opinnoista on hyötyä lajissa, jossa kustannukset nousevat helposti satoihin tuhansiin ja sponsorisuhteiden ylläpito ja uusien rahoittajien hankkiminen on erityisen tärkeää.
 Henri Sääskilahti saa käyttää urheiluun varattua aikaa myös sponsorisuhteiden hoitamiseen. Jarkko Riikonen / Yle
 Lain puolesta opiskelu on nuorelle myös välttämätöntä, sillä  oppivelvollisuus piteni tänä vuonna.
 Urheiluoppilaitosten yhteistyötä vetävä Suomen Olympiakomitea on huolissaan urheiluamiksissa opiskelevien tulevaisuudesta. Jarno Parikka sanoo, että minkä tahansa toisen asteen opiskelun ohella lahjakkaiden nuorten urheilijoiden pitäisi voida urheilulla täysipainoisesti.
 – 16-17-vuotiaana urheilu-ura on jo pitkällä. Jos haluaa saavuttaa kansainvälistä menestystä, niin toisen asteen päättyessä urheilijan pitäisi olla jo kansainvälisellä huipulla – tai ainakin lähellä sitä, sanoo Parikka.
 Yksi ongelma on, että urheiluamikset eivät ole keskenäänkään tasa-arvoisia, koska koko toiminnan järjestäminen oppilaitoksissa on usein vain muutaman ihmisen harteilla.
 Gradian liikunta- ja urheilukoordinaattori Markus Rämä sanoo, että niin kauan kuin laki ei tunnista urheiluamisten toimintaa, korostuu oppilaitosten oma työ. Jarkko Riikonen / Yle
 Jyväskylän koulutuskuntayhtymän Gradian liikunta- ja urheilukoordinaattorin  Markus Rämän  mukaan tilanne on helpottunut, kun Gradia lähti mukaan valtakunnalliseen urheiluamisverkostoon. Se on helpottanut myös yhteistyötä Schildtin urheilulukion ja Jyväskylän Urheiluakatemian kanssa entisestään.
 – Meillä ei ole enää minkäänlaista kuilua enää urheilulukion kanssa, vaan molempien oppilaitosten opiskelijat ovat urheilun suhteen tasa-arvoisessa asemassa, sanoo Rämä.
  Motivaatiota, sitoutumista ja kovaa työtä
 Sääskilahti aikoo suorittaa kaksoistutkinnon 3,5 vuodessa – eli samassa tahdissa kuin luokkakaverit pelkät liiketalouden opinnot.
 Urheilulukiolaisista tehdyn  selvityksen mukaan urheilulukiolaiset valmistuvat muita lukiolaisia hitaammin, mutta he lopettavat opinnot kokonaan muita harvemmin . (Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU)
 Henri Sääskilahti on urheiluluokan ainoa autourheilija. Opiskelukavereina on jääkiekkoilijoita, yleisurheilijoita, salibandyn pelaaja ja koripalloilija. Jarkko Riikonen / Yle
 Sääskilahden puheissa perhe toistuu usein, etenkin isä ja isäpuoli. Laji on vaatinut perheeltäkin paljon: kesät on reissattu kisasta toiseen ja talvet haalittu rahaa.
 Tänä vuonna Sääskilahti siirtyi ajamaan  Suomen Formula 4 -sarjaan . (Keskisuomalainen) Auton tehojen mukana kasvoivat myös fyysisen ja henkisen kantin merkitys.
 – Autourheilu vaatii kovaa päätä. Ei riitä, että testi tai aika-ajo menee hyvin, vaan samaan pitää pystyä myös kisassa, jossa on monta muutakin kuskia ja ajat kymmenyksien sisällä.
 Silloin kaikki muu kuin oma suoritus pitäisi pystyä sulkemaan pois mielestä. Sääskilahti myöntää, että joskus radalla on vaikeaa olla ajattelematta sitä, että sekä rahaa että mahdollisuuksia on rajallisesti.
 – Jokainen kisa saattaa olla ainutlaatuinen tilaisuus näyttää, mihin pystyy.
 Heinäkuussa 2019 Henri Sääskilahti osallistui kartingin SM-sarjan kilpailuun Ruuhimäen kartingradalla ja hän voitti OKJ-luokan finaalin.  Laukaan Moottorimiehet ry
 Päättyneellä formulakaudella hän saavutti kakkos- ja kolmossijoja. Kauden kovin juttu tapahtui Kemorassa, jossa hän voitti 13 sekunnin erolla seuraavaan.
 Kauden päätös oli kuitenkin pettymys, sillä Sääskilahti ei päässyt viivalle viimeisessä kisassa, jossa ratkaistiin koko kauden podium-sijat. Auto toimi vielä testipäivänä, mutta ei enää aika-ajossa, eikä kisassa. Siitä huolimatta kauden sijoitus oli kolmas.
 Mutkan kautta unelmiin
 Liiketalouden urheiluluokka on Gradiassa lajiaan ensimmäinen: aikaisemmin urheilijaopiskelijat ovat olleen hajallaan eri ryhmissä. Ryhmänojaaja Antti-Pekka Nikula, itsekin urheiluamiksen aikanaan käynyt entinen jalkapalloilija, pitää urheiluluokan merkitystä nuorten yhteisöllisyyden kannalta isona.
 – Porukka on samanhenkistä jo siksi, että kaikki urheilevat tavoitteellisesti.
 Henri Sääskilahti käy kolmesti viikossa kuntosalilla, mutta koulun antamaa urheiluaikaa hän käyttää myös mentaalipuolen harjoitteisiin, joihin hän on saanut valmennusta maajoukkueessa. Jarkko Riikonen / Yle
 Koulussa jokainen urheilija noudattaa omaa harjoitusohjelmaansa. Sääskilahtikin saa käyttää aikaa esimerkiksi sponsorisuhteiden hoitamiseen.
 Sääskilahden ensi kauden kuviot ovat vielä auki. On todennäköistä, että hän joutuu jättämään formulan, ainakin toistaiseksi. Ulkomaankausi maksaisi vähintään 250 000 euroa.
 – Vaihtoehtoja vielä puntaroidaan, mutta näyttää siltä, että siirryn ajamaan jotain rataluokkaa ja yritän tavoitella tehdastiimien huomiota. Jo rataluokissa voi tienata elantonsa, jos pääsee tehdastiimiin.
 Sääskilahti ajattelee, että rataluokat ovat vain kiertotie: hänen unelmansa on ajaa formula ykkösissä.

Henri Sääskilahti, 16, haluaa formula ykkösiin ja opiskelee kaksoistutkintoa urheiluammattikoulussa – urheilulukioita auttaa laki, amiksia ei


Summary: Arvioinnin tarkoitus on tuoda tietoa siitä, millaisia menetelmiä on, miten ne toimivat ja miten niitä pystytään kouluarjessa hyödyntämään, jotta koulut voivat valita itselleen sopivimpia menetelmiä.

Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi) arvioi ensimmäistä kertaa erilaisia koulujen käytössä olevia kiusaamisen vastaisia menetelmiä.
 Ensi keväänä toteutettava arviointi on osa opetus- ja kulttuuriministeriön toimenpideohjelmaa kiusaamisen, väkivallan ja häirinnän ehkäisemiseksi.
 – Arvioinnin tarkoitus on tuoda selkeämmin tietoa siitä, millaisia menetelmiä on, miten ne toimivat ja miten niitä pystytään kouluarjessa hyödyntämään, kertoo arviointiasiantuntija  Niina Rumpu .
 Tuomalla esiin eri menetelmien hyviä puolia, helpotetaan opetuksen järjestäjiä ja kouluja valitsemaan itselleen sopivimpia menetelmiä.
 Lähtökohtana on se, että kouluilla olisi mahdollisuus tehdä aidosti vaikuttavaa kiusaamisen vastaista työtä, sanoo Opetushallituksen opetusneuvos  Kristiina Laitinen .
 – Koska käytettävien menetelmien kirjo on aika laaja, olisi toivottavaa, että koulut käyttäisivät nimenomaan sellaisia menetelmiä, jotka ihan tutkitusti ovat tehokkaita ja oikeasti vähentävät kiusaamista.
 Käytössä hyvin erilaisia menetelmiä
 Perusopetuslaki on edellyttänyt jo vuodesta 2003 lähtien, että kaikilla kouluilla ja oppilaitoksilla on oltava käytössään kiusaamisen vastainen toimintasuunnitelma.
 Moni koulu ja kunta on päätynyt käyttämään kiusaamisen kitkemiseksi jotain valmista menetelmää. Esimerkiksi Turun yliopiston kehittämä KiVa Koulu -ohjelma on käytössä 950 peruskoulussa ympäri Suomen.
 Käytössä on myös joukko muita ohjelmia, kuten Verso ja Friends, ja lisäksi kiusaamista ehkäistään tuki- ja kummioppilastoiminnalla.
 Jotkut kunnat ovat kehittäneet omia menetelmiään. Esimerkiksi Helsingin kaupunki otti  vuosi sitten syksyllä käyttöön  oman kiusaamisen vastaisen ohjelman.
 Karvin arviointiin mukaan  otettavilta kiusaamisen vastaisilta menetelmiltä odotetaan tutkimukseen perustuvaa näyttöä niiden toimivuudesta.
 – Paljonhan on kiusaamisen vastaisia hankkeita menossa, mutta me haemme arvioitavaksi enemmän pysyviä ja pidempiaikaisia toimintamalleja ja menetelmiä, Niina Rumpu sanoo.
 Arvioinnin tulokset julkistetaan toukokuussa 2022.
 Menetelmillä on oikeasti vaikutusta
 Koulukiusaaminen yleistyi peruskouluissa vuosiin 2008–2009 saakka, mutta on sen jälkeen vähentynyt.
 Silti edelleen esimerkiksi peruskoulun 8. ja 9. luokkalaisista tytöistä ja pojista kuutisen prosenttia ilmoittaa joutuvansa koulukiusaamisen uhriksi vähintään kerran viikossa. Tyttöjen kokema kiusaaminen on viimeisimmässä,  syyskuussa julkaistussa  kouluterveyskyselyssä lähtenyt uudelleen nousuun.
 Lukuisat tutkimukset osoittavat, että kiusaamisen vastaisten toimenpideohjelmien toteuttaminen kannattaa.
 Ohjelmat vähentävät kiusatuksi joutuvien ja muita kiusaavien oppilaiden osuutta tilastollisesti merkitsevästi verrattuna kouluihin, joissa on käytössä tavanomaiset keinot kiusaamisen vähentämiseksi.
 – Jos katsotaan kiusaamistilannetta vuodesta 2006–2007 eteenpäin, niin se merkittävä laskuhan ajoittuu nimenomaan kansallisen kiusaamisen vastaisen ohjelman eli KiVa Koulun lanseeraamiseen, opetusneuvos Kristiina Laitinen huomauttaa.
 Kristiina Laitisen mukaan tärkeintä on sitoutuminen ohjelman noudattamiseen.
 – Se, että kaikki koulun aikuiset saadaan sitoutumaan ohjelman käyttöön, sitä käytetään pitkäjänteisesti ja työtä myös johdetaan esimerkiksi rehtorin toimesta, on vaikuttavaa. Yksittäinen menetelmä ei ole niin merkityksellinen.
 Laitisen mukaan tutkimuksissa tehokkaiksi todetuilla ohjelmilla on kuitenkin tiettyjä ominaisuuksia, jotka erottavat ne muista ohjelmista.
 – Näitä ominaisuuksia ovat esimerkiksi ohjelman intensiivisyys ja pitkäkestoisuus sekä se, miten systemaattisesti ohjelma puuttuu kiusaamiseen ja missä määrin kaikki oppilaat pystytään vastuuttamaan ryhmän hyvinvoinnista. Myös vanhemmat otetaan mukaan kiusaamisen vastaiseen työhön.
 Jos koulussa esiintyy kiusaamista, on asian selvittämisen jälkeen tehtävä myös riittävän pitkälle ulottuva seuranta, jonka avulla varmistetaan, että kiusaaminen on oikeasti päättynyt.
 – Tutkimuskirjallisuus suosittelee, että kiusaamista vähennettäisiin toimimalla samanaikaisesti usealla eri tasolla eli koulun tasolla, luokan tasolla, perheen ja vielä yksittäisen oppilaankin tasolla, Laitinen toteaa.
 Katso seuraavaksi:
 Yle Mixin videolla 9.-luokkalainen kertoo tarinansa kiusaamisesta ja nettipoliisi  Riku Sukari  kehottaa tekemään rikosilmoituksen.

Kiusaamisen vastaiset ohjelmat syyniin – opetusneuvos: Olisi toivottavaa, että koulut käyttäisivät menetelmiä, joilla on oikeasti vaikutusta


Summary: Kymmenen vuotta sitten Occupy-liike levisi New Yorkista yli 80 maahan. Finanssikriisin näköalattomuudesta syntynyt protestiaalto teki markkinatalouden ongelmien arvostelusta enemmän valtavirtaa.

Mielenosoittajat ehtivät pitää leiriään keskellä suurkaupunkia kaksi kuukautta. Lopulta viranomaisten mitta täyttyi. Pippurisumute pöllysi, kun poliisi hajotti protestin ja kantoi mielenosoittajia poliisiautoihin.
 Oli syksy 2011 maailman talouskeskuksessa New York Cityssä. Tuhannet mielenosoittajat olivat pystyttäneet telttaleirin Zuccotti Park -aukiolle. Finanssikriisin jälkimainingeissa he vastustivat suuria tulo- ja varallisuuseroja, pankkien ja suuryhtiöiden valtaa sekä kapitalistista maailmanjärjestystä ylipäänsä.
 Liikkeen nimessä oli sen tavoite:  Occupy Wall Street  – vallataan Wall Street. Telttaleiri sinnitteli parin korttelin päässä New Yorkin pörssistä syyskuusta marraskuuhun, jolloin poliisi purki leirin.
 Tarina ei kuitenkaan loppunut siihen. Kansainvälisestä Occupy-liikkeestä tuli näkyvin osa kymmenissä maissa tapahtunutta protestiliikehdintää, jonka kirvoitti finanssikriisi ja sitä seurannut näköalattomuus ja talouskuripolitiikka.
 Poliisit ja mielenosoittajat ottivat yhteen Zuccotti Park -aukiolla New Yorkissa 17. marraskuuta 2011. Justln Lane / EPA
 Myös Helsingissä eduskuntataloa vastapäätä pystytettiin lokakuussa 2011 Occupy-telttaleiri, jossa pieni joukko sitkeimpiä mielenosoittajia  yöpyi kuukausikaupalla . Yksi liikkeen aktiiveista oli tuolloin 26-vuotias  Antti Jauhiainen , jonka saattoi nähdä vierailemassa leirillä yksivuotias lapsensa sylipussissa.
 – Kuten moni muukin, olin silloin huolissani vuoden 2008 talouskriisin seurauksista ja siitä, miten vastuu ja taakanjako tapahtuisi, nykyään luokanopettajana työskentelevä Jauhiainen muistelee.
 Jauhiaisella oli jo siinä vaiheessa takanaan pitkä aktivistitausta. Hän oli vuotta aiemmin ollut perustamassa markkinatalouskriittistä  osallisuustalouden  asiantuntijajärjestöä Parecon Finlandia, jota johtaa edelleen.
 Jauhiaisen mukaan finanssikriisin jälkeen aika oli otollinen Occupyn sanomalle.
 – Occupy vaikutti suuresti talouskeskustelun muuttumiseen ja tuotti painetta muutokselle ja ratkaisuille. Nämä ovat kuitenkin valtavia projekteja, joiden tavoitteiden toteutuminen voi olla kymmenien tai satojen vuosien päässä, hän sanoo.
 Occupy Helsinki -liikeen leiri Musiikkitalon takana Helsingissä 5. toukokuuta 2012. Viena Kytöjoki / Lehtikuva
 Occupy toi eriarvoisuuden agendalle
 Occupy-liike nosti puheenaiheeksi ennen kaikkea taloudellisen eriarvoisuuden kasvun. Vaikka Occupy-mielenosoituksia ei ole juuri järjestetty vuosiin, elämään on jäänyt etenkin liikkeen popularisoima iskulause "We are the 99%".
 Iskulause viittaa varallisuuden keskittymiseen maailman rikkaimman prosentin käsiin.
 – Kaikkihan sen nykyään tietävät, että etupäässä rikkaimmasta megaeliitistä koostuva prosentti rikastuu, varsinkin Yhdysvalloissa mutta myös globaalisti, sanoo apulaisprofessori  Tuomas Ylä-Anttila .
 Hän tutkii Helsingin yliopistossa yhteiskunnallisia liikkeitä ja kansainvälistä ilmastopolitiikkaa.
 Globaalin talouden eriarvoisuus ei ole kymmenessä vuodessa kadonnut mihinkään, mutta finanssikriisin ja sitä seuranneiden protestien jäljiltä se on entistä enemmän agendalla.
 Occupyn jälkijäristykset näkyvät voimakkaasti Yhdysvaltain demokraattipuolueessa, jonka vasemmistosiipi on kääntänyt kurssia reilusti vasemmalle erityisesti nuorten äänestäjien tuella. Esimerkiksi Kreikassa ja Espanjassa uusia vasemmistopuolueita syntyi ja nousi valtakunnanpolitiikan huipulle osittain Occupyhin linkittyneiden protestiliikkeiden myötävaikutuksella.
 Senaattori Bernie Sanders oli vaatinut pankkien ja suuryritysten tiukempaa sääntelyä jo pitkään ennen Occupy Wall Streetiä. Hänen kannatuksensa nousi huimasti 2010-luvulla. Kuva huhtikuulta 2010. Astrid Riecken / EPA
 Suurempi saavutus on kuitenkin Ylä-Anttilan mukaan se, että Occupyn jälkeen markkinatalouskritiikistä on tullut jopa valtavirtaa.
 Perinteisetkin talousinstituutiot, kuten talouslehti  Financial Times , kansainvälinen valuuttarahasto  IMF  ja johtavien talousmaiden järjestö  OECD  ovat nostaneet esille, että kasvava taloudellinen eriarvoisuus on huono asia koko yhteiskunnalle.
 – Nykyään nekään tahot, jotka puolustavat vahvasti kapitalismia, eivät enää sano, että kaikki siinä on oikein, auvoista ja täydellistä. Ne voivat liputtaa kapitalismia, mutta samalla tuoda esille, että nykyisen kaltaisessa globaalissa markkinataloudessa on piirteitä, jotka ovat jopa sille itselleen tuhoisia, Ylä-Anttila sanoo.
 Viime vuosikymmenen puhutuin talouskirja olikin ranskalaisen  Thomas Pikettyn   Pääoma 2000-luvulla ,  joka argumentoi , että varallisuuden keskittyminen harvojen käsiin on vapaan markkinatalouden keskeinen ominaisuus.
 Myös konkreettiset toimet taloudellisen eriarvoisuuden suitsimiseksi ovat saaneet tuulta alleen. Esimerkiksi Yhdysvalloissa minimipalkkojen korottaminen ja korkeakoulujen lukuvuosimaksujen hillitseminen on noussut asialistalle.
 Kansainvälisesti muun muassa suuryritysten veronkiertoon ollaan parhaillaan puuttumassa  globaalilla yritysverominimillä . Työnsarkaa riittää: lokakuun alussa  Pandoran paperit -tietovuoto  paljasti ennennäkemättömän määrän suuryhtiöiden ja rikkaiden veroparatiisiomistuksia, ja myös laittomuuksia.
 Parisataatuhatta ihmistä osallistui tuloeroja vastustaneisiin mielenosoituksiin Roomassa lokakuussa 2011. Jotkut mielenosoittajat sytyttivät autoja tuleen. Guido Montani / EPA
 Finanssikriisistä ilmastokriisiin
 Kymmenen vuotta sitten Occupy-liikkeen  aatteet ja tavoitteet  levisivät paikallisosastojen aktivismin kautta ympäri maailman toreja.
 Vertailukohdan voi hakea tästä päivästä, jolloin kunnianhimoisia ilmastotoimia vaativa Extinction Rebellion, suomalaisittain Elokapina, on näkyvillä mielenosoituksillaan ollut muuttamassa ilmastokeskustelun kurssia.
 Laajat protestiliikkeet ja niiden taustalla olevat kriisit ovat muodostuneet monelle nuorelle sukupolvikokemuksiksi.
 – Jos on nuori ja yhteiskunnallisesti aktiivinen ihminen tällä hetkellä, on varmasti jokin suhde Elokapinaan ja ilmastokriisiin. Samaan tapaan aktiivisella nuorella oli kymmenen vuotta sitten jokin suhde Occupyhin ja finanssikriisiin, Ylä-Anttila summaa.
 Hän näkee yhteyden siinä, että kummallakin liikkeellä on laaja visio ja konkreettiset tavoitteet – tosin Elokapinan kohdalla ne ovat Occupyta täsmällisempiä.
 Molempien toimintatavoissa näkyy myös itsensä likoon laittamista tärkeäksi koetun asian vuoksi. Occupyssa se oli kuukausitolkuilla telttailua keskellä kaupunkia, Elokapinassa se on kansalaistottelemattomuutta, jolla joutuu usein putkaan.
 Occupy Helsinki järjesti mielenosoitustapahtuman vanhusten oikeuksien puolesta Helsingissä eduskuntatalon edustalla 10. lokakuuta 2012.  Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Vaikka Elokapinassa esiintyy myös markkinatalouskritiikkiä, kapitalismin korvaaminen ei kuulu liikkeen vaatimuksiin. Entinen Occupy-aktiivi Antti Jauhiainen pitää Elokapinan tavoitteita näiltä osin konservatiivisempina kuin Occupyn.
 – Elokapina haluaa päästöjen vähentämistä, mutta onko sellainen nykykapitalismissa mahdollista? Toivottavasti ankarat ilmastotoimet kuitenkin antavat lisäaikaa keskustella demokraattisemmasta yhteiskunnasta ja talousmallista tulevaisuudessa, Jauhiainen sanoo.
 Hän uskoo, että ilman Occupyta Elokapinaa ei olisi olemassa, ainakaan nykymuodossaan. Occupy innosti ihmisiä aktivismiin, mutta myös monista sen virheistä on otettu opiksi.
 – Nyt on olemassa historiallisen isoja kansanliikkeitä, mutta myös historiallisen isoja ongelmia. On lupaavaa, että ihmisyhteisöt ovat reagoineet tällä tavalla valtaviin ongelmiin, Jauhiainen sanoo.
 Nuoret ovat ottaneet Elokapinan korostuneemmin omakseen kuin Occupyn. Molemmissa liikkeissä kuitenkin tartutaan syvään näköalattomuuteen, jota etenkin moni nuori tuntee tulevaisuudestaan.
 Tuomas Ylä-Anttilan mukaan panokset vain ovat kasvaneet.
 – Finanssikriisin jälkimaininkeja ajateltiin mahdollisesti väliaikaisena kuoppana. Sen jälkeinen tulevaisuus oli epävarma, mutta ei ollenkaan samaa mittaluokkaa kuin kysymys siitä, onko meillä enää planeetta jossa voi elää muutaman vuosikymmenen päästä.
 Lue lisää:
 Elävä arkisto: Kun Wall Street vallattiin
 Rikkaiden ja köyhien välinen kuilu kasvaa Suomessa – verotuksen pitäisi tasata tuloja, mutta se onkin yksi syy, joka kasvattaa varallisuuseroja
 Vuosisadan suurin verouudistus voi tuoda Suomeen lisää verotuloja jopa reilut 200 miljoonaa – mistä uudistuksessa on kyse ja mitä se muuttaisi?

Rahan valtaa vastustanut Occupy Wall Street oli finanssikriisin Elokapina – näin se muutti tapaamme puhua kapitalismista