Summary: Tuomaripula on pahentunut monessa lajissa. Jos lisää tuomareita ei saada, sarjapelit loppuvat. Tuomarit toivovat seurojen lopultakin heräävän.

24-vuotias jääkiekkotuomari  Jesse Välimaa  viihtyy raitapaidassa 4–5 kertaa viikossa.
 Miesten Mestis, 20-vuotiaiden SM-sarja ja miesten Suomi-sarja vievät kokkolalaisen linjatuomarin myös Vaasaan, Pietarsaareen, Kalajoelle, Keuruulle... Kaudessa otteluja kertyy 60–70.
 Viheltämisen Välimaa aloitti kymmenen vuotta sitten.
 – Ajattelin, että on mukavaa nähdä peliä myös toisesta näkökulmasta. Saa olla lajissa mukana ja saa vähän palkkaakin, Välimaa toteaa.
 Nuorten tuomareiden saaminen urheiluun on ollut viime vuosina aina vain vaikeampaa. Esimerkiksi Kokkolan Jääkiekkotuomarit on kouluttanut nyt 150 uutta tuomaria kymmenen vuoden aikana. Heistä lajin pariin on jäänyt kuusi.
 Jesse Välimaa on siis yksi harvoista.
 – En tiedä, onko se hulluutta vai mitä. Tykkään, että saa olla tuolla ja samalla haastaa itsensä. Polkua on mahdollista mennä myös ylöspäin. Se lisää motivaatiota, Välimaa sanoo.
 Jesse Välimaa ei enää juuri jännitä pelejä. Toisin oli nuorempana.  Kalle Niskala / Yle
 Arjen haasteita
 Tuomaripula koettelee jääkiekon lisäksi muun muassa jalkapalloa, lentopalloa ja pesäpalloa.
 Yleinen trendi on, että poistumaa on liikaa ja jos uusia tuomareita saadaan, he eivät pysy tehtävissä. Myös pelimäärien lisääntyminen tuo haasteita.
 Alueittain ja yksilöittäin on kuitenkin suuria eroja, tietää Suomen Palloliiton erotuomaripäällikkö  Tuomo Fasta .
 – Jotkut viheltävät 150–230 ottelua kaudessa, toiset kymmenen ottelua. Jos vähän tuomaroivien ottelumäärää voisi nostaa edes 15–20 peliin vuodessa, se auttaisi paljon, Fasta sanoo.
 Fastan mukaan pääkaupunkiseudulla jalkapallopelejä on paljon, pienemmillä paikkakunnilla pitkät matkat nostavat kustannuksia.
 – Lauantai on ruuhkapäivä. Silloin on paljon kolmikkopelejä. Voisiko sarjaa pelata myös jonain muina päivinä, niin tuomarit riittäisivät paremmin, Fasta ehdottaa.
 Jos vähän tuomaroivien ottelumäärää voisi nostaa edes 15–20 peliin vuodessa, se auttaisi paljon.  Tuomo Fasta
 Jääkiekossa pelejä joudutaan jo jatkuvasti siirtämään tuomaripulan vuoksi. Lisäksi junioripeleihin tulee tuomareita satojen kilometrien päästä. Se käy vanhempien kukkarolle.
 Esimerkiksi yhden jääkiekkotuomarin tulo Vaasasta tai Seinäjoelta junioripeliin Kokkolaan maksaa kotijoukkueelle matkakuluina noin 150 euroa ylimääräistä.
 Jesse Välimaan mukaan yksi kova jääkiekkopeli kuluttaa tuomarilta 1500 kaloria. Kalle Niskala / Yle
 Nyljetään vasta myöhemmin
 Suuri syy nuorten tuomareiden lopettamiseen on tuomareihin kohdistuva jatkuva arvostelu.
 Kerhokouluttaja  Joni Koivunen  Etelä-Pohjanmaan jääkiekkotuomareista muistuttaa, että nuorten pitäisi antaa rauhassa opetella tuomarointia.
 – Ei nyljetä heti vaan annetaan kasvaa 2–3 vuotta ja nyljetään vasta sitten, Koivunen ohjaa.
 Jesse Välimaa muistaa, miten aluksi jännitti pelejä ja teki sen vuoksi virheitä.
 – Varmaan se näkyi pienenä epävarmuutena. Ei uskaltanut viheltää tai ottaa roolia, joka olisi pitänyt ottaa.
 Välimaata auttoivat kokeneemmat tuomarit, jotka antoivat ohjeita, kannustivat ja pitivät nuorten tuomareiden puolia.
 – Sillä sain hyvän alun, sillä olihan se aika kova paikka mennä 14-vuotiaana peliin ja tehdä siellä ratkaisuja – vaikka pelaajat olivatkin pieniä junioreita.
 "Kuvitteli, että osaa, kun tietää säännöt"
 Monesti valmentaja ja valmennuspäällikkö ovat avainasemassa siinä, miten pelaajat suhtautuvat tuomariin.
 Kokkolan erotuomarikerhon puheenjohtaja  Pasi Ahlsved  kertoo häpeävänsä sitä, miten itse jalkapallovalmentajana aikoinaan huusi tuomareille.
 – Sitä kuvitteli, että osaa, kun tietää säännöt. Että mennään kentälle ja vihelletään, mutta se ei vaan ole niin. Nyt kun itse on tuomarina huomaa, että siellä ei näe kaikkea ja me kaikki teemme virheitä.
 Vanhemmilla tuomareilla nahka on jo kokemuksesta paksuuntunut.
 Vasta-aloittaneilla on se vaara, että aikuisten huutaminen vie itseluottamuksen ja kiinnostuksen tehtävään.

 Tuomarille puhuminen kielletty
 Pesäpallossa on vuodesta 2017 kokeiltu mallia, jossa valmentaja ei saa puhua tuomarille nuorten pelissä.
 Pesäpalloliiton tuomarikoulutusvastaava  Tapani Hotakaisen  mukaan kokemukset ovat olleet niin hyviä, että sääntö on tulossa ensi kaudella aluesarjoihin.
 – On eri asia, jos samanikäinen kapteeni puhuu nuorelle tuomarille kuin että kierroksilla käyvä "kaksimetrinen" aikuinen valmentaja puhuu. Samanikäisenä ollaan tasavertaisia ja yhteistyö sujuu paremmin, Hotakainen toteaa.
 Palloliitto aloittaa seuratuomarikokeilun ensi vuonna. Siinä aloitteleva tuomari viheltää oman seuran nuorempien peleissä. Belgiassa ja Hollannissa vastaavasta toiminnasta on saatu hyviä kokemuksia.
 Jalkapallossa helpotusta tuomaripulaan on saatu myös maahanmuuttajista. Pelistä saatava korvaus innostaa.
 – Raha on monelle nuorelle tuomarille moottori. Ylemmissä sarjoissa tarvitaan sitten muutakin motivaatiota, erotuomaripäällikkö Tuomo Fasta muistuttaa.

 Urheiluseurojen pitäisi herätä
 Erotuomareiden mukaan urheiluseurat eivät tajua, miten vaikea tuomaritilanne on. Seuroja tarvittaisiin avuksi löytämään pelaajista potentiaalisia tuomareita.
 – Hyviä keskusteluja käydään, mutta mitään ei tapahdu. Ehkä seurat heräävät sitten, kun tilanne on se, että peliä ei pelata, koska ei ole tuomareita, kerhokouluttaja Joni Koivunen painottaa.
 Joissakin tapauksissa seuratoimijat pitävät erotuomariksi ryhtymistä kilpailuna pelaamiselle eivätkä halua rohkaista pelaajiaan siihen. Kuitenkin esimerkiksi jääkiekkotuomareista 99 prosenttia on entisiä pelaajia.
 Jääkiekkoliiton erotuomaripäällikkö  Harri Ahola  muistuttaa, että erotuomarina olemiseen liittyy myös paljon hyviä asioita.
 – Osa pelaajista väsähtää joukkueiden järjestelmälliseen harjoitteluun, mutta tuomarin työtä voi tehdä oman aikataulun mukaan. Tuomarina toimimisesta saa johtamiskoulutusta ja uskallusta tehdä vaikeitakin päätöksiä. Lisäksi siinä pystyy vähän tienaamaan.
 Jesse Välimaa iskisi B-junioreihin ja A-junioreihin kiinni heti, kun nämä lopettavat pelaamisen.
 – Heillä on kuitenkin sääntöymmärrys ja luistelutaito, mitä tässä tarvitaan. Kaikki muu apu tulee muualta. Siinä voisi olla yksi ratkaisu.
 Entä millä Välimaa houkuttelisi heitä?
 – Saa jatkaa tämän lajin parissa. Onhan se kuitenkin hauskaa olla jäällä, vaikka sitten raitapaita päällä.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 1. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Jalkapalloerotuomareita tarvitaan lisää – Palloliitto kouluttaa uusia ja houkuttelee lopettaneita takaisin kentille
 Kommentti: Suomeen luotiin kuudessa vuodessa ammatti, jossa saa yhä tuhansien ihmisten vihat niskaan – nyt ammattilaisia tarvitaan lisää
 Lassi Heikkinen ei olisi koskaan pelaajana päässyt sinne, missä hän on tuomarina nyt – kurkistimme jääkiekon MM-kisoihin suomalaistuomarin silmin

Jesse Välimaa, 24, vaihtoi pelipaitansa tuomarinraitoihin ja kannustaa muita samaan – yhä paheneva tuomaripula siirtää jo seurojen pelejä ja kasvattaa kuluja


Tulipalo teollisuusrakennuksessa osoitteessa Pamilonkatu 9. Tulipalon aiheuttama savu ei enää aiheuta vaaraa.
 Joensuu Käpykangas datum 30.11.2021 kl 18:45.
 Brand i industribyggnad i Pamilonkatu 9. Röken från branden orsakar inte längre fara.

Vaaratiedote Pohjois-Karjalaan: Vaara ohi


Summary: Pelkästään heinäkuussa Yhdysvalloissa irtisanoutui ennätykselliset 4,9 miljoonaa työntekijää. Määrä vastaa lähes kolmea prosenttia maan työvoimasta. Irtisanoutuneiden määrä on pysytellyt yli neljässä miljoonassa myös elo- ja syyskuussa.

Yhdysvalloissa yli 20 miljoonaa työntekijää on irtisanoutunut työstään huhtikuun jälkeen. Pelkästään heinäkuussa työpaikkansa jättäneitä oli 4,9 miljoonaa, mikä vastaa liki kolmea prosenttia maan työvoimasta. Suomeen suhteutettuna se tarkoittaisi, että yhden kuukauden aikana noin 80 000 suomalaista irtisanoutuisi.
 Yhdysvaltain  työllisyystilastojen  mukaan irtisanoutuneiden määrä on pysytellyt yli neljässä miljoonassa myös elo- ja syyskuussa. Se on yli 700 000 enemmän kuin vuosi sitten syyskuussa.
 Yhdysvalloissa irtisanoutumisten määrä on jo niin suuri, että ilmiölle on annettu nimeksi The Great Resignation - suuri irtisanoutumisaalto.
 Strategian ja rahoituksen professori  Brooks Holtom  Georgetownin yliopistosta arvioi, että normaalisti ihmiset irtisanoutuvat tai vaihtavat työpaikkaa jonkin shokin myötä. Holtom mainitsee esimerkkeinä perheenlisäyksen tai opiskelun aloittamisen.
 – Koronapandemian aikana kaikki ovat kokeneet shokin yhtä aikaa. Siksi suuri osa työntekijöistä on pohtinut, pitäisikö nykyisiin töihin jäädä, Holtom selventää.
 Konsulttiyhtiö McKinsey & Companyn syyskuussa julkaiseman  tutkimuksen  mukaan työntekijöitä on irtisanoutunut erityisesti terveydenhuollosta ja teollisuudesta, mutta myös laajasti muilta toimialoilta.
 Terveydenhuollosta ja teollisuudesta on irtisanouduttu herkästi, vaikka uutta työtä ei olisikaan vielä ollut hankittuna. Sen sijaan niin sanotuissa valkokaulusammateissa aiempi työ on jätetty vasta, kun uusi työpaikka on jo ollut varma.
 Professori Holtomin mukaan vähemmän koulutettujen työntekijöiden keskuudessa irtisanoutuneita on enemmän kuin korkeasti koulutetuissa.
 Etätyöt yksi suuri syy irtisanoutumisaallon syntymiselle
 Monella työpaikalla etätyöt yleistyivät koronapandemian puhjettua. Etätöiden myötä työnteko muuttui itsenäisemmäksi ja joustavammaksi kuin aiemmin. McKinsey & Companyn tutkimuksessa selvisi, että jos etätöiden tekemiselle ei ole mahdollisuuksia pandemian jälkeen, saattavat työntekijät vaihtaa herkemmin työpaikkaa.
 Parhaillaan monella työpaikalla Yhdysvalloissa pohditaan sitä, miten ja missä töitä tulevaisuudessa tehdään. Tätä keskustelua on pidetty yhtenä syynä suurelle irtisanoutumisaallolle. Yhdysvalloissa asuva ja työskentelevä  Mira Saravesi  tunnistaa ilmiön.
 – Omista ystävistä ja työkavereista moni on vaihtanut alaa ihan sen takia, etteivät yksinkertaisesti halua mennä takaisin siihen oravanpyörään, missä päivät on todella pitkiä.
 Saravesi työskentelee johdon assistenttina biolääketieteen alalla Washingtonissa ja on itsekin irtisanoutunut ja vaihtanut työpaikkaa etätöiden vuoksi. Tämä tapahtui jo ennen pandemiaa, mutta samaan ratkaisuun hän päätyisi myös nyt, jos työnantaja edellyttäisi toimistoon paluuta.
 – Minulla ei ole enää mitään syytä mennä toimistoon takaisin. Se on ihan hukka-aikaa istua siinä ruuhkassa, kun mä voisin yksinkertaisesti tehdä töitä sinä aikana, toteaa Saravesi.
 Saravesi viittaa yhdysvaltalaiskaupunkien liikenneruuhkiin, jotka venyttävät työpäiviä jopa tuntikausia.
 Mira Saraveden mielestä etätöihin siirtyminen on tehnyt Yhdysvalloille hyvää, sillä nyt työntekijät ovat näyttäneet, että he pystyvät hoitamaan työnsä myös kotoa käsin. Aiemmin etätöitä pystyivät Saraveden mukaan tekemään vain harvat. Mira Saravesi
 Georgetownin yliopiston professori Brooks Holtomin mukaan pandemian jälkeisessä työelämässä neuvotteluvoima on työntekijöillä. Kahden vuoden aikana työntekijät ovat todistaneet, että työt tulevat tehdyiksi myös kotona. Holtom toteaa, että työnantajien on vaikea esittää asiasta vastaväitteitä.
 McKinsey & Companyn tutkimuksen mukaan etätöiden aikana yhteys työyhteisöön ja esihenkilöön on saattanut heikentyä. Katkennut tai heikentynyt yhteys on voinut lisätä halua vaihtaa työpaikkaa.
 Yritykset eivät välttämättä ymmärrä syytä työntekijöiden lähdölle
 McKinsey & Companyn tutkimuksen mukaan työnantajat uskovat, että irtisanoutumisten taustalla on raha. Yrityksissä ajatellaan, että työntekijät lähtevät, koska eivät saa riittävää korvausta työstään.
 Tutkijat ovatkin huolissaan siitä, että yritykset etsivät ratkaisuja ongelmaan väärästä paikasta. Moni työnantaja on esimerkiksi maksanut työntekijöille korona-bonuksia ja ajatellut niiden korjaavan tilanteen.
 Taloustieteilijä  Nicholas Bloom  teki Stanfordin yliopistossa  tutkimuksen , jossa muun muassa selvitettiin yhdysvaltalaisten suhtautumista palkkaan. Tutkimustulosten perusteella keskiverto yhdysvaltalainen olisi valmis 7,7 prosenttia pienempään palkkaan, jos se merkitsisi enemmän vapautta ja joustavuutta työhön.
 Myös Mira Saravesi on sitä mieltä, että palkka ei välttämättä ole yhdysvaltalaisille merkittävin asia työssä. Ihmiset kiinnittävät enemmän huomiota arjen ja työn yhteensovittamiseen. Saraveden mukaan tämä on tervetullut muutos Yhdysvalloissa, jonka kulttuurissa työ on perinteisesti asetettu muun elämän edelle.
 – Itse otin palkanalennuksen. Vaikka saan vähemmän palkkaa, mutta työ on vähemmän stressaavaa, niin olen valmis siitä tinkimään.
 Niin ikään McKinsey & Companyn tekemässä tutkimuksessa havaittiin, että palkan, etujen ja lisätienestien sijaan amerikkalaiset odottavat työn olevan nyt myös merkityksellistä ja persoonallista. Irtisanoutumisaaltoa on kiihdyttänyt se, että työntekijät eivät ole kokeneet aiempaa työtä omakseen.
 Tutkimuksen mukaan työnantajat eivät ole onnistuneet tekemään työstä persoonallista ja merkityksellistä työntekijöille. Siksi yhä useampi yhdysvaltalainen on valmis valitsemaan osa-aikatyön kokoaikaisuuden sijaan.
 Työntekijöitä houkutellaan kymmenien tuhansien dollarien kannustimilla
 Suuri irtisanoutumisaalto on nostanut avoimien työpaikkojen lukumäärän Yhdysvalloissa ennätyslukemiin. Kesäkuusta lähtien avoimia työpaikkoja on ollut kuukausittain yli 10 miljoonaa, mikä on yli 4 miljoonaa enemmän kuin vuosi sitten vastaavaan aikaan.
 Vastaavasti palkattujen henkilöiden määrä ei ole merkittävästi kasvanut. Tämä kertoo siitä, että Yhdysvalloissa työnantajien on tällä hetkellä vaikea saada työntekijöitä. Professori Brooks Holtomin mukaan ongelma on siinä, että pandemian aikana moni työnantaja luopui työntekijöistä. Kun talous on hiljalleen noussut, heitä on vaikea saada takaisin.
 Holtom mainitsee esimerkkinä terveydenhoitoalan. Hänen mukaansa Washingtonissa sairaanhoitaja tienaa keskimäärin 81 000 dollaria vuodessa. Sairaalat ovat tarjonneet 40 000 dollarin suuruisia allekirjoituspalkkioita houkutellakseen työntekijöitä.
 Yhdysvalloissa työläisten neuvotteluasemasta on tullut poikkeuksellisen hyvä. Tyytymättömyys näkyi lokakuussa myös ympäri maan levinneinä lakkoina. Lokakuu sai lempinimen Striketober - lakkokuu. Tannen Maury / EPA
 Ennusteiden mukaan suuri irtisanoutumisaalto ei ole laantumassa nopeasti. McKinsey & Companyn tutkimuksen mukaan yhä jopa noin 40 prosenttia yhdysvaltalaisista työntekijöistä suunnittelee alan vaihtoa tulevina kuukausina.
 Työnantajat näkevät asian valoisammin: heistä hieman yli kolmannes uskoo, että työntekijöiden irtisanoutumiset vähenevät seuraavan puolen vuoden sisällä.
 Vaikka tilastojen valossa 60 prosenttia amerikkalaisista ei suunnittele työpaikan vaihtoa, yritysten ei pitäisi tutkijoiden mukaan tuudittautua siihen, etteivät he tekisi niin. McKinsey & Companyn tutkimuksessa asiaa perustellaan muun muassa sillä, että ennen pandemiaa moni ei vaihtanut alaa, koska se olisi merkinnyt muuttoa toiselle paikkakunnalle.
 Etätöiden yleistyminen on kuitenkin johtanut siihen, että uusi työ ei välttämättä edellytä paikkakunnan vaihtamista.
 Myös Suomen työmarkkinoilla ollut vilkas vuosi
 Työntekijöiden suunnitelmia vaihtaa alaa on selvitetty ammattiliittojen kyselyissä myös Suomessa. Esimerkiksi Yleisen työttömyyskassan (YTK) alkuvuonna tekemän  kyselyn  mukaan alan vaihtamista harkitsi noin joka kolmas vastaaja.
 Eniten alan vaihtamista suunnittelivat alle 35-vuotiaat ja ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet työntekijät. YTK:n mukaan alanvaihtoa harkitsevien parissa korostuvat toimialana järjestöt ja yhdistykset. Lisäksi mainos- ja markkinointialalla sekä matkailu-, majoitus- ja ravintola-alalla työskentelevillä halukkuus alan vaihtamiseen oli suuri.
 YTK:n työelämäpalvelujen kehityspäällikkö  Mirva Puranen  kirjoitti elokuun lopussa  blogissaan , että tämä vuosi on kulunut Suomen työmarkkinoilla tavanomaista vilkkaammissa merkeissä. Kuten Yhdysvalloissa, on Suomenkin työmarkkinoilla Purasen mukaan edessä vaihe, jossa testataan työnantajan arvojen yhteensopivuutta oman arvomaailman kanssa.
 Puranen kirjoittaa, että työnantajan puolelta tapahtuneet irtisanomiset ja niiden mukanaan tuoma epävarmuus töiden jatkumisesta on ollut omiaan lisäämään halukkuutta löytää uusi työ jossakin muualla.
 Lue myös:
 Ennätyksellisen moni irtisanoutuu ja lakkoja sikiää kaikkialla: Tästä on kyse Yhdysvaltojen työmarkkinoita myllertävissä trendeissä
 Ajatteletko vaihtaa alaa? Asiantuntijat: Nyt on työntekijän markkinat – ”Näin laajaa alalta toiselle siirtymää on tapahtunut tuskin koskaan”

Yhdysvaltoja ravisuttaa ennennäkemätön irtisanoutumisten aalto – kymmenet miljoonat työntekijät jättäneet aiemman työnsä


Summary: Vuonna 2025 tulee kuluneeksi 50 vuotta Helsingin turvallisuus- ja yhteistyökonferenssista, joka loi pohjan nykyiselle Ety-järjestölle.

Suomesta tulee Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyjin puheenjohtaja vuonna 2025, vahvistaa ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.).
 Puheenjohtajuudesta sopivat 57 jäsenmaata konsensuspäätöksellä ennen huomenna Tukholmassa alkavaa Ety-järjestön kokousta. Puheenjohtajamaana toimii parhaillaan Ruotsi.
 – Tuleva Etyjin puheenjohtajuus on konkreettinen osoitus Suomen työstä ja sitoutumisesta rauhan ja vakauden edistämiseen Euroopassa, Haavisto totesi.
 Voit katsoa Haaviston tiedotustilaisuuden kokonaan täältä
 Hallitus päätti toissaviikolla hakea Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön puheenjohtajuutta vuodeksi 2025. Silloin tulee kuluneeksi 50 vuotta Helsingin Ety-konferenssista.
 Haaviston mukaan Suomi kävi nopean lobbauskierroksen jäsenmaihin päin marraskuun aikana. Haavisto kertoi pohjustaneensa puheenjohtajuutta esimerkiksi Venäjän kanssa tavatessaan ulkoministeri  Sergei Lavrovin  Tromssassa Barentsin euroarktisen neuvoston kokouksessa.
 Katso, kuinka tasavallan presidentti Urho Kekkonen kertoi Ety-kokouksen tulosta Helsinkiin vuonna 1975
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö huomioi Suomen valinnan tuoreeltaan tviitissään.
 – Jatkamme työtä vuoropuhelun ja luottamuksen edistämiseksi sekä Helsingin hengen vahvistamiseksi, Niinistö tviittaa.
 Etyjillä merkittävä asema jännittyneessä maailmassa
 Haavisto kuvasi Ety-järjestöä merkittäväksi foorumiksi vuoropuhelun, läpinäkyvyyden ja luottamuksen lisäämisessä 57 osallistujavaltion kesken.
 Etyjin merkitys korostuu, kun kansainvälinen ilmapiiri on jännittynyt.
 – Työskentelyilmapiiri Etyjissa on ollut viime aikoina varsin vaikea, joten työsarkaa tässä riittää, Haavisto sanoi.
 Yhteen on sovitettava niin erilaisten osallistujamaiden edut ja intressit kuin esimerkiksi Valko-Venäjä, Yhdysvallat, Mongolia, Ukraina, Britannia, Ranska ja Venäjä.
 – Suomi haluaa vahvistaa Etyjin toimintaa eurooppalaisena turvallisuusjärjestönä, Haavisto sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Edellisen kerran Suomi toimi Ety-järjestön puheenjohtajana vuonna 2008. Puheenjohtajuuskauteen osui silloin muun muassa Georgian sota.
 Tuolloin Ety-järjestö oli mukana esimerkiksi laatimassa tulitaukosopimusta Venäjän ja Georgian vihollisuuksien lopettamiseksi.
 Etyjin toiminta on painottunut etenkin Itä-Eurooppaan konfliktien hallintaan, kriisinhallintaoperaatioihin, konfliktien jälkeiseen jälleenrakentamiseen ja demokratian vahvistamiseen muun muassa vaalitarkkailuna.
 Huippukokouksen 2025 muoto avoin
 Ulkoministeri Haaviston mukaan on liian aikaista arvioida, pääseekö Suomi juhlistamaan puheenjohtajakaudella Etyjin huippukokousta valtiopäämiestasolla vuoden 1975 juhlakokouksen hengessä.
 Tämän viikon Tukholman kokouksen tapaan Ety-järjestön huippukokoukset järjestetään tavallisesti ulkoministeritasolla.
 – Varmasti riippuu paljon Euroopan tilasta ja Etyjin tilasta, mutta tavoittena on puheenjohtajakaudella saada aikaan korkean tason vuoropuhelua myös valtiopäämiesten kesken, Haavisto totesi.
 Nähtäväksi jää myös se, onko kauden aikana tapahtumia, joihin voisi osallistua myös Etyjin ulkopuolisia maita, kuten Kiina.
 – Ajattelemme juhlavuotta työn kannalta, emme samppanjalasien kiillotusvuotena, Haavisto sanoi.
 Puheenjohtajuus tulee työllistämään Suomea paitsi itse puheenjohtajuusvuonna, myös sitä edeltävänä ja seuraavana vuonna.
 Haaviston mukaan puheenjohtajuus vaatii lisäresursseja Suomelta niin Helsinkiin, Etyjin päämajaan Wieniin kuin kiertäviin tehtäviin kriisialueillakin.
 Etykistä Etyjiin
 Helsingin huippukokous järjestettiin heinä-elokuun vaihteessa 1975.
 Kokouksen yhteydessä kylmän sodan jännitteitä liennyttivät muun muassa Neuvostoliiton johtaja  Leonid Brežnev  ja Yhdysvaltain presidentti  Gerald Ford.
 Ety-kokouksen lopuksi vuonna 1975 allekirjoitettiin Helsingin päätösasiakirja ja konferenssin pohjalta muodostui 1990-luvulla Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö.
 Viime viikolla  Saksan vierailullaan  tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  vahvisti, että Suomi on hakenut juhlavuoden puheenjohtajuutta.
 – Meidän on otettava vastuu maanosamme tulevaisuudesta. Suomi on valmis tekemään osansa, Niinistö sanoi Berliinissä.
 Niinistö  toistuvasti sanonut , että hän haluaisi elvyttää Helsingin hengen.
 Helsingin päätösasiakirja määritteli raamit ja periaatteet Euroopan turvallisuudelle. Kesällä yhdysvaltalaisessa  Foreign Policy -lehdessä  Niinistö visioi, että juhlavuonna jäsenmaat voisivat vahvistaa juhlavuonna uudelleen sitoumuksensa päätösasiakirjan periaatteisiin.
 Helsingin huippukokoukseen 1975 osallistui 35 maan edustajaa. Ety-järjestössä on nykyisin 57 jäsenmaata.
 Lisää vuoden 1975 Ety-kokouksesta Ylen Elävässä arkistossa

Suomesta Ety-järjestön puheenjohtajamaa juhlavuonna 2025 – ulkoministeri Haavisto vahvisti tiedotustilaisuudessa


Summary: Oululainen Sanni Inget ei häpeä leveää murrettaan, vaan kokee sen vahvuutena. Sosiaalinen media on kasvattanut murteiden suosiota, sanoo emeritusprofessori.

Oulun kaupungin verkkomedia  Mun Oulu  kysyi taannoin lukijoiltaan Oulun murteen kauneinta sanaa. Selkeäksi voittajaksi nousi  pölijä  eli pöljä, joka tarkoittaa hölmöä, tolloa tai pöhköä.
 Pölijä on myös oululaisen muusikon, toimittaja  Sanni Ingetin  suosikkisana Oulun murteessa.
 – Käytän sitä paljon, varsinkin siskoni kanssa. Mutta tykkään myös käyttää "hilijaa"-sanaa eli murteellista versiota hiljaa-sanasta, hän kertoo.
 28-vuotias Inget on herättänyt viime aikoina huomiota suosituilla  Instagram-videoillaan . Videoilla hän puhuu perinteistä Oulun murretta.
 – Monet luulevat, että olen pelkkä somepersoona, mutta puhun ihan oikeasti leveää murretta, hän sanoo.
 Sanni Ingetin innostus Oulun murteen käyttöön vahvistui hänen asuessaan ja opiskellessaan Etelä-Suomessa. Laajasalon opistossa erikoinen murre sai paljon huomiota opiskelukavereiden keskuudessa.
 – Puheeni oli muiden mielestä hauskan kuuloista. Siitä lähti ajatus, että voisin viihdyttää ihmisiä tällä murteella.
 Kuuntele, kun Inget vastaa murteella kysymyksiin toimittaja Marko Siekkisen haastattelussa:
 Oululaisen suomen kielen emeritusprofessorin  Harri Mantilan  mukaan tänä päivänä murteen puhuminen on helpompaa kuin esimerkiksi parikymmentä vuotta sitten.
 Murretta ei enää hävetä eikä sitä pidetä junttikielenä. Sosiaalinen media on tehnyt murteen puhumisesta hyväksyttyä ja nostanut niiden suosion kasvuun.
 Hilkka on Hilikka ja Olga on Oloka
 Sanni Inget haluaa tuoda Oulun murretta esittelevillä videoillaan esiin kotiseutunsa luonnetta. Aiheena ovat muun muassa urheilulajit ja suomalaiset etunimet oululaisittain äännettyinä.
 – Oulussa pelataan "jalakapallua" ja "pilijartia". Täällä Hilkka on "Hilikka" ja Olga "Oloka", Inget sanoo ja naurahtaa.
 Murteen puhumiseen Inget on saanut kannustusta pienestä pitäen. Hänen vanhempansa ovat kotoisin Oulun seudulta, ja kotona puhuttiin leveää murretta.
 Sanni Ingetin mielestä murteen puhuminen tekee  ihmisestä persoonallisen. Janne Veikko Körkkö / Yle
 Inget muistelee, että hänen nuoruudessaan murteella puhuminen oli noloa ja junttimaista. Yläasteella hän ihmetteli, miksi koulukaverit eivät enää puhuneet Oulun murteella.
 – Kuulosti oudolta, kun ystävät, jotka olivat ennen puhuneet murretta, alkoivat puhua yhä enemmän kirjakieltä.
 Kokemus ei ole tavaton.
 Ennen murre oli jopa kiellettyä
 Emeritusprofessori Harri Mantilan mukaan kouluissa saatettiin jopa vihata murteita 1960-luvulla. Hänen kouluaikanaan murteen puhuminen oli kiellettyä. Sanottiin, että se on sellaista halkopinon takana puhuttavaa kieltä.
 – En usko, että nykyaikana ketään kielletään puhumasta murretta. Se on yksilön ominaisuus ja sellaisena sallittu. Murre ei saa tietenkään horjuttaa yleiskielen asemaa niissä tilanteissa, joissa sitä pitää käyttää, Mantila sanoo.
 Hänen mukaansa sosiaalisella medialla on ollut suuri vaikutus murteiden suosion kasvuun.
 Aiemmin murretta on puhuttu lähinnä yksityisissä tilanteissa ja tilaisuuksissa. Nykyään murteita käytetään paljon markkinoinnissa ja mainonnassa. Niillä voidaan luoda erilaisia mielikuvia.
 – Kun murre on näkyvää ja sitä käytetään, se vaikuttaa asenneilmapiiriin. Murre on oman paikallisidentiteetin ja persoonallisuuden ilmaus, Mantila toteaa.
 Samaa mieltä on Sanni Inget, jolle oma murre on kielen rikkaus.
 – Murre kertoo, mistä on kotoisin. Se on juurruttanut minut enemmän tänne pohjoiseen, ja arvostan täällä olevia asioita entistä enemmän.
 "Noin leveä murre ei sovi radioon"
 Inget kertoo saaneensa paljon myönteistä palautetta murrevideoistaan. Oulun murteella puhumista pidetään hauskana.
 Mutta kun Inget tekee puhetyötä toimittajana, silloin hän joutuu miettimään, kuinka leveää murretta voi puhua.
 – Opiskeluaikana radiotyötä tehdessäni opettaja sanoi, että noin leveä Oulun murre ei sovi radioon. Kaikki eivät murteellisia ilmaisuja välttämättä ymmärrä.
 Ingetin videot ovat keränneet Instagramissa tuhansia tykkäyksiä ja katseluita.
 Videoiden aiheita kehitellessään Inget luottaa mielikuvitukseen ja huumoriin. Niiden avulla onnistuu yleensä herättämään seuraajien kiinnostuksen.
 Puhutko sinä murretta vai yleiskieltä? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 1. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Oletko kallellasi savolaisiin, hämäläisiin vai kenties eteläpohjalaisiin murteisiin? Selvitä murre-DNA:si!

Entinen junttikieli on taas muotia: 28-vuotias Sanni Inget puhuu murretta Instagramissa, ja tuhannet ihastelevat


Summary: Nyt käyttöönotettavien rajoitusten vaikutukset tullaan näkemään vasta vähän ennen joulua. Mikäli rajoitustoimilla ei päästä haluttuihin tuloksiin, saatetaan tarttua hätäjarruun, eli pakkokeinoihin.

Suomi tarvitsee nyt nopeita päätöksiä rajoitustoimista, jotta epidemiaa pystytään hillitsemään, totesi HUSin apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  tiistain A-studiossa. Ruotsalaisen mukaan olisi hyvä tehdä useita päätöksiä yhtäaikaisesti, sillä vaikutukset nähdään viiveellä.
 – Ne päätökset, joita teemme nyt, ennakoivat helpotusta vasta 2–3 viikon kuluttua.
 Ruotsalaisen mukaan maskin käyttö sekä ravintola- ja kokoontumisrajoitukset ovat tällä hetkellä tehokkain tapa torjua viruksen leviämistä.
 – Samanaikaisesti meidän täytyy koko ajan nostaa rokotekattavuutta, ykkös, kakkos ja kolmansien annoksien osalta ja saada lapset rokotusten piiriin.
 Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä kokoontuu huomenna päättämään 5-11-vuotiaiden rokottamisesta.
 Hätäjarruun tartutaan, jos tuloksia ei tule
 Hallituksen  tiistai-illan tiedotustilaisuudesta  selvisi, että sosiaali- ja terveysministeriö lähettää alueille ohjauskirjeen rajoitustoimista. Testausta ja jäljitystä aiotaan lisätä, laaja etätyösuositus otetaan käyttöön leviämisalueilla ja koronapassin käyttöä tehostetaan. Ohjauskirjeessä suositellaan rajoituksia myös teattereihin, konsertteihin ja muihin matalan riskin tapaamisiin.
 Myös hätäjarru nousi tiedotustilaisuudessa esille, mutta hallitus ei aio sitä vielä käyttää. Sosiaali- ja terveysministeriön johtajan  Pasi Pohjolan  mukaan hätäjarruun tartutaan mikäli rajoitustoimilla ei saada haluttuja tuloksia. Sitä, millaisiin tuloksiin esimerkiksi tartuntalukujen suhteen pyritään, Pohjola ei halunnut spekuloida.
 – Se on se trendi, ollaanko menossa alaspäin vai ollaanko jääty jumiin.
 Arvio rajoitustoimien vaikutuksista voidaan tehdä vasta parin viikon jälkeen, eli joulun kynnyksellä. Hätäjarruun tarttuminen tarkoittaisi käytännössä pakkokeinojen käyttöönottoa, eli esimerkiksi tilojen sulkemista.
 Lisää aiheesta
 Hallitus haluaa aveilta nopeasti päätöksiä tapahtumien uusista rajoituksista – laaja etätyösuositus kaikille leviämisalueille
 Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia omikronmuunnoksesta – mitä oireita muunnos aiheuttaa, mistä uusia variantteja sikiää?

Rajoitustoimien tulokset nähdään joulun kynnyksellä – HUSin Eeva Ruotsalainen: Tarvitsemme nopeita päätöksiä


Summary: Jazzlaulajana ja tanssijana tunnettu Josephine Baker on kuudes nainen, joka sai hautapaikan Pantheonista.

Yhdysvalloissa syntynyt tanssija ja jazzlaulaja  Josephine Baker  sai tiistaina hautapaikan Pariisin Pantheon-monumentista ensimmäisenä mustana naisena ja ensimmäisenä yhdysvaltalaisena. Baker asui Ranskassa suurimman osan elämästään.
 Vuonna 1906 Yhdysvaltain Missourissa syntynyt Baker muutti vuonna 1925 monen mustaihoisen tavoin Ranskaan paetakseen synnyinmaansa rotuerottelua.
 Hänestä tuli supertähti, jonka energinen jazz-tyylinen esiintyminen valloitti pariisilaisten sydämet.
 Toisen maailmansodan aikana Baker työskenteli Ranskan vastarintaliikkeessä sekä vakoojana. Toiminnastaan hänet on palkittu Ranskassa korkein arvomerkein.
 Näyttävässä seremoniassa puhui muun muassa Ranskan presidentti  Emmanuel Macron .
 – Vaikka tulet Pantheoniin syntyperäisenä amerikkalaisena, sinua suurempaa ranskalaista naista ei ole, Macron sanoi.
 Baker on vasta kuudes nainen, jolle on myönnetty hautapaikka Ranskan suurmiehille tarkoitetusta muistomerkistä, joka alunperin rakennettiin monumentaaliseksi kirkoksi.
 Pantheonissa on hautapaikka muun muassa fyysikko  Marie Curiella , valistusfilosofi  Voltairella  ja kirjailija  Victor Hugolla .
 Pantheoniin siirrettävä Bakerin hauta on symbolinen. Baker kuoli vuonna 1975 ja hänet haudattiin Monacoon.

Legendaarinen esiintyjä Josephine Baker sai hautapaikan Pariisin Pantheonista


Summary: Epäilty ampuja on 15-vuotias lukion oppilas, kertovat viranomaiset. Ampuja haavoitti lisäksi kuutta ihmistä, joiden joukossa on opettaja.

Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa ainakin kolme ihmistä on kuollut lukiossa tapahtuneessa ampumisessa. Lisäksi ainakin kuusi ihmistä on haavoittunut.
 Ampuminen tapahtui noin 22 000 asukkaan Oxfordin pikkukaupungissa noin 50 kilometriä Detroitin kaupungista pohjoiseen, kertoo paikallinen sheriffilaitos.
 Viranomaisten mukaan epäilty ampuja on 15-vuotias toisen vuoden opiskelija, joka poliisin mukaan ampui kuoliaaksi kolme muuta koulun oppilasta ja haavoitti useita. Haavoittuneiden joukossa on opettaja.
 Poliisi otti epäillyn ampujan kiinni paikan päältä. Epäillyllä oli puoliautomaattinen pistooli ja useita lippaita.
 – Apulaissheriffit kohtasivat hänet, hänellä oli ase hallussaan, ja he ottivat hänet kiinni, kertoi toimittajille Oaklandin piirikunnan sheriffilaitoksen edustaja  Mike McCabe .
 Pidätystilanteen yksityiskohtia ei kommentoitu tarkemmin. Kuolonuhreista ei ole kerrottu tietoja julkisuuteen.
 Koulurakennus meni ampumisen jälkeen hälytystilaan. Luokkiinsa suojautuneet oppilaat vietiin myöhemmin läheiseen ruokakauppaan vanhempiensa noudettavaksi.

Yhdysvaltojen Michiganissa ainakin kolme on kuollut kouluampumisessa


Summary: Kasvuyrityksiä haluavat kasvattaa kaikki: sijoittajat, yliopistot, suuret yritykset ja tutkimuslaitokset. "Kun pieni kasvaa, me kasvamme mukana", sanoo Microsoftin edustaja.

Robotti on lukuisista somevideoista tuttu.
 Nelijalkainen kone muistuttaa jonkinlaista peuraa, mutta siinä missä eläimellä olisi pää, robotilla on venyvä koura.
 Boston Dynamicsin robotit ovat somevideoilta tunnettuja. Ne kulkevat vaikeissakin maastoissa. Sasha Silvala / Yle
 VTT:n esittelee Boston Dynamicsin robottia, jonka tutkimuslaitos on hankkinut pari kuukautta sitten 170 000 eurolla.
 Tiimipäällikkö  Taru Hakanen  kertoo, että robotti on ostettu tutkimuskäyttöön.
 Nyt robotti tekee temppujaan Slush-startup-tapahtumassa.
 – Haemme teollisia firmoja mukaan ja ideoimme, mitä tällä voisi tehdä ja mitä teknologioita voisimme ideoida. Tarkoitus on palvella suomalaista teollisuutta, Hakanen sanoo.
 Mitä eläintä tämä mielestäsi muistuttaa?  Sasha Silvala / Yle
 Boston Dynamicsin robotin etu ovat raajat. Se pystyy nousemaan rappusia ja kulkemaan vaikeassa maastossa, avaamaan jopa ovia. Yleensä robotit kulkevat pyörillä ja niiden kulku tyssää hankalassa maastossa.
 Tämän robotin sensorit havainnoivat ympäristöä: se kuvaa, mittaa ja 3D-mallintaa ja osaa navigoida automaattisesti. VTT aikoo kokeilla siihen myös hyperspektrikameraa, joka tunnistaa erilaisia materiaaleja.
 Teollisuuskäyttöön tehty robotti on täynnä mahdollisuuksia: sillä voi valvoa teollisuuslaitoksia, tehdä korjaustöitä vaarallisilla alueilla ja vaikka mitä.
 – Ajatus on, että vaaralliseen paikkaan voidaan lähettää kone, ei tarvitse lähettää ihmistä. Tylsät ja vaaralliset tehtävät voidaan siirtää robotille. Se voi tehdä myös turvallisuuskierroksia, Hakanen sanoo.
 – Tämä on ollut meillä vasta muutaman kuukauden ja olemme vasta alussa kehittämisessä. Tietääksemme näitä on kaksi Suomessa. Aalto-yliopistolla ja VTT:llä. Haluamme mainostaa tätä teollisuudelle.
 Siksi VTT on mukana myös Slush-tapahtumassa. Eikä vain siksi. VTT esittelee muun muassa oman kasvuyrityshautomonsa tiimejä ja hakee niille rahoitusta.
 – Haemme teollisia firmoja mukaan ja ideoimme, mitä tällä voisi tehdä ja mitä teknologioita voisimme ideoida. Tarkoitus on palvella suomalaista teollisuutta, VTT:n Taru Hakanen sanoo. Sasha Silvala / Yle
 Rahaa on jo, nyt tarvitaan työntekijöitä
 Slush-startup-tapahtuma päättyi tänään torstaina loppubileisiin.
 Tapahtuman ytimessä ovat sijoittajien ja kasvuyritysten kohtaaminen. Yrittäjät hakevat rahoitusta, jolla he voivat kasvattaa yrityksiään, sijoittajat etsivät yrityksiä, jotka kasvaessaan tuovat sijoitetut rahat moninkertaisena takaisin.
 Nimestään huolimatta Starship Techonlogies ei valmista avaruusaluksia, vaan kuljetusrobotteja. Ne ovat itsestään kulkevia pieniä kärryjä, jotka korvaavat esimerkiksi ruokalähetit.

 Sasha Silvala / Yle
 Tänä vuonna Suomessa on lyöty edellisvuosien  tapaan kasvuyritysten rahoitusennätyksiä . Suomalaisille tartupeille ja kasvuyrityksille virtaa nyt rahaa ennätystahtiin.
 Virossa syntynyt Starship Technologies -yritys on kuitenkin muilla asioilla liikkeellä.
 Senior Mobile Developer  Joakim Kronqvist  kertoo, että yritys etsii Slushissa ennen kaikkea työvoimaa Helsingin toimistolleen. Pääkonttori on San Fransiscossa, tutkimusta ja kehitystä Helsingissä ja Tallinnassa.
 – Meillä on 100 miljoonan dollarin rahoitus, emmekä etsi lisää investointeja.
 Nimestään huolimatta yritys ei valmista avaruusaluksia vaan kuljetusrobotteja. Ne ovat itsestään kulkevia pieniä kärryjä, jotka korvaavat esimerkiksi ruokalähetit.
 Yhden itseajavan kuljetuskärryn rakentaminen maksaa saman verran kuin kalliin läppärin (tarkkaa summaa Kronqvist ei suostu kertomaan).
 Robotti ruokalähettinä tulee paljon halvemmaksi kuin Wolt-kuski. Sille ei tarvitse maksaa palkkaa.
 Kuljetusrobotteja on jo toiminnassa 20 yliopistokampuksella Yhdysvalloissa kuljettamassa noutoruokaa ja esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Tallinnassa. Teollisuuden käytössä niitä on Saksassa ja Tanskassa.
 – Robotti menee ravintolaan tai kauppaan ja hakee ruoat tai ostokset. Kaupalla on koodi, joka avaa robotin luukun.
 Nimestään huolimatta Starship Techonlogies ei valmista avaruusaluksia, vaan kuljetusrobotteja. Ne ovat itsestään kulkevia pieniä kärryjä, jotka korvaavat esimerkiksi ruokalähetit.

 Sasha Silvala / Yle
 Ja kun robotti tulee perille, sen saa avattua.
 Tallinnan sää on koetinkivi: koska robotti painaa siellä tuiskussa, se pärjää myös Helsingissä, Kronqvist sanoo. Lähitulevaisuudessa robottikärryt suhaavat siis myös Suomessa.
 Robotti on 99 prosenttisesti autonominen. Kun jossain tulee ongelmia, vaikkapa risteyksessä on yllättävä ruuhka tai kolari, operaatiokeskuksessa oleva ihminen voi ottaa robotin ohjaukseensa. Kärry ajaa 6 km/h, ihmisen kävelyvauhtia.
 Vaatteita, jotka eivät likaannu ja ulkoilma-asuja ilman kemikaaleja
 Tänä vuonna ulkomaisia vieraita ja muualta maailmasta tulleita yrityksiä on ollut Slushissa vähemmän kuin edelliskerralla. Syykin on selvä. Esimerkiksi Kiinan ja Japanin karanteenisäännötä ovat ankarat, ja lentäminen Suomeen ei ole kovin viisasta: tänne kyllä pääsee, mutta paluu on karanteenin takia vaikeaa.
 Jetro eli Japanin vastine Business Finlandille on lennättänyt edustajansa Lontoosta ja tuonut Slushiin mukaan kaksi startupia esiteltäväksi. Ne tekevät molemmat vaatteita ja asusteita.
 – Nyt emme voineet tuoda Japanista yrityksiä pandemian vuoksi, siksi valitsimme Euroopassa toimivat yritykset mukaamme, Jetron Lontoon toimiston varajohtaja  Masahide Sakishige  sanoo.
 Hap-yritys tekee kestäviä vaatteita myös lemmikeille. Lelukoiran nimi on Oro, tai siis Olo. Se tulee suomen sanasta olo. Moto Suzuki ja Jarkko Jussila edustamassa Hapia. Sasha Silvala / Yle
 Toinen japanilaisista startupeista on nimeltää Hap.
 – Teemme kestävän kehityksen mukaisia vaatteita, teknisiä asusteita, sanoo  Moto Suzuki .
 Tekniset vaatteet tarkoittavat paitsi vedenkestäviä, myös antivirus, antibakteeri, antihome, antimoskiitto jne. -asusteita.
 – Lisäksi meillä on lämmitettyjä vaatteita, joita voi säädellä älypuhelimella. Jos haluaa vaikka lämmittää polveaan tai vain selkää, sekin onnistuu, Susuzki sanoo. Hän esittelee myös viilentävää teknistä aluspaitaa. Kun siihen lorauttaa 10 grammaa vettä, se laskee ihon pinnan lämpötilaa.
 – Koitamme luoda vaatteita, jotka pysyvät puhtaina esimerkiksi maanjäristysten ja kriisien aikana. Teemme vastaavia tuotteita myös eläimille.
 Iso osa vaatteista on muiden brändien ylijäämätuotteita, joista tehdään paranneltuja versioita. omaa tuotantoamme
 Toinen vaatekasvuyritys on nimeltään amphibio. Sen toimitusjohtaja  Jun Kamei  haluaa poistaa kemikaalit teknisistä vaatteista.
 – On iso ristiriita, että ulkoilmaa ja luontoa rakastavat ihmiset käyttävät vaatteita, jotka saastuttavat luontoa kemikaaleilla, Kamei sanoo.
 Teemme 100 prosenttisesti kierrätettäviä vedenkestäviä asusteita, joiden pinnotteissa ei käytetä saastuttavia kemikaaleja.
 – Kaikki brändit haluavat tehdä kestäviä vaatteita, mutta kaikilla yrityksillä ulkovaatteiden pinnoitteet ovat suurin saastuttaja ja ongelma.
 Koska kaikki ulkoilmavaatebrändit haluavat olla myös ympäristöystävällisiä, Kamei uskoo, että heidän teknologialleen on kysyntää.
 – Emme voi tarkkaan kertoa, se on liikesalaisuus. Mutta meidän materiaaleja on käytetty lääketeollisuudessa, mutta ei ennen vaateollisuudessa, hän sanoo
 Kun pienet kasvavat, myös isot kasvavat
 Slushissa monilla isoilla yrityksille, kuten Astra Zeneca, Huawei tai Microsoft, on omat osastonsa.
 – Aina kun jokin softafirma kehittää jotain Microsofiin alustoilla, haluamme auttaa heidän liiketoimintaansa kasvamaan. Se hyödyttää kumppaneita ja Microsoftia, Inari Bergius sanoo.

 Sasha Silvala / Yle
 Microsoftin partner developement manager  Inari Bergius  sanoo, että yritys on Slushissa tukemassa startupeja.
 – Meillä on Founders hub -niminen startupien tukiohjelma, jossa autetaan kasvuyrityksiä matalalla kynnyksellä, hän sanoo.
 Teknologiajätti Microsoft auttaa pieniä firmoja tarjoamalla lisenssejä, teknistä tukea, ideoinnin apua ja jopa hankkimaan rahoitusta.
 – Aina kun jokin softafirma kehittää jotain Microsoftin alustoilla, haluamme auttaa heidän liiketoimintaansa kasvamaan. Se hyödyttää kumppaneita ja Microsoftia, Bergius sanoo.
 Kun kasvuyritys muuttuu suureksi, se käyttää edelleen Microsoftin tuotteita ja auttaa siis Microsoftiakin kasvamaan suuremmaksi.
 – Kasvuyrityksen kiinnostavat, koska joku niistä aina kasvaa isoksi ja voimme kasvaa yrityksen rinnalla. Haluamme olla alusta asti mukana, kasvaa ja kasvattaa. Me olemme kontaktoineet täällä uusia kasvuyrityksiä, Bergius kertoo.
 – Vaikka meillä on hyvin iso portfolio, on aina alueita, joihin meillä ei ole suoraan tarjota ratkaisuja. Startupit täyttävät niitä aukkoja.
 Microsoftin osastolla oli kokeilussa Hololens 2 -laseille kehitetty musiikin tuottamusohjelmisto. Inari Bergius ja virtuaalilasit.  Sasha Silvala / Yle
 Yliopisto haluaa saattaa yrityksensä maailmalle
 Aalto-yliopiston osasto on aivan Microsoftin vieressä. Ja ainakin yhtä iso. Innovaatiovararehtori  Janne Laine  kertoo, että Aalto esittelee 12 kestävään kehitykseen liittyvää startupia ja tuo opiskelijoiden ja tutkijoiden startup-yrityksiä esille.
 – Yritykset ovat esimerkiksi tekstiileihin, biopohjaisiin pinnotteisiin ja muovautuviin vaahtoihin liittyviä. Meillä on myös ruoantuotantoon, vertikaaliviljelykseen liittyvä rakennelma, joka voidaan viedä vaikka Saharaan, Laine sanoo.
 Aallon tutkimustuloksia siis yritetään kaupallistaa kasvuyritysten kautta, ja näille yrityksille koitetaan saada rahoitusta sijoittajilta, joita Slushissa on mukana.
 – Haluamme vaikuttaa yhteiskuntaan uusien innovaatioiden alueella.
 Laine kehuu kansainvälistä Aaltoa ja sen seitsemää tutkimusfokusaluetta.
 – On rekrytoitu 300 uutta professoria ja panostetaan laatuun. Olemme yksi kansainvälisimpiä yliopistoja Euroopassa, 48 prosenttia henkilökunnasta on kansainvälistä. Enemmän ja enemmän pystymme tuottamaan uusia aihioita
 Suomen yksisarvisista, siis miljardiluokkaan yltävistä kasvuyrityksistä, seitsemän kymmenestä tulee jatkossa tulemaan Aalto-yliopistosta, Laine sanoo.
 –  Nyt kun Woitin isosta exitistä on paljon puhuttu , kyllä tilanne on se, että Aallon aikana on syntynyt uusi sukupolvi nuoria, jotka realisoivat puheen uusista innovaatioista, hän toteaa.
 Suomen yksisarvisista, siis miljardiluokkaan yltävistä kasvuyrityksistä, seitsemän kymmenestä tulee jatkossakin tulemaan Aalto-yliopistosta.
 – Enää ei mennä suuriin yrityksiin töihin, vaan koulutamme kaikkia opiskelijoita yrittäjämäiseen ajattelutapaan ja radikaalin luovuuteen. Kaikista ei tarvitse tulla yrittäjiä, mutta haluamme generoida out of the box -ajattelua. Nyt se on oikeasti tapahtunut, tämä ei ole vain juhlapuheissa.
 *Innovaatiovararehtori vastaa patenteista, keksinnöistä, opiskelijayrityksistä ja yritysyhteistyöstä sekä kaupunkien ja tutkimuslaitosten kanssa yhteistyöstä.

 Suomalaisyhtiö kasvoi hiljaisuudessa arvokkaammaksi kuin Tokmanni, Fiskars tai Ponsse – 1,8 miljardin euron hintalapun saanut Aiven nousi yksisarvisten joukkoon
 Analyysi: "Rovio, Supercell ja Wolt ovat näyttäneet, että Suomesta voi tulla mitä vaan", sanoo Slushissa uusia yrityksiä etsivä sijoittaja
 Startup-yritysten suurtapahtuma Slush järjestetään Helsingissä synkästä koronatilanteesta huolimatta

Starship Technologiesin Joakim Kronqvist: “Meillä on sadan miljoonan dollarin rahoitus, emme tarvitse rahaa, Slushissa etsimme lisää työntekijöitä Helsingin toimistoomme”


Summary: Sotilaallisessa seremoniassa soi Nina Hagenin 1970-luvun DDR:stä peräisin oleva hitti, mutta myös virsi. Angela Merkel vietti itse nuoruutensa Itä-Saksassa, ja hänen isänsä oli pappi.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksaa 16 vuotta johtaneen liittokansleri Angela Merkelin kunniaksi järjestetään Berliinissä illalla kello 20 Suomen aikaa sotilaallinen jäähyväisseremonia. Sen voi katsoa suorana tämän jutun pääkuvaa kikkaamalla.
 Suuri iltasoitto, Großer Zapfenstreich, on perinteinen väistyville liittokanslereille järjestettävä seremonia. Tänä vuonna se ei kuitenkaan ole aivan perinteinen koronapandemian ja Merkelin musiikkivalintojen vuoksi.
 Juhlavieras sai itse valita kolme kappaletta sotilassoittokunnan esitettäväksi. Merkelin valinnoista tavanomaisempia ovat saksalaisen laulajan  Hildegard Knefin   Für mich, soll's rote Rosen regnen  (Minulle pitäisi sataa punaisia ruusuja) ja 1700-luvun kristillinen hymni  Großer Gott, wir loben dich  (Jumala, ylistämme sinua).
 Jälkimmäisen valinnan on arveltu liittyvän hänen isäänsä, joka oli protestanttipappi, sekä kristillisdemokraattisen puolueen CDU:n kristillisiin juuriin.
 Kolmas lauluvalinta on sen sijaan kohauttanut. Sotilassoittokunta saa esitettäväkseen vuonna 1974 kommunistisessa DDR:ssä kirjoitetun punkhitin,  Nina Hagenin  esittämän kappaleen  Du hast den Farbfilm vergessen  (Olet unohtanut värifilmin) .
 Saksalaismedian mukaan kappale oli niin suosittu, että moni DDR:läisistä muistaa vieläkin sen sanat ulkoa. Kappale on nähty verhottuna kritiikkinä DDR:lle. Myöhemmin Hagenista tuli punkidoli myös lännessä.
 Nina Hagen vuonna 1980 ullstein bild/ All Over Press
 Merkel vietti itse nuoruutensa Itä-Saksassa. Muun muassa  Der Tagespiegel  ja  Deutsche Welle  arvelevat, että Hagenin kappaleen valinta saattaa liittyä tähän, mutta olla myös Merkelin huumoria.
 Pandemia puolestaan vaikuttaa seremoniaan niin, paikalle on kutsuttu vain 200 vierasta.

Katso suorana kello 20: Merkel hyvästellään sotilasseremoniassa – liittokansleri valitsi jäähyväislauluksi punkbiisin DDR:stä


Summary: Lapsiasiavaltuutettu vaatii myös pienten lasten tahdon kuulemista ennen rokotuspäätöstä. Huoltajan rooli on hänen mukaansa tukea lasta päätöksenteossa.

THL suosittelee, että riskiryhmiin kuuluvia 5–11-vuotiaita ryhdytään rokottamaan koronavirusta vastaan. Muiden samanikäisten lasten rokotukset alkavat mahdollisesti vuodenvaihteen jälkeen.
 Kävimme Helsingissä kysymässä huoltajilta, mitä he ajattelevat 5–11-vuotiaiden rokottamisesta. Osa miettii vielä.
 – Rokotan itseni mielellään, mutta en lastani, sanoo helsinkiläinen  Mari Liikanen .
 Espoolainen  Kätlin Takala  kertoo, että hänellä on viisi- ja yhdeksänvuotiaat lapset.
 – Yhdeksänvuotiaan rokottaisin saman tien, mutta viisivuotiaan kohdalla olen vielä epävarma.
 Takala arvelee, että ottaisi kuitenkin lapsilleen rokotteen, mutta ihan ensimmäisten joukossa hän ei aio sitä ottaa viisivuotiaalle.
 Helsinkiläinen  Elina Palokangas  sanoo luottavansa tieteeseen.
 – Olen rokottanut oman lapseni kaikilla rokotuksilla, mitä heille suositellaan. Kyllä minä niitä rokotuksia odotan.
 Vanhemmat kaipaavat koronarokotteen vaikutuksista pieniin lapsiin lisää tietoa. Sairaalahoidon tarve alle 12-vuotiailla on hyvin harvinaista.
 THL ei vielä ehdota rokotuksia kaikille 5–11-vuotiaille, koska rokotusten vaikutuksista halutaan lisää tietoa. Rokotusten antaminen voi alkaa vuodenvaihteen jälkeen siinä tapauksessa, että näyttöä rokotusten turvallisuudesta ikäryhmälle on saatu riittävästi.
 THL:n ylilääkärin  Hanna Nohynekin  mukaan kansalaisille on tehty kyselyjä, joiden mukaan noin 75 prosenttia suomalaisista hyväksyy lasten rokottamisen, jos viranomainen suosittelee sitä.
 Tällä hetkellä koronavirusrokotteita tarjotaan 12 vuotta täyttäneille. Viime viikkoina alle 12-vuotiaiden tartunnat ovat olleet kasvussa.
 THL:n ylilääkäri  Otto Helven   mukaan  tilanne on yhä se, että lapset tartuttavat tautia vähemmän kuin aikuiset. Tartuntoja tulee enemmän aikuisilta lapsille kuin lasten välillä.
 Lapsiasiavaltuutettu rokotuspäätöksestä: Lapsen oma mielipide pitäisi aina selvittää
 Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  pitää tärkeänä, että myös pienten lasten tahtoa kuunnellaan, kun rokotuksen ottamisesta päätetään.
 – Lapsen oma mielipide pitäisi aina selvittää. Ajattelen, että tämänkään ikäistä ei pitäisi pakottaa toimenpiteeseen, jota hän vastustaa.
 Jos esimerkiksi 11-vuotias vastustaa rokotuksen ottamista, niin lapsiasiavaltuutetun mukaan ketään ei pitäisi pakottaa toimimaan vastoin tahtoaan.
 Lapsiasiavaltuutetun mukaan nuorempien lasten kohdalla huoltajan rooli on tukea lasta päätöksen teossa.
 Piikittäminen sattuu, joten esimerkiksi 5-vuotias saattaa tästä syystä vastustaa rokotteen ottamista.
 – Ihan pienimpien kanssa päätös on huoltajan vastuulla. Lapsen yli ei saa kävellä. Lapsella voi olla pelkoja toimenpidettä kohtaan, jolloin huoltajan pitäisi olla valmis keskustelemaan niistä lapsen kanssa.
 Pekkarisen mukaan terveydenhuollon toimijat eivät saa painostaa ketään ottamaan rokotetta.
 – Jos lapsi vastustaa ja huoltajat ovat epävarmoja rokotteen ottamisesta, voi ottaa aikalisän, sanoo lapsiasiavaltuutettu Pekkarinen.
 Lapset saattavat päiväkodissa ja alakoulussa jutella keskenään siitä, kuka on ottanut rokotteen ja kuka ei.
 Pekkarisen mukaan kyse on henkilökohtaisista asioista, joita kenenkään ei tarvitse jakaa muiden kanssa. Tästä olisi hyvä jutella lasten kanssa jo pienestä pitäen.
 – Rokotuksiin, mittauksiin ja ylipäätään terveystietoihin liittyvät asiat ovat salassa pidettäviä. Tähän ajatukseen lapset on hyvä kasvattaa pienestä pitäen. Terveydenhuollossa tehtävät asiat ovat yksityisiä. Niitä asioita ei tarvitse jakaa muiden kanssa. Se lisää lapsen luottamusta terveydenhuoltoon – myös sitten aikuisena.
 Lue myös:
 Suomessa valmistaudutaan päättämään 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista – rokotteiden toimitukset saattavat alkaa jo jouluviikolla
 Lasten koronatartunnat kasvavat, mikä avuksi? Koronatutkija perää koulujen vastuuta, ylilääkärin mielestä tartunta tulee helpoiten kotoa
 Lastentautiopin professori: USA:n näyttö lasten rokottamisesta toimii hyvänä pohjana alle 12-vuotiaiden rokotuksista päätettäessä

Pienten lasten rokottaminen jakaa vanhempien mielipiteet: "Yhdeksänvuotiaan rokottaisin samantien, mutta viisivuotiaan kohdalla olen vielä epävarma"


Summary: HUSin Covid19-tutkimusryhmän päätutkija Lotta Oksanen sanoo, että lasten tartuntojen torjuminen kouluissa pitäisi olla ykkösprioriteetti. Ylen kysely paljastaa, että koronaa torjutaan kouluissa eri tavoin kaupungista riippuen.

Koronavirus leviää nyt nopeasti lapsissa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) mukaan viime viikkoina noin kolmasosa kaikista tartunnoista on todettu alle 12-vuotiailla.
 Ylen A-studiossa keskiviikkona vieraillut Helsingin kaupungin epidemiologisen toiminnan ylilääkäri  Sanna Isosomppi  kertoo, että pääkaupungissa koululaisia asetetaan ryhmäkohtaiseen karanteeniin vain, mikäli samassa luokassa on useita samanaikaisia tartuntoja.
 HUSin Covid19-tutkimusryhmän päätutkija  Lotta Oksanen  näkee, että lähtökohtaisesti tartuntojen torjunnan pitäisi olla ensisijainen asia, jottei päädyttäisi tilanteeseen, jossa tartuntoja pääsee isoissa kouluyksiköissä syntymään kymmeniä tai satoja.
 Oksanen pitää ryhmäkohtaisia karanteeneja tärkeänä tartuntaketjujen katkaisussa, mutta painottaa ennaltaehkäisevien toimien tärkeyttä. Hän huomauttaa, että koulujen keinovalikoima on Suomessa suppea, ja esimerkiksi kunnon turvaväleihin ei täysissä luokissa ole mahdollisuuksia.
 Tutkija suositteleekin kolmea olennaista parannusta kouluille:
 – Ilmanvaihtoon on kiinnitettävä huomiota ja osattava tunnistaa riskipaikat, kouluihin voidaan tuoda ilmansuodattimia hepasuodattimilla.
 – Maskisuositus tulisi ottaa käyttöön WHO:n ohjeen mukaan 6-vuotiaasta ylöspäin. Pikatestaus on tuottanut erittäin hyviä tuloksia esimerkiksi Virossa, jossa kolmesti viikossa testaamalla on saatu koululaisten tartuntaketjut katkaistua.
 Lisäksi ruokailujen porrastuksiin ja maskin käyttöön sisäliikuntatunneilla täytyy kiinnittää huomiota.
 Ikäryhmittäin tarkasteltuna meillä todetaan 2–3-kertainen määrä tartuntoja muuhun väestöön verrattuna alle 14-vuotiailla, vaikka tätä ryhmää testataan vähiten, tutkija muistuttaa.
 Vaikka pikatestit eivät ole aivan yhtä luotettavia kuin pcr-testit, tulisi Oksanen mukaan tilanteessa. luopua täydellisyyteen pyrkimisestä ja hyödyntää matalan kynnyksen testausta esimerkiksi juuri kouluseulonnoissa.
 – Pikatestauksella päästäisiin nopeasti tartuntaryppäisiin nopeasti käsiksi. Lapin sairaanhoitopiiri on toistaiseksi ainoana Suomessa hyödyntänyt pikatestausta.
 – Tämä on myös oikeusturva-asia, sillä mahdollisten pitkäaikaisten haittojen osalta vaaditaan näyttö todetusta tartunnasta, Oksanen muistuttaa.
 Koko pandemian ajan on havaittu lasten osuuden tartunnoista kasvavan epidemian kiihtyessä. Kuvassa Kiviniityn koulun oppilaita matematiikan tunnilla. Kalle Niskala / Yle
 Tutkimukset tukevat käsitystä koronan merkittävästä leviämisestä kouluissa
 Kun etäkoulua halutaan välttää hankalissa tartuntatilanteissa olisi Oksasen mielestä kyettävä hyödyntämään kouluissa hybridimallia, jolloin puolet luokasta on koulussa aamupäivän ja puolet iltapäivän. Tästä  Yhdysvaltain tartuntatautivirastolla  on selkeät ohjeet.
 Isosompin mukaan siitä huolimatta, että tartunnat havaitaan usein kouluympäristössä tilanne heijastelee ympäröivän yhteisön tapahtumia.
 – Lapsi saa tartunnan todennäköisimmin kodista tai muusta lähipiiristä. Ollaan kännykällä päät yhdessä kaverin kanssa.
 Hänen mielestään koulujen terveysturvallisuuteen panostetaan paljon. Tärkeintä on ylilääkärin mukaan, ettei kouluun mennä oireisena ja koulujen arjessa kiinnitetään huomiota muun muassa siihen, etteivät ryhmä sekoitu.
 Oksanen kertoo kansainvälisen tutkimusnäytön taudin leviämisestä kouluissa  osoittavan kuitenkin toista . Muun muassa Yhdysvaltain Coloradossa on arvioitu jopa  40 prosenttia tartunnoista  tulevan tällä hetkellä kouluista. Euroopan tartuntautivirasto ECDC on myös kiinnittänyt asiaan huomiota.
 – Deltavariantin aikana  kouluissa on tapahtunut merkittävää leviämistä , ja etenkin kouluissa, joissa ei ole kiinnitetty huomiota tartuntoja ehkäiseviin toimiin, Oksanen toteaa.
 – Kun luokassa on ollut koko päivän sairastunut, koko luokka on altistunut. Riski on suurin sairastuneen lähellä istuneilla, mutta koskee koko luokkaa. Luokassa olevat ilmavirtaukset ja  ilmanvaihto vaikuttavat kokonaisriskiin .
 Lähes kolmasosa lasten tartunnoista on oireettomia
 Oksanen muistuttaa, että THL:n omissa tutkimuksissa noin 30 prosenttia lapsilla todetuista tartunnoista on oireettomia. Pelkkä oireisten tartuntojen torjunta ei siten riitä, koska tartuttavuus alkaa muutama päivä ennen oireita.
 – Suomen kaupungeista Vaasassa, jossa tautia torjutaan tehokkaasti, tilanne on hyvä ja koulua voidaan jatkaa terveysturvallisesti. Ajatus siitä, että tartunnat tulevat vain aikuisilta ei näy tartuntalukuja katsottaessa, etenkin kun lapsista testataan vain voimakkaan oireisia tai oireisia altistuneiksi tiedettyjä.
 Isosompin mukaan todellinen taruntatilanne ei kaiken kaikkiaan tule tällä hetkellä tietoon, koska kahdesti rokotetut aikuiset eivät hakeudu ohjeen mukaisesti testeihin.
 Tartunnoista tiedotuksen suhteen Oksanen sanoo olevansa avoimuuden kannalla.
 – Koulujen tilainteista ainakin Helsingissä on tiedotettu melko salamyhkäisesti ja lupailtu yhteydenottoja perheisiin tartunnanjäljityksen oltua kouluun yhteydessä. Koska jäljitys laahaa, pitäisi vaan tunnustaa, että on siirryttävä avoimeen viestintään ja toimittava koronan suhteen, kuten muidenkin tarttuvien tautien.
 Oksasen mielestä niissä kunnissa, joissa jäljitys ei pysy perässä, järjestys pitäisi kääntää nopeasti päälaelleen, koska nyt juostaan koko ajan perässä.
 – Tuorein tartunta aina ensin. Näin saadaan eniten vaikuttavuutta ja pystytään nopeasti katkaisemaan tartuntaketjut, joista ei ole vielä lähtenyt jatkotartuntoja.
 THL: Koulut eivät pysty vaikuttamaan paljoa epidemian leviämiseen
 THL:n asiantuntijalääkäri  Emmi Sarvikivi  sanoo, että koko pandemian ajan on havaittu lasten osuuden tartunnoista kasvavan epidemian kiihtyessä.
 THL:n asiantuntijalääkärin Emmi Sarvikiven mielestä koulujen koronatartuntojen estämiseen vaikuttaisi eniten se, että rokottamattomat aikuiset ottaisivat rokotukset. Juha Heikanen / Yle
 Osuus on tänä syksynä noussut aiempaa korkeammaksi sen jälkeen, kun aikuisten testaussuositus muuttui niin, ettei täysin rokotettuja enää aina testata.
 Helsinkiläiskoulusta tällä viikolla saatujen tietojen perusteella yhdellä luokalla on saattanut olla jopa lähes kymmenen tartuntaa.
 Sarvikiven mukaan siitä huolimatta Helsingin kaupungin tartunnanjäljityksestä saatujen tietojen perusteella suurin osa lasten tartunnoista on edelleen peräisin kotoa tai muusta lähipiiristä.
 – Sen vuoksi koulussa tehtävillä toimenpiteillä tai lapsiin kohdistuvilla rajoituksilla ei ole mahdollista vaikuttaa epidemian leviämiseen kokonaisuutena kovin paljoa.
 Asiantuntijalääkärin mielestä leviämisen estämisessä on eniten merkitystä rokottamattomien aikuisten rokotuksilla ja taudin leviämistä ehkäisevillä rajoituksilla aikuisten keskuudessa.
 Koronan hoito eroaa alueellisesti kuin yö ja päivä?
 Alueiden ja kuntien tartuntatautiviranomaiset saavat toimia tartunnanjäljityksen ja karanteeniin tai etäopetukseen asettamisen suhteen oman harkintansa mukaan.
 Toimet tartuntojen torjumiseksi eri puolella Suomea ovatkin Ylen kyselyn mukaan vaihtelevia. Siinä missä Vaasa asettaa yhä karanteeniin koko koululuokan jokaisessa alle 12-vuotiaan tartuntatapauksessa, Oulussa koululuokissa altistuneita ei kartoiteta enää lainkaan.
 Oulu kertoo kohdentaneensa jäljityksen painopistettä pitkäkestoisiin altistumisiin. Karanteeniin määrätään lähtökohtaisesti vain samassa taloudessa asuvat tai muut pitkäkestoiset lähikontaktit, jotka ovat vailla täyttä rokotussuojaa.
 – Tällä hetkellä tautitapausmäärät ovat niin suuria, että jäljittäminen olisi tukehtunut omaan mahdottomuuteensa viikkoja sitten, ellei sitä olisi kevennetty, sanoo Oulun kaupungin terveysjohtaja  Jorma Mäkitalo.
 Jäljitysviiveen vuoksi Oulussa priorisoidaan tartuntojen kiinnisaamisessa sote-alan työntekijöitä sekä yli 40–50-vuotiaita, joilla sairaalahoitoon joutumisen riski on suurin.
 Oulun yliopistollinen sairaala kertoi keskiviikkona joutuneensa  siirtämään ensimmäisen tehopotilaan  Kuopion yliopistolliseen sairaalaan kuormittumisen vuoksi.
 Vaasassa tartunnat saadaan jäljitettyä nopeasti. Johtava ylilääkäri Heikki Kaukoranta sanoo, että Vaasa haluaa tarjota koronan lisäksi muihinkin sairauksiin hyvän hoidon ilman, että erikoissairaanhoito kuormittuu koronapotilaiden vuoksi. Anne Teir-Siltanen / Yle
 Vaasa on maan alhaisimpien tartuntalukujensa ansiosta siinä mielessä onnellisessa asemassa, että jäljitys ja altistuneiden kontaktointi saadaan suoritettua johtavan ylilääkärin  Heikki Kaukorannan  mukaan pääsääntöisesti puolessa vuorokaudessa.
 Vaasa päätti olla noudattamatta THL:n uusinta ohjetta ja testaa edelleen kaikki oireiset riippumatta siitä, onko henkilö rokotettu vai ei.
 – Päädyimme tähän, koska on vankkaa näyttöä siitä, että kahdesti rokotettukin voi sairastua ja samanaikaisesti levittää tautia.
 Kaukoranta korostaa, että viime kädessä kyse on arvovalinnoista. Vaasassa on hyväksytty se, että hoitovelan suhteen kertyy kiinnikurottavaa. Samaan aikaan alhainen tartuntamäärä helpottaa kuitenkin koko sairaanhoitopiirin tilannetta.
 – Kun hoidamme oman tonttimme mahdollisimman hyvin, kykenemme tarjoamaan muihinkin sairauksiin säällisen hoidon ilman, että erikoissairaanhoito kuormittuu koronapotilaiden vuoksi niin teho- kuin vuodeosastoilla.
 Onko tutkimustieto koulujen tartunnoista ajan tasalla?
 Oulun terveysjohtaja puolestaan ei usko, että tautimäärää saataisiin suitsittua yksittäisillä toimilla.
 – Ihmisten käyttäytyminen, alueelliset linjaukset ja jossain määrin ihan tuuri vaikuttavat varsinkin isojen rypästen syntymisessä. Rajoitustoimilla tartuntahuiput on saatu taittumaan meillä ja muualla.
 Mäkitalon mukaan suuria tapausmääriä ovat tuottaneet tartunnat varsinkin Pohjois-Pohjanmaan isoissa perheissä.
 – Ennen delta-variantin Suomeen tuloa tehdyt THL:n tutkimukset osoittivat, että koulualtistumisista seurasi vain vähän tartuntoja. Nyttemmin on kyseenalaistettu, onko meillä enää tähän hetkeen liittyviä päteviä tietoja koulujen tartuntaketjujen osalta.
 Viime viikkoilla koulut tartuntalähteenä ovat nousseet Oulunkin alueella esiin.
 Vaasan sairaanhoitopiirissä rokotekattavuus on noin 72 ja Pohjois-Pohjanmaalla noin 68 prosenttia.
 Ylen kyselyyn vastasi seitsemän Suomen suurinta kuntaa tai sairaanhoitopiiriä. Turusta, Helsingistä ja Vantaalta vastausta ei saatu määräajassa.
 Koko maanantain A-studio on katsottavissa  Yle Areenassa.
 Lisää aiheesta:
 Lasten tartuntoja yhä enemmän, tehohoidon kuormitus jatkuu, omikronmuunnos on voinut kehittyä salassa jopa 1,5 vuotta – tässä pääpointit päivän koronainfosta
 Lastentautiopin professori: USA:n näyttö lasten rokottamisesta toimii hyvänä pohjana alle 12-vuotiaiden rokotuksista päätettäessä

Lasten koronatartunnat kasvavat, mikä avuksi? Koronatutkija perää koulujen vastuuta, ylilääkärin mielestä tartunta tulee helpoiten kotoa


Summary: Siirtolaisinstituutin tutkimus selvitti, miten ulkomaalaistaustaiset ihmiset voivat suomenruotsalaisilla alueilla. Selkeimmät erot löytyivät Pohjanmaalla. Kaupunkivertailussa korostuu Turku – niin hyvässä kuin pahassa.

Ulkomaalaistaustaiset ihmiset voivat paremmin Suomen ruotsinkielisillä alueilla kuin suomenkielisillä alueilla. Siirtolaisinstituutin tutkimuksen mukaan hyvinvointierot korostuvat erityisesti ruotsinkielisellä Pohjanmaalla, missä sekä ulkomaalaistaustaisten että valtaväestön elinolot olivat paremmat kuin Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan  sekä valtaväestö että ulkomaalaistaustaiset kokivat ruotsinkielisellä Pohjanmaalla vähemmän yksinäisyyttä kuin Keski-Pohjanmaalla ja koko maassa. Ulkomaalaistaustaiset ihmiset kokivat ruotsinkielisellä Pohjanmaalla enemmän psyykkistä kuormitusta, mutta vähemmän syrjintää ja väkivallan uhkaa.
 – Pohjanmaan suomenruotsalaisessa yhteisössä on yhteisöllisempi kulttuuri. Ulkomaalaisten hyvinvointia voi selittää, että he ovat tervetulleempia sinne. Jos ulkomaalaistaustaiset otetaan osaksi yhteisöä, niin se on heillekin kivempi ympäristö kotiutua tai kotoutua Suomeen, sanoo Siirtolaisinstituutin erikoistutkija, dosentti  Maili Malin   Radio Suomen päivän haastattelussa .
 Malin pitää todennäköisenä, että ruotsinkielisten kuntien yhteisöllisyys vaikuttaa myös maahanmuuttajien työmahdollisuuksiin. Tutkimuksen mukaan Pohjanmaalla asuvat pakolaistaustaiset ihmiset ovat suorittaneet enemmän tutkintoja ja ovat useammin työssä kuin Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla.
 Tutkija: Turusta löytyi merkittävä huolenaihe
 Kaupunkivertailussa sekä hyvinvoivimmat että pahoinvoivimmat ulkomaalaistaustaiset ihmiset löytyivät Turusta: turkulaisnaiset voivat huonoiten, kun taas ulkomaalaistaustaiset turkulaismiehet voivat parhaiten.
 – Lisätutkimusta vaatii, miksi ulkomaalaistaustaiset turkulaiset naiset voivat niin huonosti, mutta miehet voivat hyvin. Se on merkittävä huolenaihe, Malin sanoo.
 – Huolestuin jo kouluterveyskyselyn tuloksista muutama vuosi sitten. Turussa ulkomaalaistaustaiset kasi- ja ysiluokkalaiset voivat huonosti. Heijastuuko äitien pahoinvointi lapsiin?
 Tutkimus oli osa Siirtolaisinstituutin Hälsan-hanketta. Tutkimuksen empiirisenä aineistona käytettiin muun muassa THL:n FinMonik-kyselyaineistoa sekä CAGE-hankkeen rekisteritietoja.
 Lue myös:
 Laaja tutkimus paljasti: Ulkomaalaistaustaisilla lapsilla heikommat arvosanat, enemmän mielenterveysongelmia ja huostaanottoja
 Maahanmuuttajat asialla Närpiössä: pelastivat kunnan talouden ja kyläkoulut
 Pakolaisena Vietnamista Närpiöön: Lämpöä löytyi kasvihuoneista ja kielitaitoa perunasäkeistä

Maahanmuuttajat voivat paremmin ruotsinkielisissä kunnissa: Pohjanmaalla koetaan tutkimuksen mukaan vähemmän yksinäisyyttä ja syrjintää


Summary: Pahenevan koronatilanteen kanssa tasapainoileva hallitus vastaa opposition kysymyksiin. Yle näyttää kyselytunnin suorana.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Eduskunta kokoontuu viikottaiseen tapaan kyselytunnille, jossa oppositio saa mahdollisuuden haastaa hallitusta sen tekemisistä ja tekemättä jättämisistä.
 Yle näyttää kyselytunnin suorana kello 16 alkaen. Kyselytunnin sisältö päivitetään tähän juttuun.
 Tälläkin viikolla hallitusta on pitänyt kiireisenä paheneva koronatilanne. Tiistaina hallitus  neuvotteli koronatoimista  ja patisteli aluehallintoviranomaisia ottamaan käyttöön uusia rajoituksia, jotka koskisivat muun muassa tapahtumia.
 Viikonloppuna hallitus päätti ottaa käyttöön eteläisen Afrikan maita koskevia  matkustusrajoituksia , joilla pyritään estämään uuden omikron -virusmuunnoksen leviämistä Suomeen. Ensimmäinen omikron-tapaus todettiin  Suomessa tänään .
 Eduskunnassa puolestaan on käsitelty muun muassa opposition  vaihtoehtobudjetteja  sekä EU:n ilmastopolitiikkaa, kun suuri valiokunta  hyväksyi lausunnon  järkälemäisestä EU:n ilmastopaketista. Osana lausuntoa valiokunta otti kielteisen kannan  aiemmin kyselytunneilla puhuttaneeseen  sosiaaliseen ilmastorahastoon.
 Lisää aiheesta:
 Tätä hallituksen eiliset päätökset tarkoittavat käytännössä: harrastuksiin joko rajoituksia tai koronapassi, hoitajille  "rokotepakko"
 Rajoitustoimien tulokset nähdään joulun kynnyksellä – HUSin Eeva Ruotsalainen: Tarvitsemme nopeita päätöksiä

Miten oppositio haastaa hallitusta? Katso kyselytunti suorana kello 16


Summary: Kolmas rokoteannos annettaisiin 5–6 kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suosittelee, että kolmansia koronarokoteannoksia aletaan tarjota kaikille 18 vuotta täyttäneille.
 Kolmas annos annettaisiin 5–6 kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen.
 Juttu päivittyy

THL suosittelee kolmansia koronarokoteannoksia kaikille 18 vuotta täyttäneille


Summary: Ensimmäinen omikronvariantin aiheuttama tartunta todettiin Ruotsista palanneessa seurueessa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Suomessa yhdellä ihmisellä on todettu koronaviruksen omikronvirusmuunnoksen aiheuttama tartunta, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.
 Myös muilla samaan seurueeseen kuuluvilla on jo todettu koronatartuntoja. Heidän tartuntojaan ei ole vielä varmistettu variantin aiheuttamiksi. Seurue on palannut Ruotsista.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) mukaan tartunta on todettu helsinkiläisellä henkilöllä, ja hänen oireensa ovat lieviä. Perheenjäsenten lisäksi tapauksessa ei ole muita altistuneita, HUS  kertoo .
 Paikalliset viranomaiset kartoittavat altistuneita ja tekevät torjuntatoimia Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin sekä Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin alueilla.
 Ainakin kaksi muuta matkaseurueen henkilöä on todettu koronapositiivisiksi, mutta heidän tartuntojaan ei ole vahvistettu omikronvariantin aiheuttamiksi.  Heidän tartuntojaan selvitetään  Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin alueella.
 Myös Varsinais-Suomessa epäillään  kahden Ruotsista palanneen henkilön saaneen omikronvirusmuunnoksen aiheuttaman koronavirustartunnan.
 Juttu päivittyy
 Lue myös:
 Lasten tartuntoja yhä enemmän, tehohoidon kuormitus jatkuu, omikronmuunnos on voinut kehittyä salassa jopa 1,5 vuotta – tässä pääpointit päivän koronainfosta

Suomessa on todettu ensimmäinen omikronvariantin aiheuttama tartunta


Summary: Venäjän ja Yhdysvaltain ulkoministerit yrittivät löytää ratkaisuja kiristyneeseen tilanteeseen. Länsimaat pelkäävät Venäjän hyökkäävän Ukrainaan.

Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  ja Yhdysvaltain ulkoministeri  Antony Blinken  ovat neuvotelleet Venäjän ja Ukrainan jännittyneestä tilanteesta.
 Lavrov ja Blinken tapasivat Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyjin kokouksen yhteydessä Tukholmassa.
 Blinken toisti Tukholmassa Yhdysvaltojen antaman varoituksen Venäjälle. Jos Venäjä aloittaa sotilaalliset toimet Ukrainaa vastaan, olisi sillä kalliit seuraamukset Venäjälle.
 Neuvottelujen jälkeen Yhdysvaltojen diplomaattiedustaja kuvasi tapaamista uutistoimisto Reutersille vakavaksi. Blinken teki Lavroville selväksi, ettei Yhdysvallat halua uutta konfliktia.
 Osapuolet sopivat vuoropuhelun jatkamisesta ja yhdysvaltalaisdiplomaatin mukaan Venäjä ilmaisi arvostavansa neuvottelutietä tilanteen ratkaisemiseksi.
 Putinin tiedottaja uhitteli
 Vladimir Putinin  tiedottaja  Dmitri Peskov  sanoi samoihin aikoihin Moskovassa, että Ukrainan toiminta lisää riskiä konfliktin kiristymiselle.
 Peskov syytti Ukrainaa aggressiivisesta provokaatiosta. Hänen mukaansa presidentti  Volodymyr Zelenskyin  lausunnot osoittavat, ettei Ukraina sulje pois voiman käyttöä. Vihamielisyyksien mahdollisuus on korkea, Peskov sanoi.
 Yhdysvallat, Nato ja Ukraina ovat viime viikkoina varoittaneet, että Venäjä voi hyökätä Ukrainaan.
 Venäjä on kiistänyt, että se olisi aikeissa hyökätä Ukrainaan.
 Lavrov puhui uudesta turvallisuussopimuksesta
 Ulkoministeri Sergei Lavrov kertoi Tukholmassa ennen tapaamistaan Blinkenin kanssa, että Venäjä esittelee lähiaikoina ehdotuksen Euroopan uudesta turvallisuussopimuksesta.
 Lavrov sanoi toivovansa, että turvallisuussopimus estäisi sotilasliitto Natoa laajenemasta itään.

Lavrov ja Blinken neuvottelivat Ukrainan kriisistä Tukholmasta: Putinin tiedottaja varoitti samaan aikaan uuden konfliktin vaarasta


Summary: Areenalle saapuvia suositellaan käyttämään oman auton sijaan julkisia. Liikennejärjestelyt ovat vielä kesken, eikä kaikkia liikennevaloja ole saatu laitettua.

– Tuo kohta sentään saatiin kuntoon, Tampereen kaupungin katuinsinööri  Marko Korpela  näyttää uuden Tampereen areenan lähellä.
 Tampereen areenan ensimmäinen jääkiekkopeli Tappara-Ilves pelataan tulevana perjantaina 3. joulukuuta. Peli on myyty loppuun ja areenalle odotetaan saapuvan yli 13 000 ihmistä. Tämä aiheuttaa myös muutoksia alueen liikennejärjestelyihin.
 Liikennejärjestelyt ovat katujen mylläämisen takia vielä kesken, mikä lisää ruuhkaa ja mahdollista epätietoisuutta. Esimerkiksi Kalevantien ja Kanslerinrinteen välille jää tilapäiset kiertoliittymät. Kaikkia liikennevaloja ei ole saatu laitettua.
 – On käytännössä mahdoton sanoa, missä liikenne ruuhkautuu pahiten. Vähän joka puolella, Korpela sanoo.
 Tampereen yliopiston lähellä on käytössä tilapäiset liikennejärjestelyt. Niitä ei ehditä saada kuntoon ennen pelejä.  Antti Eintola / Yle
 Etenkin pelin jälkeen toivotaan malttia. Ihmiset lähtevät pelistä yhtä aikaa mutta uudelle areenalle menoon varataan aikaa jo koronapassin tarkastamisen takia.
 – Kun 13 000 henkeä poistuu yhdessä hujauksessa, ei se onnistu sormia napsauttamalla. Pitää varata siihen enemmän aikaa kuin Hakametsässä. Tämä on kaikille se eka kerta, Korpela muistuttaa.
 "Palautetta saadaan aivan varmasti"
 Osa liikennehaasteista jatkuu viikonlopun jälkeenkin.
 – Haasteet jatkuvat tämän jälkeenkin. Palautetta saadaan aivan varmasti.
 Palaute otetaan Korpelan mukaan tosissaan ja jo lauantain pelissä saattaa olla erilaiset liikennejärjestelyt, jos näin todetaan.
 Liikenteen sähköisten ohjausjärjestelmien pitäisi olla käytössä ensi vuoden alkupuolella.
 Katuja suljetaan
 Katuinsinööri kertoo, että lähialueen katuja joudutaan sulkemaan, jotta areenalle menijöiden ja tulijoiden kulkuyhteydet ovat turvalliset.
 Moottoriajoneuvoliikenteeltä suljetaan perjantaina noin kello 17–22.30 välisenä aikana Rautatienkatu väliltä Suvantokatu-Vuolteenkatu ja Vuolteenkatu suljetaan väliltä Hatanpään valtatie-Sorinsilta. Sorinkatu suljetaan käytännössä kokonaan.
 – Liikenne kotiin ja kiinteistöihin on kuitenkin sallittu tapahtuman aikana.
 Tampereen kaupungin katuinsinööri Marko Korpela toivoo malttia ja tarkkuutta kaupunkilaisilta.  Antti Eintola / Yle
 Liikennettä joudutaan rajoittamaan myös Sumeliuksenkadulla, jossa läpiajo on molempiin suuntiin kielletty. Parkkihalleihin ja kiinteistöihin saa kuitenkin ajaa. Sulkua ei avata ottelun aikana.
 – Lauantaina sulut alkavat noin kello 14.30 ja päättyvät noin kello 20.
 Alueen sulkeminen aiheuttaa muutoksia myös bussiliikenteeseen.
 Julkisilla oman auton sijaan
 Oma auto ei välttämättä ole Korpelan mukaan paras kulkuväline paikan päälle areenalle tullessa. Korpela muistuttaa myös julkisten ruuhkautumisesta viikonlopun aikana.
 – Kannattaa varautua siihen, että välttämättä siihen ensimmäiseen bussiin tai ratikkaan ei mahdu.
 Pääsisäänkäynti on areenan pohjoisosassa, joten tapahtumapaikalle pääsee helpoiten kävellen Sorinsillan ja Sorinkadun kautta. Sorinsillalla on kaksi kulkureittiä, jotka sijaitsevat Kansikadulla sekä Kannen rakennuksien Opaalin ja Topaasin välissä.
 Sorinkadulta on yhteys Kansikujalle, jossa on portaat ja esteetön hissiyhteys areenalle.
 Korpela toivoo ihmisiltä tapahtuman aikaan malttia. Ruuhkilta ei viikonlopun aikana hänen mukaansa vältytä, ja niitä syntyy kauemmaksikin areenan läheisyydestä varsinkin silloin, kun areena alkaa tyhjentyä.
 – Kotimatkaan on syytä varata vähän enemmän aikaa. Ruuhkat tulevat ulottumaan kaduille, parkkihalleihin ja bussipysäkeille. Keskusta ei ihan hetkessä tyhjene.
 Pelastuslaitos tarkkailee liikennettä
 Myös Pirkanmaan pelastuslaitoksen pelastusyksiköitä ja henkilöstöä tarkkailee liikennejärjestelyjä viikonloppuna.
 Tarkkailun perusteella voidaan ennakoida liikenneruuhkien mahdollisia vaikutuksia hälytysajoneuvojen liikkumiseen sekä valmistautua suurten tapahtumien aiheuttamiin valmiushaasteisin pelastuslaitoksen näkökulmasta.
 Pelastuslaitoksen yksiköitä on sijoitettu Viinikan liikenneympyrän läheisyyteen, Kalevan kirkon lähelle, Hämeenpuistoon sekä Tammelaan, josta voi myös seurata Rantatunnelin tilannetta.
 Mitä mieltä uutisesta? Voit keskustella aiheesta 3.12. klo 23 asti.

"Tämä on kaikille se eka kerta" – näin Tampereen liikenne muuttuu, kun 13 000 ihmistä menee uudelle areenalle perjantaina


Summary: Suomi katsoo Naton olevan turvallisuutta ja vakautta lisäävä tekijä Euroopassa, presidentti Sauli Niinistö arvioi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Nato-jäsenyyksistä päättäminen on hakijamaan ja Naton jäsenmaiden välinen asia, sanoo presidentti  Sauli Niinistö  STT:lle sähköpostitse.
 STT kysyi Niinistön näkemystä Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  eilen esittämiin kommentteihin. Putin vaati sotilasliitto Natolta "konkreettisia sopimuksia" siitä, ettei se aio laajentua kohti itää.
 – Päätökset uusien jäsenien liittymisestä tehdään hakijamaan ja Naton 30 jäsenen välillä ja jäsenyyksistä päättäminen on hakijan ja Naton jäsenmaiden asia, Niinistö sanoo.
 Niinistön mukaan Suomen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustana on ylläpitää kansallista liikkumatilaa ja valintamahdollisuuksia. Tämä pitää Niinistön mukaan sisällään myös mahdollisuuden liittoutua sotilaallisesti ja hakea Nato-jäsenyyttä.
 – Tärkeä osa tätä kokonaisuutta on Naton niin sanottu avoimien ovien politiikka eli jäsenyysmahdollisuuksien säilyminen avoimena Naton edellytykset täyttäville maille. Tämä periaate toistettiin viimeksi Suomen osalta Pohjois-Atlantin neuvoston vierailulla Helsingissä lokakuun lopulla, Niinistö kirjoittaa.
 Niinistön mukaan Venäjän kriittisyys Naton laajentumista ja sotilaallista toimintaa kohtaan ei ole uusi asia.
 – Suomi katsoo Naton olevan turvallisuutta ja vakautta lisäävä tekijä Euroopassa, Niinistö toteaa.

Niinistö Putinin Nato-puheista: Nato-jäsenyyksistä päättäminen on hakijamaan ja Naton jäsenmaiden välinen asia


Summary: Keskusrikospoliisi kertoo lisätietoja Leppävirralla vesistöstä löydetyn Juha Laitisen henkirikoksen tutkinnasta. 15 vuotta kateissa olleen Laitisen kuolemansyyn selvittäminen saattaa kestää kuukausia.

Poliisi epäilee Juha Laitisen henkirikokseen liittyvän useita henkilöitä.
 KRP vahvisti eilen, että syksyllä vesistöstä Leppävirran Kotalahdelta löydetyssä autossa ollut vainaja on Juha Laitinen. Hän oli kadonnut sinisen Seat Toledo -henkilöautonsa kanssa elokuussa 2006. Varmistus henkilöllisyydestä saatiin dna-tutkimuksella.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Teppo Sovelius  keskusrikospoliisista kertoo, että asiassa epäillään henkirikosta. Hän on vaitonainen tutkinnan yksityiskohdista. Sovelius kuitenkin sanoo, että poliisilla on epäiltyjä.
 – Poliisilla on ollut tiedossa epäiltyjen tekijöiden piiri jo useamman vuoden. Siihen kuuluu useita henkilöitä. Meillä on tämä käsitys edelleen. Tutkintanimike on tappo, Sovelius sanoo.
 Poliisi siis uskoo yhä, että Laitinen upotettiin autoineen. Ketään ei ole tällä hetkellä kiinniotettuna tapauksen vuoksi.
 Henkirikostutkinta käynnistyi vuonna 2017, kun poliisi sai tapauksesta uusia vihjeitä. Tutkinta siirrettiin tuolloin keskusrikospoliisille. Paikkakunnalla oli vuosien ajan liikkunut huhuja, joiden mukaan Laitisen katoamiseen liittyy rikos.
 Henkirikoksen motiivi saattaa tutkinnanjohtajan mukaan liittyä Laitisen ja muiden henkilöiden välisiin rahariitoihin.
 Mercedes Benz ei liity rikokseen
 Katoamisviikonlopun aikana Juha Laitisen on kerrottu olleen valkoisen, vuosimallin 1988 Mercedes Benz -merkkisen henkilöauton kyydissä. Poliisi on aiemmin pyytänyt autosta havaintoja.
 Nyt tutkinnanjohtaja Teppo Sovelius sanoo, että valkoisen Mercedes Benzin osuus on saatu suljettua tutkinnassa pois.
 – Emme enää epäile sen liittyvän tapaukseen.
 Juha Laitinen ei palannut töistä kotiin perjantaina 25. elokuuta 2006. Kaksi päivää myöhemmin sunnuntaina 27. elokuuta Laitinen nähtiin Leppävirran keskustassa. Hän saapui ravintola Virranpoikaan juomaan oluen. Hänen seurassaan oli vaaleahiuksinen mies.
 Kaksikko oli liikkeellä Laitisen sinisellä, neliovisella, vuosimallin 1996 Seat Toledo -henkilöautolla. Sillä he myös poistuivat paikalta. Sen jälkeen Juha Laitinen katosi.
 Tutkinnanjohtaja Teppo Soveliuksen mukaan poliisilla on "jonkinlainen käsitys" siitä, kuka vaaleatukkainen mies on. Tutkinnanjohtaja ei kuitenkaan voi kommentoida asiaa enempää.
 Soveliuksen mukaan Juha Laitisen kuolemansyyn selvittely ja Seat Toledon tekninen tutkinta saattavat kestää kuukausia.
 Harvinainen tapaus
 Juha Laitisen tapaus on erittäin harvinainen suomalaisessa rikoshistoriassa. Henkirikoksen uhriksi joutunut kadonnut henkilö löytyy harvoin näin pitkän ajan jälkeen.
 Vuonna 1993  Kangasalla  tapahtui henkirikos, jossa avomies surmasi puolisonsa ja kätki tämän ruumiin yrityksensä pihamaalle. Vainaja löydettiin vasta 18 vuotta myöhemmin vuonna 2011, kun poliisi oli avannut tutkinnan uudelleen. Vuosien ajan naisen uskottiin kadonneen omasta tahdostaan.
 Niin ikään vuonna 1993  Heinolassa  katosi mies, jonka epäiltiin joutuneen henkirikoksen uhriksi. Heinolan Kymenvirrasta löytyi vuonna 2013 kenkä, jonka sisällä oli sukka ja ihmisen jalkaterä. DNA-tutkimus vahvisti jalkaterän kuuluneen kadonneelle miehelle. Vuonna 2014 löytyi myös toinen kenkä. Muita jälkiä kadonneesta ei ole toistaiseksi löytynyt.
 AIheesta lisää:
 Juha Laitinen, 37, poistui ravintolasta vaaleatukkaisen miehen kanssa ja katosi autoineen 15 vuotta sitten – nyt KRP vahvistaa hänen löytyneen kuolleena
 Vesistöstä nostetut auto ja vainaja löydettiin läheltä 15 vuotta sitten kadonneen miehen kotia – dna-tutkimus on yhä kesken
 Vesistöstä löytyi auto, jonka sisällä oli vainaja – KRP ei ota kantaa, onko 15 vuotta sitten mystisesti kadonnut mies löytynyt Leppävirralla

KRP epäilee Juha Laitisen henkirikoksesta useita henkilöitä –  valkoisen Mercedes Benzin ei enää uskota liittyvän tapaukseen


Summary: Tarkastusvaliokunta käsitteli pääjohtajan valintaa kokouksessaan iltapäivällä. Uusi pääjohtaja saisi johtaakseen kohuissa riepotellun viraston.

Eduskunnan tarkastusvaliokunta esittää Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) uudeksi pääjohtajaksi valtiovarainministeriön budjettipäällikköä  Sami Yläoutista . Lopullinen päätös valinnasta tehdään eduskunnan täysistunnossa.
 Eduskunta irtisanoi VTV:n aiemman pääjohtajan  Tytti Yli-Viikarin   kesäkuussa . Eduskunta menetti luottamuksen Yli-Viikarin kykyyn toimia viraston johdossa rikosepäilyjen vuoksi.
 Yli-Viikaria vastaan on  nostettu syytteet  törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä, maksuvälinepetoksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Syytteet koskevat virkasuhteen päättymissopimusta, jossa virkamiehelle maksettiin kahden vuoden palkkaa ilman työvelvoitetta sekä Yli-Viikarin Finnairin lentopisteiden käyttämistä.
 Yli-Viikarin epäillään käyttäneen virkamatkoilta kertyneitä lentopisteitä yksityiskulujen maksamiseen, vaikka pisteet kuuluisivat työnantajalle.
 Yli-Viikari on valittanut irtisanomisestaan hallinto-oikeuteen.
 Lisää aiheesta:
 VTV:n erotettua pääjohtajaa Tytti Yli-Viikaria vastaan nostettiin syyte törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä
 Tytti Yli-Viikari esiintyi julkisuudessa ensimmäistä kertaa potkujensa jälkeen – kommentoi keskustelua ympärillään: “En koe, että edes faktat olisi esitetty oikein”
 Eduskunta päätti irtisanoa VTV:n pääjohtajan Tytti Yli-Viikarin
 VTV:n pääjohtaja Yli-Viikari: "Irtisanomiselleni ei ole juridisia perusteita" – sälyttää vastuun virkamiehille

Kohun keskellä olleen VTV:n pääjohtajaksi esitetään valtiovarainministeriön budjettipäällikkö Sami Yläoutista


Summary: Tampereen areena avautuu yleisölle huomenna perjantaina Tappara–Ilves -pelissä.  Monitoimihallin rakentaminen otti aikansa, mutta hiljaa tuli lopulta hyvä, summaa jääkiekkovaikuttaja Kalervo Kummola.

Tampereen areenan suuri hetki on käsillä, kun Ilves ja Tappara korkkaavat hallin jään loppuunmyydyssä paikallisottelussa perjantai-iltana.
 Tähän pisteeseen on tultu vaiherikasta reittiä. Tuoreimpana käänteenä on monella mielessä hallin nimisponsoriin liittynyt sekasotku, mutta vuosikymmenten aikana on vaihtunut moni muukin seikka rakennuttajasta sijaintipaikkaan.
 Radan päälle rakentaminen oli ollut ilmeisesti visioissa jo 50 vuotta sitten, muistelee hallihankkeen purjeisiin alusta asti vauhtia puhaltanut Kalervo Kummola.
 – Silloin 1990-luvulla kun tätä uutta hallia ruvettiin puuhaamaan, niin joku lähetti mulle vanhan lehtileikkeen, missä kerrottiin, että jo 1970-luvulla puhuttiin hallin rakentamisesta radan päälle ja se oli silloin vähän liian moderni ehdotus silloin.
 Vuosien aikana hallia soviteltiin Sorsapuistoon, Ratinan kauppakeskuksen paikalle, Sarankulmaan ja Tampellaan. Kummolan mielestä ainoa oikea sijaintipaikka on kaupungin ytimessä.
 – Kyllä hallin paikka on keskustassa, nimenomaan monitoimihallin. Sinne ei kaikki omilla autoilla pääse, kulku pitää opetella, että tullaan julkisilla välineillä.
 Kummolaa halleissa kiehtoo ihmisten viihtyminen.
 – Se on osa tämän päivän elämää ja tuo myös elämäiloa kaikille. Ensi kevään mm-kisoista on tulossa “melkoiset markkinat”.
 Toukokuun kisoihin ennätysryysis
 MM-kisat pelataan 13.-29.5.2022 Tampereella ja Helsingissä. Kaikki Leijonien pelit pelataan Tampereen uudella areenalla.
 Ensi kevään jääkiekon MM-kisoissa on ensimmäistä kertaa käytössä lippujen osto-oikeuksien arvonta. Kiinnostuneita oli liikkeellä paljon, arvonnassa haettiin yli 1,6 miljoonaa lippua.
 Kaikki Tampereella pelattavat ottelut on varattu loppuun. Helsingissä pelattaviin otteluihin on vielä lippuja saatavilla, myös Tampereelle on vielä myynnissä rajattu määrä VIP-paketteja.
 Millä mielellä odotat kevään MM-kisoja? Voit osallistua keskusteluun 3.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Video kertoo Tampereelle vihdoin rakennettavan areenan yllättävät vaiheet – Kalervo Kummolalla ja Epuilla ollut sormensa pelissä

"Melkoiset markkinat tulossa toukokuussa" – Kalervo Kummola uskoo Suomen voittavan vihdoin kultaa tulevissa jääkiekon MM-kisoissa


Summary: Tapparan ja Ilveksen pelit avaavat areenan käyttöön perjantaina ja lauantaina. Kirimisestä huolimatta Tampereen keskustaan nouseva areena on vielä vähän kesken.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Miesten Liiga)

Tampereen uuden areenan seisomapaikat eivät ole vielä käytössä perjantaina ja lauantaina pelattavissa jääkiekon liigaottelussa. Seisomisen sijaan näillä paikoilla istutaan.
 Perjantain Tappara–Ilves-peli on ensimmäinen areenan tapahtumista. Lauantaina Ilves on isäntäjoukkue Tapparaa vastaan.
 Jokaiselle otteluun lipun ostaneelle löytyy paikka areenalta, halliyhtiö vakuuttaa.
 SRV:n aluejohtaja  Henri Sulankivi  sanoo, että seisomakatsomo toteutetaan uudessa hallissa siirtokatsomona niin, että se on muutettavissa istumakatsomosta seisomakatsomoksi.
 Nyt katsomotoimittaja Arvo Piiroinen Oy:lta puuttuu kuitenkin koronaepidemian takia joitakin komponentteja, joiden piti tulla Euroopasta.
 –  Aikataulu on viivästynyt, sillä seisomakatsomo ei tällaisenaan täytä Piiroisen asettamia vaatimuksia. Vaatimuksiin ei olla päästy koronaviruspandemian aiheuttaman raaka-aineiden ja komponenttien saatavuusongelmien sekä matkustusrajoitusten takia, Arvo Piiroinen Oy:n toimitusjohtaja  Mikko Lietzen  sanoo tiedotteessa.
 Sen takia katsomo pidetään istumakatsomona, eikä paikoilla seistä.
 Kaikille lipun ostaneille paikka
 Myös liigajoukkueet Ilves ja Tappara ovat tiedottaneet asiasta. Seisomakatsomolle varattu alue toimii istumakatsomona, jossa on numeroimattomat istumapaikat. Kaikille lipun ostaneille on kuitenkin paikka areenalla.
 Seisomakatsomosta lipun ostanut voi valita haluamansa istuimen katsomossa merkityltä alueelta päädyssä, johon osti lipun.
 –  Viivästys ei vaikuta areenan yleisökapasiteettiin. Seisomakatsomon puuttuminen vaikuttaa erityisesti areenalla järjestettävien jääkiekko-otteluiden faniryhmiin,  jääkiekkojoukkueet pahoittelevat .
 Maamme-laulun ja vastaavien juhlallisuuksien aikana seisominen on sallittua, muuten kehotetaan istumaan.
 –  Pomppiminen tai pääasiallinen jatkuva seisominen on valitettavasti katsomossa kielletty, kunnes seisomakäytön vaatimat lisätuennat saadaan valmiiksi. Näin varmistamme kaikille turvallisen ottelutapahtuman, jääkiekkojoukkueet sanovat.
 Tapahtumassa on käytössä koronapassi Pirkanmaan koronatilanteen takia.
 Tapparan ja Ilveksen liigajoukkueet muuttavat Hakametsän jäähallista Tampereen keskustaan nousseeseen uuteen areenaan.
 Tampereen areenan viralliset avajaiset järjestetään 15. joulukuuta.
 Lue lisää:
 Ilves ja Tappara korkkaavat tällä viikolla uuden areenan – Tampereen kaupungilla isot suunnitelmat Hakametsän klassiseen halliympäristöön

Tampereen areenalla istutaan ensimmäisissä peleissä myös seisomapaikoiksi tarkoitetuissa katsomoissa


Summary: Luonnonjää voi pettää yllättävissäkin paikoissa. Jäillä ei ole vielä syytä liikkua, ellei kokemusta ja asianmukaisia varusteita ole.

Jäätilanne on epävakaa lähes koko maassa.
 Ilmatieteen laitoksen jääasiantuntija  Jouni Vainio  ei lähtisi vielä jäille kulkemaan, etenkään etelässä.
 – Viisisenttinen jää kestää noin sata kiloa, jos se on virheetöntä, mutta sitä luonnonjää ei koskaan ole. 10 senttiä tarvitaan, ennen kuin jäälle on syytä lähteä, Vainio sanoo.
 Hän muistuttaa, ettei jäille kannata lähteä yhden kairauksen perusteella.
 – Jos jään paksuudeksi mitataan vaikka viisi senttiä, luonnonjäillä se voi olla 10 metrin päässä kolme senttiä tai toiseen suuntaan saman matkan päässä 10 senttiä, hän toteaa.
 Torstaiaamuna tehtyjen kairausten perusteella Helsingin ja Espoon rajamailla Laajalahdessa jäätä on kahdesta viiteen senttiä.
 Ilmatieteen laitoksen jääasiantuntijan Jouni Vainion mukaan Etelä-Suomessa ei ole vielä mitään asiaa jäille. Vesa Marttinen / Yle
 Myös Suomenlahden merivartiosto kehottaa olemaan menemättä meren jäälle ja varustautumaan asianmukaisesti, sillä jäät ovat vielä kehittymässä ja ovat hyvin heikkoja.
 Toistaiseksi merivartioston tietoon ei kuitenkaan ole tullut Suomenlahden merialueella tapahtuneita heikkoihin jäihin liittyviä meripelastustehtäviä.
 Eri puolilla Suomea heikkoihin jäihin on jo kuitenkin pudonnut ja hukkunut useita.
 "Varoitukset kaikuvat kuuroille korville"
 Jääasiantuntija Jouni Vainion mukaan Perämeren pohjoisosassa ja rannikkoalueella sekä Vaasan saaristossa alkaa jo olla jäätä, mutta käyttökelpoista se ei vielä ole. Jäätilannetta voi seurata Ilmatieteen laitoksen  jääkartasta .
 – Perämeren pohjukassa rantajäät kyllä kävelijää kestävät, mutta siellä tapana on ajaa autolla tai moottorikelkalla, ja sitä jäät eivät vielä kestä.
 Heikoista jäistä on varoiteltu viime viikkoina ympäri maata. Keskiviikkona kaksi noin 70-vuotiasta miestä  hukkui jäihin Pohjois-Savossa .
 – Tuntuu, että varoitukset heikoista jäistä kaikuvat kuuroille korville. Jäälle ei nyt todellakaan kannata mennä, Pohjois-Savon pelastuslaitoksen palomestari  Kalevi Bruun   totesi keskiviikkona .
 Vaaranpaikkoja jäillä voi ilmetä yllättävissäkin paikoissa. Vesi jäätyy heikommin sellaisissa paikoissa, joissa vesi liikkuu.
 – Liikkuvaa vettä on esimerkiksi salmissa, kapeikoissa, niemien kärjissä, karikkojen kohdilla, viemäreiden suilla ja kaislikoissa. Hyvin paljon on paikkoja, joissa on heikompaa, jääasiantuntija Jouni Vainio sanoo.
 Jäillä voi jo nyt nähdä pilkkijöitä ja retkiluistelijoita, mutta he ovat kokeneita jäillä liikkujia, Vainio huomauttaa.
 – Heillä on usein vaatteiden välissä kuivapuku ja varavaatteet vesitiiviisti pakattuna. Jos jäillä osaa liikkua, niin voi, mutta yleisesti ottaen vielä ei ole sen aika.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 3.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Varo heikkoja jäitä – kun jää pettää, toimi näin!
 Jäihin pudonnut pelastettiin Kuopiossa varhain keskiviikkoaamuna – pelastuslaitos varoittaa heikoista jäistä
 Heikoilla jäillä liikkuneet työllistivät pelastajia Lapissa

Paksuus voi hämätä: viiden sentin jääkerros saattaa kestää sata kiloa, mutta ei läheskään aina – Vielä ei siis kannata suunnata luonnonjäille


Summary: Kukin palkinto on arvoltaan 18 000 euroa.

Tämän vuoden Kalevi Jäntin kirjallisuuspalkinnot ovat saaneet  Katri Naukari ,  Sanna Puutonen ,  Pauli Tapio  ja  Joonatan Tola .
 Naukari palkittiin esikoisromaanistaan  Yhden puun tuho  ja Puutonen proosateoksestaan  Sydänmuuri . Tapio palkittiin runoteoksestaan  Tyhjä, suuri ja öinen  ja Tola esikoisromaanistaan  Punainen planeetta .
 Kirjallisuuspalkinnot myöntää Kalevi Jäntin säätiö, jonka WSOY:n pääjohtaja, professori  Jalmari Jäntti  ja rouva  Hildur Jäntti  perustivat heidän nuorena kuolleen poikansa muistoksi. Kunkin palkinnon arvo on 18 000 euroa.
 Lue myös:
 Joonatan Tola pelkäsi rakkautta kuin ruttoa – terapian jälkeen hän kirjoitti räävittömän romaanin kuolleesta isästään ja uskalsi perustaa perheen
 Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto runoilijalle –  voittajateos ammentaa todellisuudesta

Kalevi Jäntin kirjallisuuspalkinnot saivat Sanna Puutonen, Joonatan Tola, Katri Naukari ja Pauli Tapio


Summary: Suomessa on yli 100 000 lasta, joiden perheet elävät köyhyysrajan alapuolella. Etenkin jouluisin järjestöjen apu voi olla ratkaiseva perheiden toimeentulossa.

– Jääkaappi täynnä ruokaa ja lapsille lahjoja kuusen alla.
 Lista loppuu siihen. Siinä asiat, jotka tekisivät kahden teini-ikäisen lapsen äidin joulusta täydellisen.
 Eteläkarjalaisen  Petran  perheellä on ollut taloudellisesti tiukkaa jo pidempään. Petra ei esiinny jutussa omalla nimellään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi.
 Perheen isä käy töissä, mutta Petra opiskelee. Rahatilanne on syksyllä pahentunut entisestään. Erityisesti perheen nuoriso pyörii äidin mielessä. Miten tässä taloustilanteessa saadaan hyvä joulu?
 Huono-osaisuus on muutakin
 Turun yliopiston köyhyystutkija  Mia Hakovirta  kertoo, että Suomessa oli vuonna 2019 noin 128 000 lasta perheissä, jotka elävät köyhyysrajan alapuolella.
 Näissä perheissä korostuivat yksinhuoltaja- ja maahanmuuttajaperheet, monilapsiset perheet ja kodit, joissa on pieniä lapsia.
 Huono-osaisuus liitetään usein pieniin taloudellisiin resursseihin ja ylivelkaantumiseen, mutta kyse on myös muista hyvinvoinnin puutteista.
 – Voi olla työttömyyttä, sairautta tai rajalliset sosiaaliset resurssit. Perheeseen voi kasaantua paljon matalasti kouluttautuneita. On vain vaikeuksia elää yhteiskunnassa niin kuin pidetään hyväksyttävänä tai toivottuna, Hakovirta selittää.
 Useiden juhlien aikaa
 Myös Etelä-Karjalassa asuvan  Veran  perheelle aika joulun ympärillä on taloudellisesti hyvin tiukkaa.
 Perheeseen kuuluu vanhemmat ja neljä lasta, joista vanhin on 12-vuotias ja nuorin alle vuoden. Perheen isä on työtön, ja äitikin on kotona perheen pienimmän kanssa. Veran nimi on muutettu.
 Kuusi, ruoat, lahjat, joulukalenterit... Jos tahtoo lapsilleen edes tavallisen suomalaisen joulun, hinta voi olla korkea. Kuvituskuva. Henrietta Hassinen / Yle
 Suomalainen joulu on tullut Veran perheeseen vasta lasten kautta. Suuremmassa roolissa ovat venäläiset tärkeät juhlat, kuten uusi vuosi ja ortodoksinen joulu.
 Monet juhlat tarkoittavat, että juhlapöytiäkin katetaan näihin aikoihin useampi. Marraskuun ja tammikuun välille osuu vielä usean perheenjäsenen syntymäpäivät.
 – Lapset tahtovat järjestää synttärijuhlia, koska heitäkin on kutsuttu muiden juhliin. Haluan, että he ovat yhdenvertaisia muiden kanssa.
 Lapsi voi tunnistaa köyhyyden syyt
 Petran perheen teini-ikäiset lapset ovat tottuneet pyytämään vain yhtä joululahjaa.
 – Lapset eivät ole koskaan oppineet lahjavuoreen, ja heille riittää se hyvä yksi lahja. Joskus kysytään vaikka sukulaisilta, lähtevätkö he mukaan suurempaan lahjaan, että saamme jotain kivaa järjestettyä.
 Joulun aika voi olla ahdistavaa sille, jolla on taloudellisesti tiukkaa. Kuvituskuva. Tiina Jutila / Yle
 Veran perheellä taas ei ole sukulaisia Suomessa. Perhe hankkii itse sen verran lahjoja, kun on varaa.
 – Kyllähän siitä pettymys tulee, jos on saanut hyviä arvosanoja ja menestynyt harrastuksissa ja silti saa vähän. Lapset ovat ihmetelleet, ovatko he olleet tuhmempia kuin muut.
 Turun yliopiston tutkija Mia Hakovirta on tutkinut lapsen kokemusta köyhyydestä.
 Lapset pystyvät jo melko pieninä tunnistamaan elementtejä, joita köyhyyteen liittyy ja mitä syitä sen taustalla on. Lapsi voi keksiä omia keinoja ja strategioita pärjätä.
 Sillä on kuitenkin merkitystä, kuinka paljon voimavaroja aikuisilla on tukea lapsiaan. Voimattomuuden tunne voi heijastua myös lapsiin.
 – Köyhyys voi pidemmän päälle aiheuttaa näköalattomuutta ja toivottomuutta. On havaittu, että köyhien perheiden lasten unelmat ovat pienempiä.
 Hyvä joulumieli kaikille
 Suomen punaisen ristin (SPR) ja Mannerheimin lastensuojeluliiton (MLL) yhdessä Ylen kanssa toteuttama  Hyvä Joulumieli -keräys  järjestetään tänä vuonna 25. kerran.
 Nyt tavoitteena on kerätä 2,5 miljoonaa euroa, joka takaisi 70 euron lahjakortin 36 000 perheelle. Viime vuonna niitä jaettiin 25 000 kappaletta.
 Veran perhe saa täydentävää toimeentulotukea ja apua eri järjestöiltä. Esimerkiksi viime vuonna perheen lapset saivat lahjoja Mannerheimin lastensuojeluliitolta.
 Tänä vuonna Petran ja Veran perheet saavat Hyvä joulumieli -keräyksen lahjakortin. Lahjakortti auttaa perheitä joulun ruokaostoksissa. Vera kertoo, että ilman järjestöjen tukea perhe ei juhlisi.
 – Tärkeintä on, että lapset saavat ihan yhtä hyvän joulun kuin muutkin, Vera kertoo.

Kun raha on tiukassa, äidin mielessä pyörii vain lapset: "Tärkeintä on, että he saavat yhtä hyvän joulun kuin muutkin"


Summary: Puolustusvoimissa on suunniteltu, miten kutsunnat laajennetaan myös naisiin eli koko ikäluokkaan. Poliittinen päätös kuitenkin uupuu.

Puolustusvoimat haluaa aloittaa kutsunnat kouluissa. Kutsunnat alkaisivat informaatiopäivällä, joka järjestetään toisen asteen oppilaitoksissa. Kouluissa tai koulupäivän yhteydessä järjestettävä informaatiopäivä velvoittaisi koko ikäluokkaa.
 – Nämä järjestettäisiin todennäköisesti kouluissa, osia ehkä myös verkon yli. Informaatiopäivässä jaettaisiin laajasti tietoa kokonaisturvallisuudesta ja siihen liittyvistä asioista, kertoo eversti  Jukka Nurmi  Puolustusvoimien pääesikunnan koulutusosastolta.
 Nurmi kommentoi kutsuntojen uudistamista  Ylen aamussa  ja  radion Ykkösaamussa  torstaina.
 – Fyysisesti paikkana olisivat koulut tai niin, että useampia oppiluokkia voidaan koota yhteen ja samaan paikkaan. Silloin se voi olla vaikka iso urheiluhalli tai vastaava. Mutta ajatuksena on, että se tulee koulujen opetusohjelmaan velvoittavana.
 Nurmen mukaan kutsuntojen toiseen vaiheeseen eli palvelukseenmääräämiseen osallistuisivat miehet sekä ne vapaaehtoiset naiset, jotka haluavat aloittaa asepalveluksen.
 Puolustusvoimien suunnitelmat ovat alustavia ajatuksia siitä, miten kutsunnat voitaisiin toteuttaa, jos naisetkin lisätään kutsuntajärjestelmän piiriin.
 Poliittinen päätös puuttuu
 Asevelvollisuuden uudistamista pohtinut komitea ehdotti viime viikolla, että kutsuntapäivä järjestetään jatkossa koko ikäluokalle. Ehdotusta perustellaan sillä, että maanpuolustusvelvollisuus koskee perustuslain mukaan kaikkia, sukupuolesta riippumatta.
 Yhteiset kutsunnat eivät kuitenkaan tarkoittaisi naisten asevelvollisuutta – ainoastaan velvollisuutta ilmoittautua.
 – Naisten asevelvollisuus tai kansalaispalvelustyyppinen velvollisuus on poliittinen kysymys, johon ei oltu valmiita. Tää valittu malli on vähän semmonen puolimallin ratkaisu. Otettiin askelia siihen suuntaan, mut ei kuitenkaan oltu valmiita kansalaispalvelukseen, Nurmi sanoo Ykkösaamun haastattelussa.
 Nurmen mukaan kansan mielipide tukee päätöstä. Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan  eilen julkistaman kyselytutkimuksen mukaan  73% vastaajista kannattaa miesten yleiseen asevelvollisuuteen perustuvaa puolustusjärjestelmää. Puolet vastaajista  suhtautuu myönteisesti  sekä miehiä että naisia koskevaan yleiseen kansalaispalvelukseen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 3.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Puolustusvoimat pitää kutsuntojen laajentamista positiivisena asiana – uudistuksia suunnitellaan jo
 Koko ikäluokalle yhteiset kutsunnat ja uusi kevyempi palvelusluokka – tällaisia muutoksia komitea esittää asevelvollisuuteen
 Naisille ehdotetaan pakollisia kutsuntoja – tätä se käytännössä tarkoittaisi
 "Ovatko miehet vahvoja ja naiset suojeltavia?" – nuorisojärjestöjen mukaan kaikille yhteiset kutsunnat ovat askel kohti tasa-arvoista asevelvollisuutta

Kutsunnat kouluihin, erillinen tilaisuus palveluksen aloittaville – näin kutsuntojen laajentaminen naisiin toteutettaisiin


Summary: Hovioikeus oli tuominnut taidegallerian omistaneen naisen kolmen ja hänen avomiehensä yli neljän vuoden vankeusrangaistuksiin. Korkein oikeus ei antanut heille valituslupaa.

Korkein oikeus ei ole antanut valituslupaa Suomen rikoshistorian suurimman taideväärennysvyyhdin päätekijöille. Väärennettyjen ja ylihintaisten taulujen kauppaa pyöritettiin vuosien ajan helsinkiläisessä taidegalleriassa.
 Helsingin hovioikeus  tuomitsi viime helmikuussa taidegallerian omistaneelle  Kati Kärkkäiselle  kolme ja hänen avomiehelleen  Reijo Pollarille  neljä vuotta ja kolme kuukautta vankeutta.
 Hovioikeus katsoi Kärkkäisen ja Pollarin syyllistyneen taulukaupoissa yli kolmeenkymmeneen törkeään petokseen.
 Kärkkäinen tuomittiin lisäksi törkeästä rahanpesusta ja Pollari törkeästä velallisen petoksesta ja ampuma-aserikoksesta.
 Taulujen ostajille jättitappiot
 Taulujen ostajat menettivät yhteensä yli 15 miljoonaa euroa.
 Kärkkäisen syyksi luetuilla törkeillä petoksilla aiheutettiin hovioikeuden mukaan yhteensä noin 6,8 miljoonan euron vahingot.
 Pollarin syyksi luetuilla törkeillä petoksilla aiheutettiin hovioikeuden mukaan noin 8,4 miljoonan euron vahingot.
 Hovioikeus katsoi, että taulukaupoissa oli ollut kysymys tuomittujen yhteisestä liiketoiminnasta. Väärennettyjen taulujen lisäksi tuomitut myivät oikeuden mukaan aitoja tauluja ylihintaisina.
 Hovioikeus syynäsi yli sata taulua
 Hovioikeudessa käsiteltiin noin 130 väärennetyksi epäilllyn ja seitsemän huomattavan ylihintaiseksi epäillyn taulun kauppaa. Pääkäsittelyssä toimitettiin katselmus lähes kaikkien väärennetyiksi epäiltyjen taulujen osalta.
 Hovioikeus katsoi, että tuomittujen oli kokeneina galleria-alan toimijoina täytynyt kiinnittää huomiota myymiensä taulujen puuttuvaan omistushistoriaan, tunnettujen taiteilijoiden teosten harvinaisuuteen markkinoilla ja hintojen nopeaan nousuun myyntiportaiden välillä.
 Väärennetyiksi todetut, takavarikossa olleet taulut tuomittiin valtiolle menetetyiksi.
 Hovioikeuden tuomiosta korkeimpaan oikeuteen valittivat Kärkkäisen ja Pollarin lisäksi syyttäjä sekä useat muut lievempiin rangaistuksiin tuomitut henkilöt. Korkein oikeus jatkaa neljän tuomitun valituslupahakemusten käsittelyä myöhemmin.
 Kärkkäisen omistama Galerie Vision asetettiin konkurssiin lokakuussa 2018.
 Lue myös:
 Hovioikeus alensi Suomen suurimman taideväärennösvyyhdin tuomioita – päätekijöille yli neljä ja kolme vuotta vankeutta
 Suomen suurimman taideväärennösvyyhdin pääsyytetyt vaativat hovioikeudessa syytteiden hylkäämistä tai vähintään 13 miljoonan euron korvausten sovittelua
 Syyttäjä: Suomalaiset hyväuskoisia taulukaupoissaan –
 "Liikaa luotetaan pelkkään sanaan"
 10 henkilöä sai vankeustuomion Suomen suurimmassa taideväärennösvyyhdissä – gallerian omistaja ja hänen puolisonsa joutuvat maksamaan 13 miljoonan euron korvaukset

Suomen suurimman taideväärennösvyyhdin päätekijöiden vankeusrangaistukset jäävät voimaan – ostajille 15 miljoonan euron vahingot