Summary: UPM on pyrkinyt seitsemään liiketoimintakohtaiseen työehtosopimukseen, joista kaksi on nyt saatu solmituksi. Paperiliiton kanssa neuvottelut ovat olleet jumissa.

Metsäyhtiö UPM:n vaneritehtaille ja sahoille on syntynyt uudet liiketoimintakohtaiset työehtosopimukset.
 Asia varmistui, kun palkansaajia edustavan Teollisuusliiton hallitus hyväksyi perjantaina neuvottelutulokset UPM Plywoodin sekä UPM Timberin työehtosopimuksiksi.
 UPM Plywoodin liiketoimintajohtaja  Mika Kekki  sanoo muutosta todella suureksi.
 – Tässä on tehty työmarkkinahistoriaa, Kekki hehkuttaa.
 Teollisuusliiton mukaan hyväksyttyjen sopimusten palkankorotuksissa noudatetaan metsäteollisuuteen syksyn neuvottelukierroksen aikana muodostunutta linjaa. Työsuhteen ehdot vastaavat liiton mukaan voimassa olevaa mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimusta.
 Liitto kertoo tiedotteessaan, että sopimusratkaisut ovat ostovoimaa vahvistavia. Palkankorotusten suuruutta ei kuitenkaan kerrota. Sopimus on kolmivuotinen.
 Teollisuusliitto hyväksyi UPM:n vaatimuksen matkan varrella
 UPM on pyrkinyt yhden yrityskohtaisen sopimuksen sijasta seitsemään liiketoimintakohtaiseen työehtosopimukseen, joista nyt kaksi on saatu solmituksi.
 Omat sopimuksensa saaneet UPM:n vaneritehtaat ja sahat ovat kuuluneet tähän asti laajempaan mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimukseen, jossa työnantajapuolta on edustanut yksittäisten yritysten sijaan Metsäteollisuuden etujärjestö.
 Perjantaina solmitut uudet sopimukset tulevat voimaan vuodenvaihteessa, kun mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimuksen voimassaolo päättyy.
 UPM:n Kekin mukaan on suuri muutos, että työehtosopimuksessa ei tarvinnut tehdä kompromisseja 150 yrityksen kesken, kuten aiemmissa mekaanisen metsäteollisuuden neuvotteluissa.
 Muutoksen syynä on metsäteollisuuden irtiotto aiemmasta sopimisen tavasta. Metsäteollisuuden etujärjestö ilmoitti  runsas vuosi sitten , että se lopettaa työehtosopimusten tekemisen ja siirtää neuvottelut työehdoista yritystasolle.
 Toisin kuin Teollisuusliiton, Paperiliiton kanssa UPM:n neuvottelut liiketoimintakohtaisista sopimuksista ovat olleet jumissa. UPM on halunnut tehdä Paperiliiton kanssa viisi eri sopimusta, mutta Paperiliitto on edellyttänyt yhtä työehtosopimusta, jolla määriteltäisiin UPM:n työntekijöiden työehdot.
 Teollisuusliiton puutuotesektorin johtaja  Jyrki Alapartanen  sanoo, että Teollisuusliittokaan ei pitänyt alun perin kahta sopimusta tarpeellisena, mutta hyväksyi matkan varrella UPM:n ehdon liiketoimintakohtaisista neuvotteluista.
 – Jos voidaan synnyttää sopimus, joka vastaa tavoitteitamme, emme jääneet siinä kohtaa neuvottelujen ulkopuolelle, Alapartanen perustelee.
 Paperiliitto  kertoi torstaina , että se varautuu aloittamaan vuodenvaihteessa työtaistelun kaikissa metsäyhtiöissä, joihin ei ole saatu työehtosopimusta ensi viikon tiistaihin mennessä. Liiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  kuvasi tilannetta UPM:n kanssa vaikeaksi.
 UPM: Vaneritehtaat voivat pyöriä keskeytyksettä myös viikonloppuisin
 UPM lupailee, että uuden sopimuksen perusteella sekä tuotanto että työntekijöiden ansiot kasvavat ja tuotantoon voidaan palkata lisää väkeä.
 UPM:n Kekki korostaa, että uusi sopimus mahdollistaa vaneritehtaiden pitämisen jatkuvasti käynnissä myös viikonloppuisin.
 – Käyttämätöntä kapasiteettia on ollut aiemmin paljon viikonloppuisin. Se voidaan ottaa nyt tehtaissa käyttöön uusilla ehdoilla.
 Hänen mukaansa UPM:n vaneritehtaat on pitänyt aiemmin pysättää yksittäisiksi päiviksi tai vuoroiksi viikonloppuisin, koska kustannukset tehtaiden pitämisestä jatkuvasti käynnissä olisivat olleet suuremmat kuin hyöty yritykselle.
 – On puhuttu jopa haamutehtaista, kun ehdot eivät ole mahdollistaneet tehtaiden keskeytymätöntä käyntiä.
 Kekki ei halua kertoa yksityiskohtaisesti, miten työehtoja on viikonloppujen osalta muutettu.
 Teollisuusliitto asetti Keitele Groupin saartoon ja ylityökieltoon
 Teollisuusliitto ilmoitti perjantaina paitsi sopimusten hyväksymisestä myös uusista painostuskeinoista yrityskohtaisten neuvottelujen vauhdittamiseksi.
 Teollisuusliitto on asettanut puunjalostusyhtiö Keitele Groupin toistaiseksi voimassa olevaan saartoon ja ylityökieltoon.
 Päätöksen perusteluna on Keitele Groupin haluttomuus käynnistää yrityskohtaiset työehtosopimusneuvottelut. Teollisuusliitto on jättänyt Keitele Groupille esityksen uudeksi työehtosopimukseksi.
 Teollisuusliitto sanoo tiedotteessaan, että sen tehtävänä on järjestää työehtosopimuksen tasoiset työehdot jäsenilleen kaikissa yrityksissä.
 Liiton mukaan työrauhavelvoite ei ole voimassa, koska Keitele Group on järjestäytymätön yritys.
 Saarto tarkoittaa liiton mukaan esimerkiksi sitä, että työvoimaviranomaisilla ei ole oikeutta välittää työntekijöitä saarron alaiseen yritykseen ja sitä, että Teollisuusliitto boikotoi Keitele Groupin tuotteita.
 Rakennusliitto ilmoitti heti perjantaina tukevansa Teollisuusliiton julistamaa saartoa. Rakennusliiton jäsenet pidättäytyvät käsittelemästä Keitele Groupin tuotteita rakennustyömailla ja rakennustuoteteollisuuden työpaikoilla tästä päivästä alkaen.
 Lue lisää:
 Metsäteollisuuden työehtosopimusneuvotteluissa läpimurto: Stora Enso ja Paperiliitto sopivat työehdoista, sopimus ensimmäinen laatuaan

UPM:n vaneritehtaille ja sahoille syntyi sopu työehdoista, Teollisuusliitto muutti kantaansa – UPM-pomo: Tässä on tehty historiaa


Summary: Nykyisten Hornetien jälkeen Suomen valinta on maailman nykyaikaisin hävittäjä, jota useat Nato-maat käyttävät.

Hallitus on valinnut Suomelle uuden hävittäjän. Tuleva ilmavoimien hävittäjä on F-35. Se on maailman ensimmäinen viidennen hävittäjäsukupolven häivehävittäjä eli tutkassa vaikeasti havaittava kone. Se on myös maailman modernein monitoimihävittäjä.
 Millainen kone on, miksi se valittiin – ja miksi Suomi tilaa uusia hävittäjiä? Tässä jutussa löydät tiiviit vastaukset hävittäjän perustiedoista.
 1. Millainen kone on F-35?
 F-35 on yhdysvaltalainen häivehävittäjä.
 Kone on moderni hävittäjä. Ulkomitoiltaan kone on Suomen nykyisiä Hornet-hävittäjiä hieman pienikokoisempi. Siinä on tehokas moottori, ja siksi kone on nopea ja pystyy nousemaan ilmaan suurella lentoonlähtöpainolla. Hävittäjän lento-ominaisuudet eivät kuitenkaan ole niin tärkeitä kuin sen muut ominaisuudet.
 Monien eri sensorien avulla kone havainnoi ympäristöään. Se kerää tietoa ja välittää sitä muille koneille ja muulle sotilaalliselle järjestelmälle.
 2. Mitä tarkoittaa, että kone on häivehävittäjä?
 Häive takaa, ettei konetta havaita herkästi.
 Konetta on erittäin hankala havaita tutkassa, jolloin sitä on vaikea ampua alas. Häiveominaisuus on rakennettu koneen muotoilulla ja pinnoitteilla. Myös ohjuksia pystytään lastaamaan koneen sisätilaan, jolloin ne eivät paljasta konetta.
 3. Miksi Suomi tarvitsee uudet hävittäjät?
 Suomen nykyiset Hornet-hävittäjät vanhenevat.
 Nykyiset Hornet-hävittäjät otettiin käyttöön 1990-luvulla. Koneiden materiaali ja tekniikka vanhenee. Ilmapuolustuksessa hävittäjiä on mahdoton korvata muilla järjestelmillä.
 Nykyaikaiset hävittäjät ovat niihin rakennetun tekniikan ansiosta paljon muutakin kuin lentokoneita, ja ne muuttavat koko ajatuksen siitä, mitä hävittäjillä tositilanteessa tehdään. Ne ovat lentäviä ohjuslavetteja ja datalinkkejä.
 Vanhojen koneiden päivittäminen kalliisti ei enää kannata, sillä myös koneiden materiaali itsessään väsyy.

 4. Riittääkö raha uuden hävittäjän käyttämiseen?
 Puolustusvoimat on luvannut, että kulut eivät ylity.
 Puolustusministeriö on luvannut pitää budjetista kiinni. Hankinnan arvo on maksimissaan 10 miljardia euroa, ja sen käyttökulut saavat olla kymmenesosa puolustusvoimien vuosibudjetista. Puolustusvoimat sanoo kiinnittäneensä erityistä huomiota käyttö- ja huoltokuluihin.
 Aiemmin on epäilty, että F-35:n kulut eivät mahtuisi budjettiin.
 5. Miksi Suomi valitsi juuri tämän koneen?
 Puolustusvoimien mielestä kone oli ehdokkaista paras.
 Suomessa hävittäjävalintaa edelsi kuuden vuoden työ. Ensin valittiin mahdolliset koneet. Perusteellisten testien ja selvitysten perusteella valittiin näistä viidestä koneesta paras.
 Ehdokkaista yhteiseurooppalainen Eurofighter ja ranskalainen Rafale eivät päässeet loppusuoralle. Pisimmälle edenneistä yhdysvaltalaisista F-35:stä, Super Hornetista ja ruotsalaisesta Gripenistä parhaat pisteet valinnassa sai F-35.
 Valinta sopi myös valtioneuvostolle, joka teki lopullisen päätöksen. Koneen valinta takaa myös sen, että puolustusyhteistyö Yhdysvaltojen kanssa jatkuu tiiviinä.
 Useat maat Euroopassa ovat valinneet saman koneen. Samalla kone on useiden Nato-maiden valinta.
 6. Kuinka paljon koneita tulee ja milloin?
 Suomi ostaa 64 hävittäjää, ja ensimmäinen lentää Suomeen vuonna 2026.
 Myös Hornet-hävittäjiä oli alun perin 64. Suomi ostaa F-35 koneita saman verran. Suomi ottaa koneen käyttöön Yhdysvalloissa 2025 ja ensimmäinen kone tulee Suomeen seuraavana vuonna.
 Suomessa koneet sijoitetaan Siilinjärven Rissalaan ja Rovaniemelle.
 Voit keskustella aiheesta 11.12. kello 23:een saakka.
 Juttu korjattu 10.12.2021 klo 19.00: Lisätty koneen olevan ensimmäinen 5. sukupolven häivehävittäjä, ei ensimmäinen häivehävittäjä.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Suomi ostaa tulevaisuuden hävittäjän, josta oli tulla kaikkien aikojen fiasko
 Dassault: "Jälleen näemme Euroopan suosivan amerikkalaisia", ruotsalaisministeri pettyi, Saab yllättyi – näin Suomen hävittäjävalintaan reagoitiin

Tällainen on Suomen uusi hävittäjä F-35


Summary: Länsi- ja Itä-Uudenmaan käräjäoikeuksien toimipisteitä evakuoitiin tänään perjantaina pommiuhkauksen vuoksi. Myös Helsingin käräjäoikeus tarkistettiin.

Uudenmaan käräjäoikeuksiin on lähetetty tänään perjantaina pommiuhkaus.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden Espoon, Lohjan ja Raaseporin kansliat sekä Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden Vantaan kanslia evakuoitiin noin tunniksi puolenpäivän aikaan. Myös Helsingin käräjäoikeus tarkistettiin.
 Poliisin mukaan kaikki kolme käräjäoikeutta saivat saman uhkausviestin. Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen mukaan viesti oli lyhyt, noin yhden virkkeen mittainen teksti. Viesti lähetettiin käräjäoikeuksiin noin kello 12 iltapäivällä.
 Ainakin Itä-Uudenmaan poliisi käytti pommiuhkauksen tutkintaan poliisikoiria. Mitään pommiin viittaavaa ei löytynyt.
 – Tietojeni mukaan uhkaviestin lähettäjän henkilöllisyydestä ei ole mitään tietoa. Sähköposti oli lähetetty tuntemattomasta osoitteesta, eikä siinä ollut viitteitä lähettäjän henkilöllisyydestä, kertoo Helsingin käräjäoikeuden laamanni  Tuomas Nurmi .
 Helsingin, Itä-Uudenmaan ja Länsi-Uudenmaan poliisilaitokset tutkivat uhkausta rikosnimikkeellä perätön vaarailmoitus.
 Lue myös:
 Nurmeslainen mies otettu kiinni kaupungintalolle tehdystä pommiuhkauksesta epäiltynä
 Frankfurtin lentoasemalla evakuointi ja poliisioperaatio – Räjähteitä ei löytynyt, henkilöä etsitään

Käräjäoikeuksiin lähetettiin pommiuhkaus Uudellamaalla – henkilöstöä evakuoitiin useissa toimipisteissä


Summary: Sotilaallisesti liittoutumaton Suomi määrittelee omien turvallisuustarpeiden pohjalta tarkoituksenmukaisimman ja tehokkaimman suorituskyvyn ilmavoimillemme, kommentoi SDP:n kansanedustaja Mika Kari.

SDP:n kansanedustaja ja puolustusvaliokunnan jäsen  Mika Kari  arvioi, että yhdysvaltalaisen Lockheed Martinin F-35-monitoimihävittäjän hankinta vahvistaa entisestään Suomen sotilaallisen liittoutumattomuuden perustaa, jonka muodostaa itsenäiseen suorituskykyyn perustuva puolustusvoimat sekä korkea maanpuolustustahto.
 Hänen mukaansa hankinta on niin talouden kuin kansallisen turvallisuuden näkökulmasta merkittävä ja se perustui huolelliseen ja tarkkaan harkintaan.
 – Hävittäjävalinta jatkaa jo 90-luvulla valittua ulko- ja turvallisuuspolitiikan linjaa, jossa sotilaallisesti liittoutumaton Suomi määrittelee omien turvallisuustarpeiden pohjalta tarkoituksenmukaisimman ja tehokkaimman suorituskyvyn ilmavoimillemme, Kari sanoo tiedotteessa.
 Kari kertoo, että puolustusvaliokunta ja eduskunta ovat hankintaprosessin aikana korostaneet, että Hornet-kaluston suorituskyky on korvattava täysimääräisesti. Hankinnan tulee mahtua uuden kaluston käyttö- ja huoltokustannuksista sovittuihin raameihin.
 – Toivon, että hankinta, josta noin kolmannes ohjataan teolliseen yhteistyöhön, hyödyntää maksimaalisesti suomalaista teollisuutta ja suomalaisen osaamisen kehittämistä, Kari sanoo.
 Perussuomalaiset arvioivat kaikkien kriteereiden täyttyneen
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmä on tyytyväinen Puolustusvoimien ja valtioneuvoston päätöksen valita F-35 monitoimihävittäjä.
 – Suurin asiantuntemus valinnassa on Puolustusvoimilla, ei poliitikoilla. F-35:n valinnassa kaikki kriteerit täyttyvät asiantuntijoiden mukaan – mukaan lukien huoltovarmuustekijät. Olemme tyytyväisiä, että juuri asiantuntemusta kuunneltiin, korostaa perussuomalaisten kansanedustaja ja puolustusvaliokunnan varapuheenjohtaja  Jari Ronkainen .
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  arvioi, että vaatimus puolustuskyvyn täysimääräisestä ylläpidosta toteutuu hankinnan myötä.
 – Perussuomalaisille on alusta asti ollut prioriteetti, että Hornetien suorituskyky korvataan täysimääräisesti. Kiitän asiassa kaikkia eduskuntapuolueita, sillä puolustuskyvyn ylläpidosta vallitsee laaja yksimielisyys, Tavio sanoo.
 Kokoomus korostaa kynnystä käyttää sotilaallista voimaa
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  kiittää  Twitterissä  kaikkia hävittäjähankinnan valmisteluun osallistuneita tahoja.
 – Kynnys käyttää sotilaallista voimaa Suomea kohtaan on korkea, kiitos uskottavan maanpuolustuksemme. Näin myös jatkossa. Tätä tarkoitusta uudet hävittäjät palvelevat, Orpo kirjoittaa.
 Kokoomuksen puolustusvaliokuntaryhmä on tyytyväinen HX-hankkeen lopputulokseen.
 – Syksyllä 2015 alkanut HX-hanke on ulottunut useammalle vaalikaudelle ja yli opposition ja hallituksen välisen rajan. Se on ollut samalla osoitus siitä, miten Suomessa kyetään tekemään yhteisymmärrykseen pohjaavia turvallisuuspoliittisia ratkaisuja, painottaa puolustusvaliokunnan puheenjohtaja, kansanedustaja Ilkka Kanerva tiedotteessa.
 Hänen mukaansa yhteisymmärrys korostuu, kun kyseessä on Suomen valtion historian suurin hankinta.
 – Kyseessä ei ole vain uuden suorituskyvyn hankinta, vaan tämä edistää myös asemaamme osana läntistä turvallisuusyhteisöä. Se, että Suomelle myydään huippuluokan suorituskykyjä osoittaa, että meitä arvostetaan ja meihin luotetaan, kansanedustaja  Jukka Kopra  puolestaan arvioi.
 Keskustan mielestä valinta antaa vahvan viestin
 Keskustan kansanedustaja ja eduskunnan puolustusvaliokunnan jäsen  Joonas Könttä  painottaa, että hävittäjävalinnalla turvataan puolustuskyky vuosikymmeniksi eteenpäin.
 – F-35-päätöksessä on huomioitu koneiden huoltovarmuus, teollinen yhteistyö ja elinkaarikustannukset. Suorituskykyinen kone yhdistettynä kaikkiin näihin kriteereihin turvaa Suomen ilmapuolustuskyvyn ja -valvonnan pitkälle tulevaisuuteen, Könttä arvioi.
 Hänen mukaansa valinta antaa vahvan viestin, että Suomi huolehtii puolustuksestaan kaikkia uhkia vastaan.
 – Maailman turvallisuustilanne on valitettavasti muuttunut epävakaammaksi. Isänmaan turvallisuudesta ei ole vara tinkiä tänään eikä huomenna, Könttä tähdentää.
 Hän pitää viisaana, että ratkaisu perustui yhteisymmärrykseen yli hallitus-oppositiorajan.
 Lue lisää:
 Dassault: "Jälleen näemme Euroopan suosivan amerikkalaisia", ruotsalaisministeri pettyi, Saab yllättyi – näin Suomen hävittäjävalintaan reagoitiin
 Tällainen on Suomen uusi hävittäjä F-35
 Analyysi: Suomi ostaa tulevaisuuden hävittäjän, josta oli tulla kaikkien aikojen fiasko

Puolueet hyrisevät tyytyväisyyttä hävittäjähankintaan – yhteisymmärrys sai kiitosta yli hallituksen ja opposition rajan


Summary: Urjalan Sanomien päätoimittajan mukaan lehti joutuu vaikuttamisyritysten kohteeksi muutamia kertoja vuodessa.

Urjalan Sanomat kertoi eilen julkaistussa  uutisessaan , että se on joutunut vaikuttamisyrityksen kohteeksi.
 Toimituksessa työskentelevät henkilöt saivat kesäkuussa kutsun yhteistyöpalaveriin kunnanjohtaja  Annu Kuusistolta . Palaverissa kunnanjohtaja toivoi Urjalan Sanomien päätoimittaja  Heli Lehtelän  mukaan, että kuntaa koskeva uutisointi tarkistutettaisiin kunnantalolla ennen julkaisua, ja että kunnan asioista ei kirjoitettaisi niin negatiiviseen sävyyn.
 – Urjalan Sanomiin kohdistuu muutamia kertoja vuodessa erilaisia vaikuttamisyrityksiä erilaisten päättäjien ja yrittäjien taholta. Tämänkesäinen vaikuttamisyritys oli varsin poikkeuksellinen. Tällaisia ei olla ennen kohdattu, Lehtelä kertoo.
 Urjalan kunnanjohtaja Annu Kuusisto kieltää vaikuttamisyrityksen. Kuusisto kertoo, että kesäisessä tapaamisessa hän esitti huolensa lehden uutisten negatiivisista otsikoista.
 – Tavoitteenani oli tuoda esiin harmi siitä, että vaikka uutiset olisivat neutraaleja, ovat otsikot olleet joskus jopa hieman harhaanjohtavia. Jos ihminen lukee pelkän otsikon, voi uutisesta jäädä virheellinen mielikuva.
 Kuusisto sanoo, että kunta ei ole yrittänyt painostaa tai uhkailla lehteä. Hän on pahoillaan siitä, että tällainen uutisointi on ollut ajankohtaista.
 – Olen yllättynyt, että nyt jälkikäteen käy ilmi, että on syntynyt tällainen käsitys.
 "Se tuo ylimääräistä kuormaa työhön"
 Vaikuttamisyritykset tekevät työskentelystä Heli Lehtelän mukaan henkisesti kuormittavaa. Viimeksi viime viikolla hän sai useamman yhteydenoton kunnan päättäjiltä liittyen yhteen lehdessä julkaistuun uutiseen.
 Viime viikolla Urjalan Sanomissa kerrotiin yhden kunnan työntekijän irtisanoutuneen kunnan tehtävistä. Uutinen jaettiin lehden Facebook-sivuille jakotekstillä: "Kunnan ovi käy".
 – Sain useita viestejä kunnan päättäjiltä, joiden mielestä Facebookin jakoteksti oli negatiivinen. Mielestäni se oli neutraali ja totuudenmukainen. Kunnantalolta on irtisanoutunut noin 10 ihmistä, joka on aika lailla puolet henkilöstöstä.
 Välillä kommentointi menee jopa henkilökohtaisuuksiin.
 – Olen milloin feministi, milloin kommunisti ja välillä kokoomuksen kätyri. Välillä kepulainen, koska osaan ajaa traktoria. Myös minun seksuaalista suuntautumistani on välillä tiedusteltu. Ei sellainen tunnu kivalta. Se tuo ylimääräistä kuormaa työhön.
 Paikallislehtiin kohdistuvat vaikuttamisyritykset nousivat keskusteluun viimeksi viime viikolla, kun Kalajokiseudun päätoimittaja Hanna Parhaniemi kertoi Suomen Lehdistön  uutisessa  lehteen kohdistuneista toistuvista vaikuttamisyrityksistä.
 Sanomalehtien Liiton viimevuotisesta  vaikuttamiskyselystä kävi ilmi, että kolmasosa vastaajista oli kokenut vaikutusyrityksiä. Naiset selkeästi miehiä enemmän. Kysely tehtiin liiton jäsenlehtien päätoimittajille ja vastaajia oli yhteensä 81.
 Lehtelä sanoo yhteiskunnassamme pitäisi olla hyvin selvillä, ettei minkäänlaista mediaan kohdistuvaa vaikuttamista pidä tehdä.
 – Ilmeisesti nyt on tarpeen muistuttaa, mitkä pelisäännöt ovat.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.

Urjalan Sanomat syyttää kuntaa vaikuttamisyrityksistä –  kunnanjohtaja halusi puhua negatiivisista otsikoista, mutta kiistää painostuksen


Summary: Oulun poliisi käytti asetta hyökkääjän pysäyttämiseksi Kaukovainion kaupunginosassa viime lauantaina. Tutkinnanjohtajana toimiva aluesyyttäjä Jane Iisakka on päättänyt, että asiassa ei toimiteta esitutkintaa.

Oulun Kaukovainiolla 4. joulukuuta poliisin aseenkäyttöön päätyneestä tapauksesta on tehty  esiselvitys . Esitutkintalain kolmannen luvun kolmannessa pykälässä tarkoitetun esiselvityksen mukaan aluesyyttäjä  Jane Iisakka  on päättänyt, ettei asiasta aloiteta esitutkintaa.
 Oulussa poliisi kohtasi teräaseella aseistautuneen ihmisen, joka teki poliisin mukaan voimakasta vastarintaa. Poliisi käytti ampuma-asetta hyökkääjän pysäyttämiseksi. Henkilö sai tilanteessa ampumahaavan alaraajaansa, eikä hänellä ole hengenvaaraa.
 Esiselvityksen aikana on hankittu selvitykset tilanteessa voimakeinoja käyttäneiltä poliiseilta. Lisäksi tutkinnanjohtajan käytössä ovat olleet partioauton tallenne, poliisin tapahtumapaikkatutkinnassa laatima piirrosluonnos ja voimankäytön kohteena olleen henkilön videolle annettu lausuma.
 Näiden todisteiden perusteella aluesyyttäjä on päätynyt olla aloittamatta esitutkintaa tapauksesta. Kyseessä on ollut poliisilaissa tarkoitetulla tavalla välitöntä vaaraa toisen hengelle tai terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan pysäyttäminen.
 Poliisi joutui käyttämään aseenkäytön jälkeen vielä etälamautinta henkilön taltuttamiseksi. Esiselvityksen perusteella asiassa ei ole poliisin voimankäytön osalta syytä epäillä rikosta.
 Lue lisää:   Poliisi ampui teräaseella aseistautunutta ihmistä kiinniottotilanteessa Oulussa

Oulun Kaukovainiolla tapahtuneesta poliisin aseenkäytöstä ei aloiteta esitutkintaa


Summary: Metsäyhtiö UPM:n toimihenkilöt ovat jäämässä ilman työtehtosopimusta vuoden vaihteessa. Ammattiliitto Pron laskelmien mukaan esimerkiksi vuoromestareiden vuosiansiot laskisivat noin 3000 eurolla.

UPM:n toimihenkilöt ovat jäämässä ilman työtehtosopimusta vuoden vaihteessa.
 UPM ilmoitti keväällä, että uutta työehtosopimusta ei solmita Ammattiliitto Prohon kuuluvien toimihenkilöiden kanssa. Heitä on UPM:n palveluksessa noin 750. Esimerkiksi Kymin tehtaalla Kouvolassa heitä työskentelee noin 50.
 Ammattiliiton laskelmien mukaan esimerkiksi vuorotyötä tekevien vuoromestareiden vuosiansiot laskisivat noin 3000 euroa vuodessa. Lisäksi vuosityöaika pitenisi, ja myös muita sosiaalisia etuja heikennettäisiin.
 – Tämä kuulostaa äkkijyrkälle sanelulle. Toimihenkilöt ovat olleet työehtosopimusten suojan piirissä vuosikymmeniä. Nyt yksi suuri suomalainen pörssiyhtiö haluaa lähteä sanelemaan työehdot tietylle henkilöstöryhmälle, ja sitä kautta heikentämään niitä, sopimusalavastaava  Petteri Hyttinen  Ammattiliitto Prosta sanoo.
 "Tästä on sanelu kaukana"
 Ammattiliitto Pro:n mukaan UPM ei ole suostunut toistaiseksi neuvottelemaan ammattiliiton kanssa tilanteesta.
 Yle ei perjantaina tavoittanut UPM:n edustajaa kommentoimaan tilannetta.
 Keväällä UPM:n työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén  kommentoi Ylelle, ettei hän allekirjoita yhtiön luottamusmiesten ja ammattiliitto Pron kovaa kritiikkiä.
 Hollménin mukaan yhtiö on kertonut työntekijöille, että se neuvottelee jatkossa työehdoista henkilöstön kanssa yhdessä.
 – Tästä on sanelu kaukana, ja ylipäätään vierastan vastakkainasettelua, jossa yhtiön intressi on eri kuin henkilöstön intressi. Mitään lupauksia ei ole petetty, Hollmén sanoi keväällä.
 Lue lisää:   UPM:n luottamushenkilöt arvostelevat tiukasti metsäyhtiön suunnitelmia sopia työehdoista yksilöllisesti: “Katsomme tulleemme petetyiksi”
 Neuvotteluihin pyritään
 Ammattiliitto pyrkii yhä neuvottelemaan asiasta työnantajan kanssa.
 Tässä vaiheessa on Hyttisen mukaan vaikea arvioida, miten liitto onnistuu tavoitteessaan, ja muodostuuko tarvetta työtaistelutoimille.
 – Suomen mittakaavassa tilanne on ainutlaatuinen. UPM on kuitenkin yrittänyt samaa Uruguayssa, jossa sillä on tuotantolaitoksia. Siellä ammattiliitot saivat painostettua työnantajan perinteiseen työehtosopimusmalliin, ja siellä niitä solmitaan, Hyttinen sanoo.
 Ammattiliiton tietojen mukaan UPM:n palveluksesta olisi jo irtisanoutunut toista sataa ihmistä työehtojen muutoksesta aiheutuvan haitan takia.
 – Osaajapula tulee kasvamaan. Työmarkkinakuva UPM:llä on juuri nyt erittäin huono, ammattiliittoa edustava Petteri Hyttinen sanoo.
 Ammattiliitto Pro:n hallitus käsittelee tilannetta uudelleen 17. joulukuuta. He tapaavat tulevalla viikolla myös muiden ammattiliittojen edustajia. UPM neuvottelee parhaillaan työehtosopimuksista myös Paperiliiton kanssa.
 Paperiliitto on edellyttänyt, että sovun on synnyttävä ensi tiistaihin mennessä. Niihin yhtiöihin, joissa sopimuksia ei ole, tullaan Paperiliiton mukaan mahdollisesti tekemään työtaisteluilmoitukset ensi keskiviikkona.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11.12. klo 23.00 asti.

Ammattiliitto Pro moittii metsäyhtiö UPM:ää äkkijyrkästä sanelusta – vuoromestarit ja muut toimihenkilöt jäämässä ilman työehtosopimusta


Summary: Aihe nousi yhdeksänneksi kuumimmaksi puheenaiheeksi kiinalaisessa sosiaalisen median kanavassa Weibossa. Kiinalaiset kauhistelivat maskittomuutta ja altistumista, mutta ihailivat anteeksipyyntöä ja pääministerin vapaa-aikaa.

Jopa Kiinan sosiaalinen media on puinut pääministeri  Sanna Marinin  skandaaliksi noussutta yökerhoreissua. Torstai-iltapäivänä aihe nousi Twitterin kaltaisella keskustelualustalla Weibossa korkeimmillaan yhdeksänneksi kuumimmaksi puheenaiheeksi. Kommentointi on jatkunut tänäänkin.
 Suosituin uutinen kertoi, että “Suomen naispuolinen pääministeri tanssi aamuun asti yökerhossa sen jälkeen, kun hän oli ollut lähiyhteydessä vahvistettuun koronavirustapaukseen”.
 Valtiollinen media kertoi julkaisussa pääministerin lähdöstä viihteelle miehensä ja ystäviensä kanssa sen jälkeen kun ulkoministeri  Pekka Haavistolla  oli todettu koronavirustartunta. Illan tapahtumat kerrattiin Kansan päivälehden ulkomaanpainoksen Weibo-tilillä.
 Kommentti: “Ulkomaalaiset eivät välitä epidemiasta”
 Monissa päivityksissä korostettiin sitä, että pääministeri juhli ilman kasvosuojaa, vaikka oli saanut tietää altistuneensa. Kiinalaiset itse ovat tyytyväisiä Kiinan tiukkaan nollatoleranssiin. Kasvomaskien käyttö on yleistä.
 “Ulkomaalaiset eivät todellakaan välitä epidemiasta.”, kuului yksi kommenteista. “Näyttää siltä, että tällainen on lännen laumasuojaa. He elävät viruksen kanssa”, mietti toinen Weibo-käyttäjä.
 Huomiota herätti myös se, että pääministeri pyysi jälkeenpäin anteeksi julkisesti, kun häntä alettiin arvostella.
 Suomalaisilla riittää joutoaikaa. Pääministerikin voi juhlia aamuneljään.  Kiinalainen, tuntemattomaksi jäänyt kirjoittaja Weibossa
 Marinia koskevat kommentit jakautuivat laidaista laitaan: osa on kriittisiä, osa myönteisiä. Kirsi Crowley / Yle
 Marin sai paitsi kritiikkiä myös tukea: “Miksei hän saisi tanssia?”
 40 000 käyttäjää tykkäsi tai jakoi suosituimman Kansan päivälehden päivityksen. Se keräsi yli 1 700 kommenttia. Kommentointi on jatkunut tänäänkin Kiinan suositulla mikroblogialustalla, jolla on yli 500 miljoonaa aktiivista käyttäjää kuukaudessa.
 Marinin käytös herätti niin arvostelua kuin ihailua.
 Joku pohti, onko Marin kansan arvoinen. “Onko tämä pääministeri vai ihan tavallinen johtaja”, hierarkiatietoinen käyttäjä kommentoi.
 “Miksei hän saisi tanssia? Hän on pääministeri taitojensa takia. Mutta noin monen ihmisen kanssa kokoontuminen altistumisen jälkeen ei ole kyllä hyvä”, huolehti yksi Weibo-kommentoija.
 Marinille satoi myös tukea. “Tällaista voi odottaa maailman onnellisimman maan johtajalta”, Weibo-kommentissa sanottiin. Marinin kehuttiin myös näyttävän helposti lähestyttävältä ja inhimilliseltä.
 Kiinassa sensuroidaan nopeasti kyseenalainen sisältö
 “Luonnollinen, toisin kuin meidän johtajat, jotka ovat puisia median edessä, mutta salassa sitten…”, arvioi yksi käyttäjä.
 Kiinassa kommentoijat eivät vie maan omien johtajien arvostelua kovin pitkälle sensuurin takia. Kiinassa sensuuri poistaa kyseenalaiset jutut ja kommentit nopeasti. Näin ei käynyt Marinista kertovalle uutiselle.
 Työpaikkaa pidettiin hyvänä, koska vapaallekin pääsee. Kiina on tunnettu niin sanotusta 996-kulttuuristaan, jossa töitä tehdään kellon ympäri kuutena päivänä viikossa ja vapailtakin vaaditaan töihin.
 “Suomalaisilla riittää joutoaikaa. Pääministerikin voi juhlia aamuneljään”, yksi kommentoija hehkutti.
 “36-vuotias nainen pääministerinä tanssii aamu-neljään ja hänen ei tarvitse edes pitää työpuhelinta mukanaan. Tässä on niin monta asiaa, joista voisin olla kateellinen.”, ihmetteli eräs kommentoija.
 Marinin sukupuoli näkyi myös keskusteluissa. “Yökerhoja rakastavasta tytöstäkin voi tulla pääministeri”, kirjoitti yksi käyttäjä.
 Toinen mietti, että naiset joutuvat liian helposti arvostelun kohteeksi. “Jos näin kävisi Kiinassa, ei tarvitsisi olla edes pääministeri. Jos ihan tavallinen nuori nainen tanssii yökerhossa aamuneljään oltuaan lähellä koronatartunnan saanutta henkilöä, hänen ei katsottaisi vain vaarantavan epidemiatilannetta, häntä pidettäisiin myös lutkana”, hän arveli.
 Lue myös :
 Jenny Matikainen: Olisipa meilläkin vahva johtaja, joka päättäisi koronapassista puolestamme
 Marin-kohuista rakentuu jatkokertomus – Asiantuntija vertaa tapausta kasvavaan lumipalloon: ”Tässä kertyy uutta lunta matkan varrella"
 Kiina pyrkii estämään yksityisen uutistoiminnan kokonaan – tutkija: "Halutaan ainakin puheiden tasolla paluuta kommunismin arvoihin"
 Kiina haluaa nyt myös netin fanisivustot kuriin – teinihehkutuksen tilalle tarkasti valvottua nuorisokulttuuria

Sanna Marinin juhlinta kuohutti myös Kiinassa – somekommentti: “Tällaista voi odottaa maailman onnellisimman maan johtajalta”


Summary: Viruksen aiheuttamien kuolemien väheneminen kertoo THL:n mukaan erityisesti rokotteiden tehosta.

THL:n terveysturvallisuusosaston johtajalla  Mika Salmisella  on hyviä uutisia. Vaikka koronaviruksen aiheuttamat kuolemat ovat viime kuukausina hieman lisääntyneet, niitä on tartuntamääriin nähden peräti puolet vähemmän kuin syksyllä 2020.
 Koronaviruksen aiheuttama kuolemanriski näyttäisi siis pienentyneen rokotetuilla selvästi. Tämä käy ilmi THL:n tapauskuolleisuustilastosta.
 – Vuosi sitten syksyllä koronaviruksen tapauskuolleisuus oli noin prosentti tartunnan saaneista, painottuen ikääntyneisiin. Tällä hetkellä se on siitä noin puolet, kertoo THL:n terveysturvallisuusosaston johtaja Mika Salminen.
 Tapauskuolleisuus lasketaan siten, että koronaan kuolleiden määrä jaetaan koronavirustestillä positiivisiksi todettujen lukumäärällä. Todennäköisesti viruksen aiheuttamat kuolemat ovat vähentyneet vieläkin enemmän, arvioi Salminen.
 – Koska emme testaa kaikkia oireisia rokotettuja ja heitä hakeutuu vähemmän testeihin, todennäköisesti tästä seuraa tapauskuolleisuuden yliarviointia, hän sanoo.
 Tämän vuoden kevääseen verrattuna ero on pienempi. Tämä johtuu Salmisen mukaan sillä, että keväällä saatiin iso osa ikäihmisiä rokotettua ja rajoituksia oli paljon.
 Kolmannet annokset tärkeässä osassa kuolemien estämisessä
 Koronaviruksen aiheuttamien kuolemantapausten vähentyminen johtuu Salmisen mukaan yksiselitteisesti rokotteista.
 – Se kertoo rokotteiden tehosta. Ne suojaavat erittäin tehokkaasti sekä sairastumiselta että kuolemalta lähes kaikkia ikäryhmiä, Salminen sanoo.
 Yli 80-vuotiaista koronavirukseen kuolleista neljä viidestä on ollut rokottamattomia. Mitä nuoremmista puhutaan, sitä vähemmän menehtyneissä on rokotettuja.
 – Käytännössä alle kuusikymppisissä ei juurikaan löydy tapauksia, joissa rokotettu olisi kuollut koronaan, Salminen kertoo.
 Koronakuolemien on mahdollista vähentää jatkossa entisestään erityisesti rokotuskattavuutta edelleen nostamalla.
 – Ihmiset pitäisi saada ymmärtämään, että tähän tautiin liittyy jo kolmenkymmenen vuoden iässä sairaalaan joutumisen riski aika isona, viisikymppisissä se on jo 10 prosentin luokkaa ja huonolla tuurilla tauti johtaa menehtymiseen.
 Myös kolmansien annosten antaminen yli 60-vuotiaille, joilla rokotesuoja hiipuu, estää tehokkaasti koronakuolemia.
 – Jos saisimme laajasti rokotettua kaikki yli kuusikymppiset, sen pitäisi laskea kuolleisuutta, vaikka tapausmäärät nousisivat.
 Salminen kehottaa kuntia tekemään rokotuksen ottamisesta ikäihmisille mahdollisimman helppoa.
 – Olisi hyvä, että saisimme vielä nopeammin ikäihmiset rokotettua. Siinä ollaan vähän jäljessä muita maita.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Korona nousi yhdeksän yleisimmän kuolinsyyn joukkoon Suomessa viime vuonna
 Kuluvan vuoden koronakuolemat ylittivät viime vuoden määrän

Koronatartunta vie hautaan yhä harvemmin – tapauskuolleisuus on pudonnut vuoden takaisesta puoleen, kertoo THL:n Salminen


Yhdysvalloissa maan korkein oikeus on tänään päättänyt sallia Texasin osavaltion uuden aborttilain haastamisen.
 Texasissa tuli syyskuussa voimaan uusi tiukka aborttilaki, jonka mukaan aborttia ei saa tehdä, jos sikiön sydämensykkeen voi havaita.
 Laki estää käytännössä  85–90 prosenttia aborteista.
 Korkein oikeus päätti aiemmin syksyllä äänin 5–4, että se ei estä lain voimaantuloa.
 Tänään korkein oikeus kuitenkin linjasi, että aborttiklinikat saavat haastaa Texasin osavaltion oikeuteen liittovaltion tuomioistuimissa aborttikiellon takia.
 Korkeimman oikeuden Roe vs. Wade -ennakkopäätös vuodelta 1973 määräsi, että osavaltioiden on sallittava abortti siihen asti kun sikiö on elinkelpoinen kohdun ulkopuolella.
 Korkeimman oikeuden päätöksen seurauksia on hankalaa arvioida. Vaikka se sallii Texasin osavaltion haastamisen liittovaltion tuomioistuimeen, voi Texas kuitenkin valittaa liittovaltion tuomioistuimen päätöksestä vetoomustuomioistuimeen.
 Lue lisää:
 Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse
 Yhdysvaltojen oikeusministeriö haastaa Texasin oikeuteen osavaltion uudesta aborttilaista
 Naiset kerääntyivät kaduille eri puolilla Yhdysvaltoja puolustamaan aborttioikeutta – "Hetki on synkkä, mutta siksi olemme täällä"

Yhdysvaltain korkein oikeus sallii Texasin aborttikiellon haastamisen – kyseessä on osittainen voitto aborttioikeuden puolustajille


Summary: Jämsässä tehdään koneiden osia myös maailman markkinoille, kun Suomen uudet hävittäjät ovat valmistuneet.

Patrian Jämsän ja Nokian työntekijöiden määrä kasvaa noin sadalla hengellä vuosikymmenen puolivälissä, arvoi yhtiön HX-hankejohtaja  Petri Hepola .
 Lisää töitä tuo hävittäjähankinta, josta puolustusministeriö  kertoi tänään perjantaina . Suomi hankkii 64 yhdysvaltalaista F-35-hävittäjää.
 – Tämä on meidän kannaltamme hyvä valinta, ja odotamme mielenkiinnolla yhteistyötä F-35-tiimin kanssa, Hepola sanoo.
 Jämsän Halliin sijoittuu eturungon kokoonpanotoiminto. Kun Suomen koneet ovat valmistuneet, Patrian yksikössä työstetään samoja osia myös maailmanlaajuisiin tilauksiin arviolta vuoteen 2040 saakka.
 Nokialla Linnavuoressa Patrian työntekijät osallistuvat hävittäjien moottoreiden valmistukseen ja myöhemmin ylläpitoon.
 "Ei mikään normipäivä töissä"
 Hävittäjäkauppa tietää alkuvaiheessa noin 75–80 työpaikkaa Jämsään ja pariakymmentä Nokialle. Patrialla on tällä hetkellä yli 700 työntekijää Jämsässä ja noin 150 Nokialla.
 Ensi vuosikymmenen työntekijämäärä ratkeaa Hepolan mukaan myöhemmin, kun nykyisten Hornet-hävittäjien loppuelämä ja uusien koneiden ylläpitotarve selviävät.
 Patria ja F-35-tiimi neuvottelevat tarkemmista sopimuksista ja aikatauluista ensi vuonna.
 – Voi sanoa, että tänään ei ollut mikään normipäivä töissä. Olemme valmistelleet tätä päivää pitään, vuodesta 2016, kovalla tiimillä. Tulen suoraan hanketiimimme kokouksesta, jossa oli innostunut ilmapiiri, Hepola kuvaa.
 Osaajien löytäminen haaste
 Uusia hävittäjiä huolletaan Jämsässä ja Nokialla ehkä jopa 2050-luvulle asti, Hepola arvelee. Nyt paikkakunnilla tarkastellaan nykyisten tilojen riittävyyttä ja kuntoa hävittäjävalinnan valossa.
 Patria on myös aloittanut yhteistyön oppilaitosten kanssa, jotta alan osaajia riittää tulevillekin vuosikymmenille.
 – Meille tulee olemaan haaste pitää osaajia ja löytää uusia. On mielenkiintoista nähdä, houkutteleeko uusi, erittäin modernin teknologian lentokone alalle, Hepola sanoo.
 Lue lisää:
 Suomi ostaa F-35 -hävittäjiä – Puolustusministeri: Valinta oli suorituskykykokeen jälkeen selkeä, kaikki koneet eivät läpäisseet testiä,  Yle seuraa

Hävittäjähankinta tuo Jämsään ja Nokialle ainakin sata työpaikkaa: "Meidän kannaltamme hyvä valinta", sanoo Patrian hankejohtaja


Summary: Raahen kultakaivos avattiin marraskuussa virallisesti jo kolmannen kerran kymmenen vuoden aikana, ja yhtä usein on selvitelty kaivosyhtiön talousvaikeuksia oikeutta myöten. Nyt Otso Gold yrittää hakea velkoihinsa helpotusta yrityssaneerauksesta.

Raahen kultakaivos ja siellä toimiva Otso Gold ovat olleet otsikoissa marras-joulukuussa.
 Ensin vietettiin juhlallisia avajaisia, ja vain kuukausi myöhemmin velkavaikeuksiin joutunut yhtiö jätti yrityssaneeraushakemuksen. Lisäksi kanadalaisen Otso Goldin johto on vaihtunut, ja entiseen toimitusjohtajaan  Brian Wessoniin   kohdistuu vakava talousrikosepäily .
 Yhtiötä vielä marraskuussa johtanutta Wessonia epäillään törkeästä kavalluksesta ja törkeästä maksuvälinepetoksesta. Vangitsemisesta päätti Oulun käräjäoikeus 3. päivä joulukuuta, ja tekojen epäillään tapahtuneen Raahessa marraskuun lopulla.
 Sanomalehti Kalevan mukaan toimitusjohtaja Wesson otettiin kiinni Helsinki-Vantaan lentokentältä 30. marraskuuta. Samoihin aikoihin Otso Goldin hallitus yritti tavoitella hänen poikaansa, varatoimitusjohtajana toiminutta,  Clyde Wessonia  yhtiön epäselvän taloustilanteen tiimoilta. ( Kaleva ).
 Otso Goldin uusi johto valaa kultaa ja uskoa tulevaan
 Kaivosyhtiön uusi johto pyrkii jatkamaan toimintaa Raahessa, mutta helppoa se ei tule olemaan.
 Pitkän tähtäimen suunnitelmia ei voi tehdä, vaan nyt toimitaan viikkojen ja jopa päivien varassa, kertoo Otso Goldin väliaikainen toimitusjohtaja  Dan Andersson , joka on tullut yhtiön ulkopuolelta johtamaan kaivoksen pelastusoperaatiota.
 – Pystymme katsomaan tilannetta toistaiseksi tammikuulle saakka. Joulukuulle on suunniteltu vielä kullan valuja, jotta saamme maksimoitua rahan sisääntulon maksujen maksamiseksi.
 Andersson työskentelee johtaja-asemassa kansainvälisessä Alvarez & Marsal -konsulttiyhtiössä, joka on erikoistunut muun muassa talousvaikeuksiin joutuneiden yritysten tukitehtäviin. Otso Goldin pelastusoperaatio alkoi erikoisesti marraskuun lopussa silloisen toimitusjohtajan ja kahden muunkin johtajan erolla.
 – Sisääntulo yhtiöön oli hieman yllättävä. Meillä oli viitteitä, että asiat eivät olleet ihan menneet oikein loppuvaiheessa, mutta emme tavoittaneet entistä toimitusjohtajaa, niin omistaja päätti tehdä rikosilmoituksen tilanteesta, Andersson kertaa yhtiön johtajavaihdosta.
 Anderssonin mukaan yrityssaneerauksella pyritään nyt rahoittamaan tilanne, ja ottamaan velkatilanne haltuun. Yhtiö onkin jo saanut paikallisissa oikeuksissa väliaikaisia velkasuojauspäätöksiä niin Suomessa, Ruotsissa kuin Kanadassakin. Velkojat eivät toistaiseksi voi periä velkojaan Otso Goldilta.
 Tuttu tarina jatkuu Raahessa vuodesta toiseen
 Kaiken piti olla tällä kertaa kunnossa Raahen kultakaivoksella, mutta toisin kävi.
 Aiemmat epäonnistumiset edellisen kymmenen vuoden ajalta heittivät vankan varjon Otso Goldin marraskuisen avajaisjuhlan ylle Raahessa. Silloinen toimitusjohtaja Brian Wesson sai vastailla kysymyksiin: mitä nyt on tehty toisin ja mitä aiemmista virheistä on opittu.
 Otso Goldin toimitusjohtaja Brian Wesson Raahen kultakaivoksen kolmansissa avajaisissa 3. marraskuuta. Risto Degerman /Yle
 Nyt voi sanoa, että ei paljoakaan, vaikka toimitusjohtaja Wesson maalaili kauniita kuvia täsmentyneestä geologisesta tutkimuksesta Raahen kaivosalueella ja tehostuneesta tuotantoprosessista, jonka pitäisi tuottaa tulevina vuosina tuhansia kiloja kultaa.
 Jo joulukuussa yhtiön velkataakka oli kasvanut liian isoksi tai toisaalta yhtiön kassa käynyt liian pieneksi kaivoksen avauskustannusten kuittaamiseen. Toimitusjohtaja Dan Anderssonin mukaan kaikkia käynnistysvaiheen käänteitä ei osattu yhtiössä ottaa huomioon.
 – Alkuvaiheen kulut ovat olleet ennakoitua suurempia, eikä kullantuotantoa ehkä saatu käyntiin niin nopeasti ja sille tasolle kuin alun perin odotettiin.
 Seuraavaksi jännitetään, kuinka käy velkojien ja urakoitsijoiden yrityssaneeraushakemuksen kohtalosta riippumatta.
 Raahen kaivoksen pääurakoitsija joensuulainen E. Hartikainen on vaitonainen tilanteestaan kaivoksella. Yhtiöstä kerrotaan, että se seuraa tarkasti tilannetta, jota on käsitelty myös kaivosyhtiön kanssa. Vaikutuksia ei kuitenkaan vielä haluta lähteä arvioimaan.
 Otso Goldin edeltäjän konkurssipäätös peruttiin
 Edellisen kerran Raahessa operoinut kaivosyhtiö joutui turvautumaan yrityssaneeraukseen vuonna 2013. Tuolloin ruotsalainen Nordic Mines -yhtiö totesi kahden vuoden toiminnan jälkeen, että normaalille liiketoiminnalle ei ole enää edellytyksiä.
 Kertaa kultakaivoksen värikkäät vaiheet tästä Ruotsalainen Nordic Mines avasi Raahen kultakaivoksen  vuonna 2011. Yhtiö ajautui nopeasti tuotanto- ja talousvaikeuksiin ja sulki kaivoksen vuonna 2014. Vuonna 2018 kanadalainen Nordic Gold avasi uudelleen Raahen kultakaivoksen. Avajaisia juhlittiin marraskuussa, mutta kaivos suljettiin jälleen maaliskuussa 2019. Otso Goldiksi nimensä muuttanut kanadalaisyhtiö aloitti kaivostoiminnan  jälleen tänä syksynä . Laivan kaivos avattiin keskiviikkona 3. marraskuuta siis jo kolmatta kertaa kymmenen vuoden aikana.
 Ruotsalaisyhtiön jättivelkojen uudelleenjärjestely vahvistettiin Oulun käräjäoikeudessa heinäkuussa 2014. Nordic Minesilla oli  yli 60 miljoonan euron  laina- ja ostovelat, joista velkojilta jäi saamatta suurin osa.
 Vuonna 2018 edessä oli jälleen uudet avajaiset Raahen kultakaivoksella. Nordic Mines oli muuttunut kanadalaiseksi Nordic Goldiksi, joka sai tuotannon toimimaan parin kuukauden ajan ennen talous- ja tuotanto-ongelmia keväällä 2019. Yhtiö riitautui silloisen pääurakoitsijan kokkolalaisen Tallqvist Infran kanssa, joka lopulta haki saataviaan konkurssikäsittelyn kautta.
 Hakemuksen perusteella Oulun käräjäoikeus ehti asettaa kaivosyhtiön jo konkurssiin, mikä vauhditti sopimusneuvotteluja ja sopua, joiden jälkeen  konkurssi peruttiin .
 Venäläistaustainen uusi omistaja löytyi Kyprokselta
 Nordic Gold ja sittemmin Otso Gold teki yli kahden vuoden ajan rahoitus- ja tutkimustöitä Raahen kaivoksen uudelleen avaamiseksi.
 Ratkaiseva rahoitus- ja omistusjärjestely saatiin vuosi sitten joulukuussa 2020, kun Kyprokselle rekisteröity venäläistaustainen Brunswick Gold tuli mukaan 11 miljoonan dollarin ja lähes 50 prosentin osuudella Raahen kultakaivokseen.
 Raahen kultakaivos sai miljoonien rahoituksen kyproslaiselta yhtiöltä – uudesta rahoittajasta on vaikea löytää tietoa, mutta jäljet vievät Venäjälle
 Samalla Brunswick Goldin johtaja  Vladimir Lelekov  nousi Otso Goldin hallituksen puheenjohtajaksi. Hän on johtanut pitkään myös isoa Venäjällä toimivaa Brunswick Rail -raideyhtiötä ja ollut muissakin johtotehtävissä venäläisyhtiöissä.
 Viimeisimmän viiden miljoonan dollarin sijoituksen Brunswick Gold teki kanadalaisyhtiöön lokakuussa, jolloin Brunswickin omistusosuus Otso Goldista nousi jo noin 70 prosenttiin.
 Uusi vuosi näyttää tien tulevaan
 Otso Gold odottaa käräjäoikeuden päätöstä yrityssaneerauksesta jo joulukuun aikana. Se ratkaisee paljon, miten tällä kertaa Raahen kultakaivoksen tarina jatkuu, ja kuinka velkojien, työntekijöiden ja urakoitsijoiden tulee käymään.
 Otso Goldilla ja urakoitsijoilla on kaivosalueella yhteensä yli sata työntekijää.
 Myös entiseen toimitusjohtajaan kohdistuneet rikosepäilyt tarkentuvat kevään aikana, sillä syytteen nostamisen määräpäivä on huhtikuun 21. päivä.
 Yhtiöllä on suunnitelmia tammikuun toiminnasta, mutta sitä ennen väliaikaisen toimitusjohtaja Anderssonin mukaan kaivos saatetaan joutua pysäyttämään joulun ja vuodenvaihteen ajaksi.
 Pysyvätkö koneet käynnissä vielä ensi vuonnakin?
 Sitä ei voi vielä sanoa, mutta kuten aiemmat vuodet ja yritykset Raahessa ovat osoittaneet: helppoa se ei tule olemaan.
 Jutusta voi keskustella 11. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lisää aiheesta :
 Tavoitteena 2 500 kiloa kultaa vuodessa: kanadalaisyhtiö avaa jälleen kaivoksen Raahessa isoin odotuksin, vaikka toiminnalla on värikäs historia
 Vasta avattu kultakaivos ajautui saman tien ongelmiin – syyttää toiminnan takkuamisesta suomalaista urakoitsijaa, joka ei kritiikkiä niele

Raahen kaivos on rahapulassa heti avajaisten jälkeen, entistä toimitusjohtajaa epäillään törkeistä talousrikoksista


Summary: Nadiifo Omer luopui islamista mieskeskeisyyden ja uskon varjolla rajoittamisen takia. Zahra Alimy on moderni muslimi, joka toivoo uskonnolleen ravistelua ja lisää kriittistä keskustelua.

Helsingin yliopistossa lääketiedettä opiskeleva  Zahra Alimy  pukeutuu musliminaisten uskonnollisista syistä käyttämään huiviin, hijabiin, koska hän haluaa harjoittaa islaminuskoaan näkyvästi. Uskonnollisen lapsuuden ja nuoruuden kokenut  Nadiifo Omer  puolestaan päätti kotoa muutettuaan julistaa itsensä ex-muslimiksi.
 Alimy ja Omer nähdään tänä perjantaina  Sean Ricksin  vieraina  Yle Perjantain jaksossa , joka käsittelee islaminuskoisten naisten elämää Suomessa.
 Ohjelmassa nähdään  Perjantai-dokkari Musliminaisen paikka , jonka päähenkilö  Afrah Al Bayaty  ajattelee, että feminismiä on se, että nainen tunnustaa miehelle kuuluvan aseman eikä pyri miehen yläpuolelle. Nadiifo Omer suhtautuu Al Bayatyn puheisiin dokumentissa kriittisesti.
 Lue myös:   ”Naisen itsetunnon on oltava niin vahva, ettei hän pyri miehen yläpuolelle” – Afrah Al Bayaty kokee, että naisen asema islamissa ymmärretään usein väärin
 – Miehelle annetaan auktoriteettiasema vain sukupuolen takia. Se on feminismin vastaista, koska feminismi pyrkii tasa-arvoon ja tasa-arvo tarkoittaa sitä, että ihmisiä kohdellaan samalla tavalla riippumatta siitä mikä heidän taustansa on. Mieskeskeisyys ei ole feminismiä, Omer sanoo.
 Omer luopui islamista paitsi mieskeskeisyyden vuoksi, mutta myös siksi, ettei kokenut islamia tieteellisen maailmankuvan kanssa yhteensopivaksi. Nyt Omerin suhde entiseen uskoonsa on etäinen, vaikea ja ristiriitainen.
 – Joskus koin, että sain voimaa uskosta jumalaan ja niistä hetkistä kun rukoilin. Toisaalta minua rajoitettiin paljon uskon varjolla. Esimerkkeinä pakkohunnutus ja kyttäyskulttuuri, joka kohdistuu enemmän naispuolisiin perheenjäseniin kuin miehiin, Omer kuvailee.
 Nadiifo Omer kertoi uskosta luopumisesta sosiaalisessa mediassa. Hän sai todella negatiivisen vastaanoton ulostulolleen. Palautteen joukossa oli myös tappo- ja lynkkausuhkauksia. Meri Lantela
 Vanhemmat päättivät Omerin huivin käytöstä. Siitä käytiin lukuisia keskusteluja ja riitoja, sillä Omer alkoi kyseenalaistaa islamin oppeja jo lapsena.
 Yksi suurimmista synneistä islamissa on uskosta luopuminen, Omer kertoo. Omerin muslimiläheiset pelkäävät vilpittömästi, että hän joutuu helvettiin. Toisaalta hän myös menetti valtaosan lähipiiristään ja sai jopa tappouhkauksia.
 Muslimiyhteisölle hän haluaa muistuttaa, että Koraanikin sanoo, ettei uskossa ole pakkoa.
 – Toivon, että muslimiyhteisö ei syrjisi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä. Toivon avarakatseisuutta muslimiyhteisöön ja lupaa kyseenalaistaa, Omer penää.
 Zahra Alimy: Lisää kriittistä keskustelua islamista
 Zahra Alimylle uskonto on hyvin henkilökohtainen asia. Hän kertoo yrittävänsä noudattaa suuria linjoja, mitä muissakin valtauskonnoissa on, eli muun muassa pyrkimystä hyvään.
 – Ylipäätään päätökset, jotka teen, en tee niitä kenenkään muun kuin Jumalan takia. En käytä huivia siksi, etten miellyttäisi muita miehiä, vaan Jumalan takia, Alimy tarkentaa.
 Alimy myöntää, että mikään yhteisö maailmassa ei ole ongelmaton, ei muslimiyhteisökään. Hänen mielestään islamin tulkintaa pitäisi päivittää ja lisätä kriittistä keskustelua.
 – Tarvitaan ravistelua. Onko tämä oikeasti sitä, mitä Jumala haluaa meiltä? Pitää ajatella kriittisesti ja järjellä. Nadiifon kokemus on juuri sellainen, että tehdään vain sen mukaan, miten on totuttu, eli kulttuuria pakkosyötetään uskonnon varjolla, Alimy sanoo.
 Kysyttäessä elämästä Suomessa musliminaisena Alimy luettelee heti pari arkista epäkohtaa. Ensin hän mainitsee kohun, kun nuori musliminainen olisi halunnut armeijaan, mutta hijabin käyttö esti asepalveluksen suorittamisen.
 Lue myös:   20-vuotias musliminainen nosti somessa esille intin huivikiellon, saa osakseen uhkailua – oma vapaaehtoinen asepalvelus tyssäsi hijab-huivin käyttökieltoon
 – Sen sijaan, että olisi löytynyt sympatiaa ja ymmärrystä häntä kohtaan, kysyttiin, miksi et ota huivia pois jos haluat puolustaa meidän maatamme? Alimy kertoo.
 – Toinen esimerkki on uimahallivuorot. Toivoisin että naisille olisi varattu edes yksi tunti viikossa, silloin musliminaisetkin voisivat mennä uimaan. Se on aivan tavallista Keski-Euroopassa. Mutta ihmiset täällä ovat todella ennakkoluuloisia kaikkia sellaisia aiheita kohtaan, mihin liittyy islam.
 Perjantai: Islam ja nainen tänään perjantaina 10.12. klo 21.05 Yle TV1:llä.
 Katso koko jakso nyt Areenassa:

Lääketieteen opiskelija Zahra Alimy tahtoisi päivittää islamin tulkinnan 2020-luvulle: "Onko tämä oikeasti sitä, mitä Jumala haluaa meiltä?"


Summary: Puolustusteollisuus on yksi maailman suojelluimpia kaupan aloja. Amerikkalaishävittäjien hankkiminen parantaa Suomen vientimahdollisuuksia Yhdysvaltoihin ja sen kautta muuallekin maailmaan.

Hävittäjäkaupat raottavat suomalaisille yrityksille vaikeasti avautuvia ovia.
 Suomalaisyrityksille tulee aivan uusia mahdollisuuksia päästä äärimmäisen suojelluille Yhdysvaltojen puolustusteollisuuden markkinoille. Samalla aukeaa mahdollisuuksia päästä Yhdysvaltojen kautta globaaleille vientimarkkinoille.
 Jo kilpailutukseen pääsyn ehtona oli, että hävittäjien tarjoaja sitoutuu tekemään Suomen kanssa teollista yhteistyötä. Tämän yhteistyön arvoksi on määritelty vähintään 30 prosenttia kauppahinnasta. Kyse on siis lähes kolmen miljardin euron yhteistyöstä.
 Teollinen yhteistyö oli  valinnan peruste  käyttökustannusten, huoltovarmuuden ja suorituskyvyn lisäksi.
 F35-hävittäjän valmistaja Lockheed Martin tarjoaa Suomeen teollisen yhteistyön hankkeeksi muun muassa osaa koneen eturunkojen valmistamisesta myös muihin kuin Suomeen tuleviin koneisiin. Lisäksi laitteiden testausta- ja huoltoa sekä moottorien kokoonpanoa ilmavoimien koneisiin.
 Teollisen yhteistyön työllisyysvaikutus olisi Suomessa 4 500 henkilötyövuotta ja välillisesti vielä 1 500 henkilötyövuotta lisää.
 Teollisen yhteistyön sopimus tehdään puolustusministeriön sekä Lockheed Martinin ja moottorivalmistaja Pratt & Whitneyn välillä. Suomessa tärkeimpiä yhteistyökumppaneita tulevat olemaan Patria, Insta Group ja Millog.
 Patria arvioi tarvitsevansa sata uutta työntekijää, osan Nokialle ja osan Jämsään. Syksyllä se aloitti yhteistyön oppilaitosten kanssa Pirkanmaalla ja Keski-Suomessa saadakseen uutta työvoimaa.
 Vastakaupoista teolliseen yhteistyöhön
 Aiemmin Hornet-hävittäjäkauppojen yhteydessä puhuttiin "vastakaupoista", joiden ansiosta sadat suomalaisyritykset pääsivät tekemään kauppaa Yhdysvaltojen kanssa. Kilpailua vääristävät vastakaupat on nykyisin kielletty EU:ssa.
 Puolustus- ja ilmailuteollisuus ry:n pääsihteeri  Tuija Karanko  kehottaakin unohtamaan koko vastakauppatermin heti ensimmäisenä.
 – Nyt on hyvä muistaa, että kukaan ei tule rahat salkussa ostamaan suomalaisia tuotteita, vaan nyt tehdään yhdessä kehitysprojekteja, jotka toivottavasti johtavat vientiin uusille markkinoille.
 Hävittäjäkauppaan liittyvän teollisen yhteistyön ensimmäinen tarkoitus on turvata, että Suomi voi itsenäisesti taata ostettavien hävittäjän toimintakyvyn koko niiden elinkaaren ajaksi ja myös eristäytyneissä poikkeusoloissa.
 Sadat suomalaisyritykset haluavat yhteistyöhön
 Jo peräti 500 suomalaisyritystä on ilmoittautunut  Business Finlandille  olevansa kiinnostunut osallistumaan yhteistyöhön.
 Karanko korostaa, että yhteistyö voi olla arvokasta niin siviili- kuin puolustusalan yrityksille. Hänen mukaansa rajanveto niiden välille on turhaa, koska esimerkiksi erilaisia sensoreita, kommunikaatioon tai kyberturvaan liittyvää soveltamista käytetään yhtä hyvin siviili- ja sotilaskäytössä.
 Teollisessa yhteistyössä amerikkalaisen Lockheed Martinin teknologista osaamista tuodaan Suomeen ja sitä aletaan kehittää yhdessä suomalaisyritysten kanssa.
 Useat sadat suomalaisyritykset ovat kiinnostuneita hävittäjäkauppoihin liittyvästä teollisesta yhteistyötä. Siviili- ja puolustusyritysten välille ole enää mielekästä tehdä eroa, sanoo  Puolustus- ja Ilmailuteollisuus ry:n pääsihteeri Tuija Karanko. Pentti Hokkanen
 Yhteistyössä etusijalla on Suomen huoltovarmuus, mutta taustalla on pyrkimys kehittää tuotteita tai palveluita, joilla on vientimarkkinoita. Puolustusalalla markkinat ovat protektionismin kovinta ydintä.
 Aivan heti ei ala kauppa käydä.
 – Ehkä kahteen vuoteen ei ole isoja kauppoja syntymässä. Tässä ei ole kyse valmiiden tuotteiden ostamisesta, vaan syvällisestä yhteistyöstä. Ei se heti viivan alla näy, Karanko jäähdyttelee.
 Vaikka Suomen huoltovarmuus on ensimmäisenä tärkeyslistalla, vientinäkymätkin ovat tärkeä osa yhteistyöhanakkeissa. Ilman vientiä Suomen markkinat käyvät äkkiä pieniksi kannattavalle liiketoiminalle.
 Miljardien arvoisen teollisen yhteistyön on määrä toteutua kymmenen vuoden kuluessa. Siinä ajassa tulkinnat saattavat muuttua siitä, millainen yhteistyö voidaan laskea kuuluvaksi sopimukseen.
 Urakka jää työ- ja elinkeinoministeriössä teollisen yhteistyön toimikunnan tehtäväksi.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11.12. klo 23:een asti.
 Lue myös :
 Tällainen on Suomen uusi hävittäjä F-35
 Analyysi: Suomi ostaa tulevaisuuden hävittäjän, josta oli tulla kaikkien aikojen fiasko
 Suomi ostaa F-35 -hävittäjiä – Puolustusministeri: Valinta oli suorituskykykokeen jälkeen selkeä, kaikki koneet eivät läpäisseet testiä

Yhdysvaltain tarkasti varjellut puolustusteollisuuden markkinat aukeavat hävittäjäkaupan ansiosta suomalaisyrityksille


Summary: Tampereen areenan liigaviikonlopusta on levinnyt paljon kuvia iloisista ihmisistä ilman maskia. Virallisten tietojen mukaan areenalla olleilta on todettu monia tartuntoja.

Viime viikonloppuna Tapparan ja Ilveksen pelit vetivät uuteen Tampereen areenaan yhteensä 26 000 ihmistä kahtena iltana. Kuuluisin kuva on perjantailta. Ministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) oli ilman maskia porukassa aitiossa. Hänellä todettiin koronatartunta sunnuntaina.
 Lauantain pelissä ollut Ilves-fani  Juhani Teronenkin  hämmästeli maskien vähyyttä mentyään areenalle sisään. Häntä rauhoitti tieto siitä, että kaikilla on koronapassi.
 – Otin sitten maskin pois, kun ei muillakaan ollut.
 Teronen sai koronatestistä positiivisen tuloksen tiistaina.
 – Jalat ovat olleet järkyttävän kipeät. Viime yönä heräsin kolmelta kävelemään kämppää ympäri ja vetämään buranakuurin, että saisin kivut pois.
 Areenalla olleilta virallisesti tiedossa monia tartuntoja
 Haaviston tartunta on ainoa, joka on tiedossa Tampereen areenan organisaatiossa. Tampereen yliopistollisen sairaalan johtajaylilääkäri  Juhani Sandin  mukaan areenalla olleilta on todettu monia koronatartuntoja.
 Sandin mukaan tartunnan lähdettä on kuitenkin vaikea määrittää, sillä usein sairastuneilla on ollut muitakin ulkopuolisia kontakteja ilman maskia.
  "Tähän on ehdottomasti tultava muutos."   johtajaylilääkäri Juhani Sand katsomoiden maskittomista ihmisistä
 – Olemme erittäin huolissamme nähdessämme kuvia, joissa esimerkiksi suurissa katsomoissa ollaan lähekkäin ilman maskeja. Tähän on ehdottomasti tultava muutos.
 Muutosta on pyydetty myös Tampereen areenan organisaatiolta. Myyntijohtaja  Elina Tikkakosken  mukaan Pirkanmaan koronanyrkki pyysi keskiviikkona areenaa suosittelemaan maskin käyttöä vahvemmin.
 Myyntijohtaja Elina Tikkakosken mukaan areenalla on vahva maskisuositus. Antti Eintola / Yle
 Markkinointikampanja on Tikkakosken mukaan jo alkanut ja jatkuu ensi viikolle asti. Areenan nettisivujen etusivulla mainintaa ei ole, mutta sosiaalisen median julkaisuista maskisuositus löytyy viime päiviltä.
 – Vahvasti suositellaan maskin käyttöä tapahtumissa.
 Tartunnan saanut: "Anniskelualuetta voisi rajoittaa"
 Teronen jatkaa nyt kotikaranteenissa yhteensä kymmenen päivää. Näin jälkikäteen häntä harmittaa, ettei hän jäänyt kotiin katsomaan peliä. Ja on hänellä pari muutakin korjausehdotusta.
 – Nyt jälkiviisaana voin sanoa, että ilman muuta maski kaikille. Ja ehkä kannattaisi rajoittaa anniskelua, ettei vaellettaisi oluen kanssa pitkin hallia.
 Periaatteessa anniskelua voisikin rajoittaa, vaikka koko halli on yhden anniskeluluvan alaista tilaa.
 – Tapahtumajärjestäjät itse vastaavat siitä, mitkä lohkot ovat anniskelualuetta. Maskin läpi olutta tai limonadia on hankala juoda. Juodaan missä juodaan ja sitten siirrytään paikoilleen ja laitetaan maski naamalle, toteaa Tikkakoski.
 Anniskelun rajoittaminen voisi siis helpottaa?
 – Kyllä varmastikin näin.
 Voit keskustella uutisesta 11.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Pirkanmaalla toiseksi suurin päiväkohtainen tartuntaluku koko epidemian aikana: 218 uutta koronatartuntaa
 Avin rajoituspäätös tuli Pirkanmaalle: koskee monia paikkoja
 Myyjä voi muistuttaa asiakasta turvaväleistä – tamperelaiskauppias: "Yhdeksän kymmenestä pitää hienona keinona"

26 000 ihmistä katsoi jääkiekkoa Tampereen areenalla – matsin jälkeen koronaan sairastunut: "Jälkiviisaana sanon, että ilman muuta maski kaikille"


Suomi on kotiuttanut suomalaisen äidin ja hänen neljä lastaan Syyriasta tänään perjantaina, kertoo ulkoministeriö. Kaikki viisi ovat aiemmin olleet al-Holin leirillä.
 Ulkoministeriön tiedotteen mukaan yksi lapsista on täysi-ikäinen ja nuorin alle viisivuotias.
 Perhe kotiutettiin Syyriasta Turkin kautta yhteistyössä Turkin viranomaisten kanssa. Nyt perhe on Suomen viranomaisten toimien piirissä.
 Ulkoministeriön mukaan pelkästään lasten kotiuttaminen ei olisi ollut mahdollista. Kotiutuspäätöksissä on ensisijaisesti otettu huomioon lasten etu.
 Ulkoministeriö on vuodesta 2019 lähtien kotiuttanut yhteensä 35 al-Holin leirillä ollutta suomalaista, 26 lasta ja yhdeksän aikuista. Syyrian leireillä on ulkoministeriön mukaan edelleen kymmenkunta suomalaista.
 Ulkoministeriö pyrkii kotiuttamaan loputkin leireillä olevat suomalaiset lapset, jos se on mahdollista.
 Lue lisää:
 HS: Suomi järjesti salassa etäkoulua al-Holin leirin suomalaislapsille – ulkoministeri Haavisto: Olemme ylpeitä lasten koulunkäynnistä
 Tanska evakuoi naisia ja lapsia al-Roj´n leiriltä Syyriasta

Suomi kotiutti äidin ja neljä lasta Syyriasta – olleet al-Holin leirillä


Summary: Scholz tapasi Ranskan presidentti Emmanuel Macronin Pariisissa. Brysselissä Scholz puolestaan tapasi EU-johtajia ja Naton pääsihteeri Jens Stoltenbergin.

Saksan uusi liittokansleri  Olaf Scholz  tapasi perjantaina Pariisissa Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin . Tapaaminen oli Scholzin ensimmäinen virallinen ulkomaan visiitti liittokanslerina.
 Tuoreen liittokanslerin mukaan johtajien välisissä keskusteluissa keskityttiin muun muassa Euroopan vahvistamiseen. Presidentti Macron kertoi heillä kummallakin olevan vankka usko Eurooppaan.
 Lisäksi kaksikko puhui muun muassa Ukrainan rajan läheisyyteen kertyneistä venäläisjoukoista.
 – Kaikkien täytyy hyväksyä, ettei rajoja voida muuttaa Euroopassa. Tämä sääntö koskee kaikkia, Scholz sanoi viitaten Venäjän presidenttiin  Vladimir Putiniin , jonka on syytetty suunnittelevan hyökkäystä Ukrainaan.
 Pariisin jälkeen Scholz matkaa Brysseliin tapaamaan EU-komission puheenjohtajaa  Ursula von der Leyenin , Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa  Charles Micheliä  ja Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergiä .

Ranskan Macron kertoo hänen ja Saksan uuden liittokanslerin jakavan vankan uskon Eurooppaan


Summary: Alli Haapasalon Tytöt, tytöt, tytöt, Hanna Bergholmin Pahanhautoja ja Tania Andersonin The Mission ovat uusi lisä suomalaisten elokuvien menestyssaagaan. Ne on kutsuttu Sundancen elokuvajuhlille.

Kotimaisella elokuvalla on käynnissä historiallinen vuosi. Korona on kurittanut alaa sulkemalla elokuvateattereiden ovia, mutta kansainvälisillä festivaaleilla on auottu ovia tulevaisuuteen poikkeuksellisen tiuhaan tahtiin.
 Vuoden aloitti komeasti  Hamy Ramezanin   Ensilumi , joka kutsuttiin Berlinaleen,  Berliinin elokuvajuhlille .
 Kesällä koettiin suomalaisittain historiallinen Cannes-menestys. Maineikkaille juhlille oli kutsuttu peräti kolme suomalaistuotantoa.
 Se, että  Juho Kuosmasen  ohjaama  Hytti nro 6   sai Grand prix'n  eli festivaalin toiseksi tärkeimmän palkinnon, oli suoranainen jättipotti.
 Samalla festivaalilla nähtiin myös  Rahul Jainin  ohjaama dokumentti  Invisible Demons  sekä  Khadar Ahmedin   Guled & Nasra , joka voitti marraskuussa peräti  viisi Afrikan elokuva-akatemian palkintoa . Niitä on kutsuttu "Afrikan Oscareiksi".
 Syyskuussa oli jälleen syytä juhlaan.  Teemu Nikin   Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia   voitti Venetsian elokuvafestivaalien  Orizzonti Extra -kilpasarjan eli yleisöpalkinnon.
 Ja jälleen elokuvarintamalta kuuluu hyvää. Kolme kotimaista elokuvaa  Alli Haapasalon   Tytöt, tytöt, tytöt ,  Hanna Bergholmin   Pahanhautoja  ja  Tania Andersonin  dokumentti  The Mission  nähdään  Sundancen elokuvajuhlilla ensi tammikuussa . Festivaali on  Pohjois-Amerikan merkittävimpiä .
 Mikä suomalaisen elokuvan voittokulkua selittää?
 Cannesin elokuvajuhlat olivat tuuletuksen paikka ohjaaja Juho Kuosmaselle (toinen vas.) ja hänen ryhmälleen. Hytti nro 6 voitti festivaalin toiseksi tärkeimmän palkinnon. EPA-EFE/All Over Press
 Kun pää on auki, katseet kääntyvät
 Suomen elokuvasäätiön kansainvälisen osaston päällikkö  Jaana Puskala  nostaa tärkeänä menestystekijänä uuden lahjakkaan tekijä-, tuottaja- ja ohjaajasukupolven, jolla on jo valmiiksi väyliä ja suhteita Suomen rajojen ulkopuolelle.
 – He saavat sitä kautta töitään esille. Esimerkiksi Khadar Ahmed ja Juho Kuosmanen ovat olleet Cannesissa Cinéfondation-opiskelijaohjelmassa. Se tarkoittaa, että heitä tarkkaillaan erittäin herkällä silmällä. Jos heidän työnsä ovat laadukkaita, ne tulevat valituksi Cannesiin.
 Cinéfondation  etsii lahjakkaita nuoria elokuvantekijöitä muun muassa valikoimalla opiskelijatöitä alan kouluista. Ohjelma tukee ohjaajia uralla eteenpäin erilaisin tavoin.
 Toinen selittävä tekijä on positiivinen lumipalloefekti.
 – Kun pää aukeaa jostain, se takaa, että uusia elokuvia seurataan erityisen tarkasti. Ajatellaan, että “Okei, noin pieni maa, mutta noin kiinnostavia juttuja. Mitäköhän niiltä tulee seuraavaksi”, Puskala sanoo.
 Alli Haapasalon ohjaamassa Tytöt, tytöt, tytöt -draamassa seurataan kolmen erilaisen tytön tutustumista, ensirakkautta ja omien tunteiden etsintää. Rooleissa nähdään Eleonoora Kauhanen (Rönkkö), Linnea Leino (Emma) ja Aamu Milonoff (Mimmi). Ilkka Saastamoinen
 Sundancessa tyttöjen kasvutarinoita
 Juuri tämä on Puskalan mielestä myös tuoreiden Sundance-uutisten takana. Suomalaistekijöiden pääsyä Amerikan mantereen yhdelle tärkeimmistä festivaaleista selittää myös toinen seikka:
 – Jokainen festivaali haluaa aina esitellä jotain uutta ja ohjaajista kaksi on ensikertalaisia: Hanna Bergholm ja Tania Anderson.
 Andersonin  The Mission  -dokumentissa seurataan neljän amerikkalaisen mormoninuoren matkaa Suomeen.
 Bergholmin ja Haapasalon elokuvissa puolestaan käsitellään nuorten naisten kasvua.
 Pahanhautoja  on genreltään kauhua. Se kertoo esiteini-ikäisestä tytöstä, joka yrittää toteuttaa vaativan äitinsä menestystoiveita. Tyttö löytää oudon linnunmunan,  jota hän alkaa hautoa .
 Tytöt, tytöt, tytöt  on draamaelokuva. Se kuvaa kolmen nuoren naisen elämää ja kasvua kohti aikuisuutta.
 Puskala muistuttaa, että silläkin on merkitystä, että Sundancessa nähdään amerikkalainen indie-elokuva,  The Dual , joka on kuvattu Tampereella.
 – Sen tuotantoyhtiö tuntuu olevan pro-Suomi-henkinen. Yleensä tuppaa olemaan niin, että viesti menee paremmin perille, kun joku heikäläinen on ollut Suomessa tekemässä elokuvaa.
 Tania Andersonin ohjaamassa esikoispitkässä dokumentissa The Mission seurataan neljän amerikkalaisen mormoninuoren matkaa yhteen Euroopan maallistuneimmista maista.  Danish Bear Productions
 “Kaikki ovat omanlaisiaan”
 Löytyisikö aiemmista maailmalle päätyneistä elokuvistamme jotain yhteistä? Puskalan mukaan ainakin kolme on jo lähtökohdiltaan erittäin kansainvälisiä.
 –  Ensilumi  sekä  Guled & Nasra  eivät ole edes suomenkielisiä, eli ne ovat jotain muuta kuin perinteistä Suomi-elokuvaa.  Hytti nro 6  taas on siitä mielenkiintoinen tapaus, että se on tavallaan venäläinen elokuva, jonka suomalaiset ovat tehneet. Se on suomalais-venäläisen yhteistyön ponnistus.
 Puskala ei toisaalta halua yksinkertaistaa liiaksi selityksiä siitä, miksi suomalaiselle elokuvalle sataa nyt menestystä maailmalla.
 – Mitään yhteistä kaavaa ei voi vetää. Kaikki elokuvat ovat omanlaisiaan ja uniikkeja, sellaisia, joissa asia on onnistuttu esittämään taitavasti monenlaisille yleisöille ja samastuttavasti.
 Puskala muistuttaa, että myös maailmalle elokuvineen päätyneet ohjaajat tulevat hyvin erilaisista taustoista.
 – Khadar Ahmed ja Teemu Nikki eivät ole käyneet mitään elokuvakoulua. Alli Haapasalo on opiskellut elokuvaa New Yorkissa ja Hamy Ramezan Lontoossa. Heidän lähtökohtansa eroavat toisistaan huomattavasti.
 Sundancen lisäksi katse on jo seuraavissa Oscareissa. Niissä suomalaisilla on tuplasti jännitettävää. Kaksi kotimaista elokuvaa,  Hytti nro 6  sekä  Guled & Nasra  tavoittelee Parhaan  kansainvälisen elokuvan Oscar-palkintoa . Jälkimmäinen niistä Somalian ehdokkaana.
 Hanna Bergholmin esikoispitkä elokuva Pahanhautoja edustaa kauhu-genreä. Tinja-tytön roolin näyttelee Siiri Solalinna. Andrejs Strokins
 Millaisia ajatuksia artikkeli herätti? Miksi suomalainen elokuva menestyy maailmalla? Keskustele aiheesta 11.12. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Arvostetuille elokuvajuhlille on valittu peräti kolme suomalaista elokuvaa: "Sundanceen pääsy on hyväksynnän leima”
 Ohjaaja kyllästyi latteisiin naiskuviin ja teki kauhuelokuvan, jonka pääpahis on äiti – se on myyty jo yli 40 maahan
 MS-tauti vei näyttelijä Petri Poikolaiselta työn, näön ja liikuntakyvyn – sitten sairaus toi hänelle elämänsä roolin
 Elokuvaohjaaja Juho Kuosmanen yritti päästä elämästä helpolla, ja sitten hän löysi itsensä ohjaamasta elokuvaa Venäjällä
 "Yhtäkkiä olin osa valtavaa massaa, joka oli tullut tuhoamaan eurooppalaista elämää" – Suomessa 30 vuotta asunut ohjaaja Hamy Ramezan lannistui pakolaiskriisistä

Cannes, Venetsia, Berliini ja pian Sundance: suomalainen elokuva nauttii nyt poikkeuksellista menestystä maailmalla – kysyimme asiantuntijalta, miksi


Summary: HUSin Markku Mäkijärvi haluaa varmistaa, että lisät ovat yhdenvertaisia. Jo maksettuja lisiä ei peritä takaisin ja Mäkijärvi vakuuttaa, että hoitajia halutaan kyllä palkita.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on joutunut sosiaalisessa mediassa kiivaan kritiikin kohteeksi, kun se ilmoitti, että hoitajille jo luvatut palkkalisät keskeytetään ja arvioidaan uudelleen.
 Neljälle HUSin tulosyksikölle oli luvattu määräaikaisia tehtävälisiä marras–helmikuulle. Perusteluna oli osastojen hoitajapula ja työn ylikuormitus. Luvattujen palkkioiden suuruus olisi ollut 200–300 euroa kuukaudessa työntekijää kohti.
 Lisäpalkkaa oli luvattu ainakin sydän- ja keuhkokeskuksen, sydänkirurgisen tehon, vatsakeskuksen sekä pää- ja kaulakeskuksen työntekijöille. Päätökset lisäpalkkioista olivat tehneet tulosyksiköiden johtajat.
 Niistä oli ehditty ilmoittaa henkilökunnalle ja osa oli jo siirtynyt maksuunkin.
 HUSin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  kuitenkin ilmoitti, että palkkalisien maksaminen otetaan uudelleenkäsittelyyn.
 Sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan ammattijärjestö Tehy on lähettänyt HUSin johdolle asiasta neuvottelupyynnön.
 – Käsittämätöntä toimintaa HUSilta. Tämä on kuin märkä rätti hoitajien kasvoille. Toivottavasti HUSilla on viisautta harkita asiaa uudelleen, sanoo Tehyn toiminnanjohtaja  Else-Mai Kirvesniemi .
 HUS: Palkkojen on oltava yhdenvertaisia
 HUSin vt. toimitusjohtajan Markku Mäkijärven mukaan kyseiset palkkalisät otetaan uudelleenkäsittelyyn siksi, että halutaan tarkistaa, ovatko ne samassa linjassa HUSin yleisperiaatteiden kanssa. Lisien on oltava yhdenvertaisia kaikille työntekijöille.
 Mäkijärvi on tehnyt 18. marraskuuta palkkalisiä koskevan yleislinjauksen, jonka mukaan määräaikaista tehtäväkohtaista lisää voidaan antaa henkilöille, joiden tehtävävaatimus lisääntyy. Kyse voi olla esimerkiksi potilasmäärien lisääntymisestä tai uusien työntekijöiden ohjaamisesta.
 Kolmen tulosyksikön lisäpalkkiopäätökset tehtiin vasta Mäkijärven yleislinjauksen jälkeen 22. marraskuuta, joten hän käytti niin sanottua otto-oikeuttaan ja vaati palkkalisien maksut uudelleenkäsittelyyn.
 – Meillä on HUSissa yhdenvertaisuusarvo ja samapalkkaisuusperiaate. Halusin, että nämä laitetaan samalle viivalle, ja katsotaan, että nämä asiat ovat yhdenvertaisia. Kaikki henkilöstöasiat ovat koko HUSia koskevia, eivät vain yhtä tulosyksikköä koskevia. Sen takia puhallettiin peli poikki hetkeksi.
 Mäkijärven yleispäätöksen mukaan palkkalisä on kiinteä 250 euroa kuukaudessa, jos henkilö tekee täyttä työaikaa.
 – Olen vakuuttunut, että joitain lisiä maksetaan, mutta niihin voi tulla pieniä säätöjä, Mäkijärvi sanoo.
 Asia käsitellään 20. joulukuuta HUSin hallituksen kokouksessa. HUSin mukaan jo maksettuja palkkalisiä ei peritä takaisin.
 Muita lisiä jo maksettu
 Mäkijärven mukaan hoitajille on jo aiemmin maksettu "puolen tusinaa" erilaista lisää, joista on sovittu ammattijärjestöjen kanssa. Nyt puitavat uudet palkkalisät oli ynnätty aiemmin sovittujen lisäkorvausten päälle.
 – Ei suinkaan ole niin, että kun henkilöstö venyy, niin yhtään mitään ei ole saanut aikaisemmin. Me arvostamme suuresti työtä, jota henkilöstö on tehnyt potilaiden eteen, ja tiedetään, että siellä on paikoin jouduttu venymään tosi paljon. Tämä kyllä halutaan palkita, Mäkijärvi sanoo.
 Mäkijärven mukaan asiaan saadaan ratkaisu runsaan viikon päästä.
 – Olen harmissani tästä koituneesta henkilökohtaisesta mielipahasta. Toivon vilpittömästi, että kukaan ei tee tästä äkkipikaisia johtopäätöksiä. Tämä saadaan kyllä hoidettua.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 HUSin Ruotsalainen lisäisi kotitestien käyttöä etenkin koululaisilla – "Yhteiskunta voisi kustantaa ne"
 HUS-johtajat junailivat laitetoimittaja Agfalta 300 000 euron lahjoitusta – samoihin aikoihin sairaanhoitopiiri osti yhtiöltä palveluita ilman kilpailutusta

Hoitajille luvattiin lisäpalkkioita, mutta HUS päättikin puhaltaa pelin poikki – Tehyn toiminnanjohtaja: "Tämä on kuin märkä rätti kasvoille"


Summary: Ostajaa Koiviston Auto houkutteli sen johtavan markkina-aseman vuoksi. Joukkoliikenne kiinnostaa CapMan Infraa, joka haluaa sijoittaa yhteiskunnan keskeiseen infrastruktuuriin.

Suomalainen  sijoitusyhtiö CapMan Infra kertoi perjantaina ostavansa  linja-autoliikenteen suuren kotimaisen toimijan Koiviston Auton.
 Koiviston Auton hallituksen puheenjohtaja  Antti Norrlin  kertoo, että yhtenä syynä kauppoihin on alan murros, jossa liikenne sähköistyy vauhdilla. Koiviston auton bussien sähköistäminen vaatii tulevaisuudessa isoja investointeja.
 – Meillä on niin iso konserni, että on hyvä, että omistajalla on laajemmat hartiat esimerkiksi rahoituksessa.
 CapManin liiketoiminta-alueen vetäjä  Ville Poukka  kertoo uudella omistajalla olevan jo ennestään kokemusta julkisen liikenteen sähköistämisestä Norjassa, jossa yritys investoi autolauttoja ja pika-aluksia omistavaan lauttayhtiöön.
 Perheyrityksen ostaminen houkutteli CapMania, koska Koiviston Auto on Suomessa johtava yritys alalla. CapManin strategiana on sijoittaa yhteiskunnan keskeiseen infrastruktuuriin, johon joukkoliikennekin kuuluu.
 Pandemia ei pelota ostajaa
 Pandemia on vähentänyt linja-autojen matkustajamääriä, kun monet ovat olleet etätöissä, eikä matkustaminen ihmisten keskellä ole houkutellut.
 Poukka toteaa, ettei pandemia ole kuitenkaan iskenyt kovin vakavasti Koiviston autoon, koska valtaosa sen liiketoiminnasta on kaupunkien sisäistä liikennettä. Niissä yrityksen tuotto ei tule matkalipuista vaan kuntien kanssa tehtyjen sopimusten mukaan.
 – Pandemia-aikana kaupunkiliikenteessä on ollut vähemmän matkustajia, mutta aikatauluja ei ole merkittävästi muutettu. Yhteiskunnalle on ollut tärkeää, että julkinen liikenne toimii myös erityisoloissa.
 Yksi Koiviston auton brändeistä on Onnibus. Yrityksen ostajassa CapMan Infrassa uskotaan, että vapaa-ajan matkustaminen busseilla elpyy, kun koronatilanne helpottaa. Petteri Bülow / Yle
 Ennen pandemiaa ihmiset käyttivät kaukoliikennettä paljon vapaa-ajan matkustamiseen. Yrityksessä uskotaan, että se elpyy ensimmäisenä, kun pandemia hellittää. Silloin Koiviston Auton brändi Onnibus on heidän mielestään vahvassa asemassa.
 – Yksityisautoilusta julkiseen liikenteeseen siirtyminen on myös yksi tärkeä trendi, Poukka toteaa.
 Linja-autoyhtiön hinta on salaisuus
 Koiviston auton myyjät sekä ostajat ovat sopineet pitävänsä kauppahinnan salaisuutena.
 Poukka mukaan Koiviston autolla on hyvä kalusto ja vahva brändi, jotka vaikuttivat hintaan.
 – Ei voi sanoa, että perheellä olisi ollut pakkorako myydä, ja että olisimme halvalla ostaneet.
 Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een saakka.

Sijoitusyhtiö hankki Koiviston Auton salaisella summalla: "Ei voi sanoa, että olisimme halvalla ostaneet"


Summary: Kulttuurivieras, Kotiteollisuus-yhtyeen laulaja Jouni Hynynen on huolissaan siitä, mitä kaupallinen viihde tekee meille. Ruudut ovat kaapanneet ihmisten huomion läheisten ihmisten sijaan.

Kotiteollisuus-yhtyeen tuoreella  Saatanan työmaa  -videolla läträtään kaljalla, kaivetaan nenää, hoetaan vittu-sanaa, oksennetaan rintoihin, pelleillään Tauskin kustannuksella ja ruoskitaan paljasta peppua – kuinkas muuten.
 – Video on hyvä esimerkki meidän lappeenrantalaisten heittäytymisestä. Jossakin vaiheessa joku vaan ehdotti  Sinkkosen Jarille , että näytäpä persettä, niin katsotaan, mitä tapahtuu. Ei siinä ollut kyse mistään sen syvällisemmästä,  Jouni Hynynen  kertaa videon kuvaustilannetta, jossa piiska viuhuu ja ahterikin punoittaa.
 Jouni Hynysen olemusta leimaa edelleen duunaritausta: hän on työskennellyt muun muassa raksalla ja ahtaajana satamassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Katu-uskottavuuden lähteillä
 Saatanan työmaan  kaltainen arkisen inhorealistinen ja rumuutta liioitteleva kuvasto on toiminut melkeinpä alusta saakka sekä Kotiteollisuuden että Jouni Hynysen tavaramerkkeinä. Elämän kehyksinä häämöttävät usein kulmakapakat, ja kaikenlainen fiiniys ja hienostelu loistavat poissaolollaan.
 Siinä missä  Antti Tuisku  markkinoi peiliakryylistä valmistettuja värikkäitä nimikkokorvakorujaan, lanseerasi Kotiteollisuus joitakin vuosia sitten faneilleen ihan toisenlaisen täsmätuotteen, nimittäin oman grillimakkaran.
 – Olimme sitten etelän Helsingissä tai pohjoisen Oulussa, meitä keikoilla katsomassa käyvä jengi on aika samanlaista.
 Hynysen mukaan keikoilla käy tavallisia suomalaisia – hän itse puhuu lämpimään sävyyn “junteista” – ja sellaista porukkaa hän mielellään yleisössä näkeekin.
 – Viimeisten neljän, viiden vuoden aikana yleisön joukossa on ruvennut pyörimään myös nuorempia tyyppejä, mikä on bändin jatkuvuuden kannalta ilahduttavaa, Hynynen summaa.
 Ei niin yllättävää, että tämän haastattelun tiimoilta Kotiteollisuuden nokkamies Hynynen pitää imagostaan tiukasti kiinni: lauseet pilkuttuvat kirosanoilla, vettä väkevämpää kuluu ja rööki röyhyää. Nuorempana Hynynen työskenteli satamassa ahtaajana ja teki raksamiehen hommia, eikä katu-uskottavuus ole kadonnut minnekään.
 – Näistä töistä jäi käteen kaksi merkittävää asiaa: vaikken ole pitkään aikaan enää ollut “oikeissa” duuneissa, tulen hyvin toimeen katu- ja baarikontaktien tiimoilta tavallisten duunareiden kanssa. Toisekseen, hallitsen pienet remppahommat eli esimerkiksi tiedän, millaista laastia pitää laittaa seinään, millaista taas lattiaan.
 Jouni Hynynen lappeenrantalaisessa Lamppu-ravintolassa. Hynynen on viime aikoina panostanut yhä enemmän kuntoiluun, ja käy nyt salilla pari, kolme kertaa viikossa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Katu-uskottavuudesta kertoo sekin, että kun Hynynen vierailee Helsingissä, häntä lähestyy usein myös laitapuolen edustajisto – etenkin päärautatieaseman kupeessa, junaa odotellessa.
 – Ensin se oli hirveä häpeä, sitten tuli tunne, että tämähän onkin hyvä juttu. Eihän tämä porukka bändiä tule katsomaan, mutta ne tietävät, että tuon tyypin kanssa voi jutella. Sama ilmiö tapahtui Lappeenrannassa vuosituhannen taitteessa, kun kävin kaupungin ytimessä. Kotiteollisuushan ei ollut vielä tuolloin mitenkään tunnettu yhtye, niin että johtuuko tämä sitten ihan vaan naamataulusta, en tiedä.
 Hynynen kokee ilahduttavaksi asiaksi sen, että Lappeenrannan(kin) katukuvassa on alkanut näkyä yhä enemmän nuorisoa, joka on pukeutunut metallibändien logoilla koristettuihin rässiliiveihin. Hynysen omassa rotsissa näkyvät Dead Kennedys ja PIL, jotka kallistuvat  punkin ja post punkin suuntaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jouni Hynynen kutsuu poliittisesti epäkorrekteja sanoituksiaan käsijarruteksteiksi: niiden kohdalla joutuu pohtimaan, mitä voi sanoa, mitä ei.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kun tasapäistäminen ja laimeus ottavat vallan
 Ronskista ja rujosta asenteestaan huolimatta Hynynenkin on viime vuosina alkanut pohdiskella, millaisia kieli- ja mielikuvia lauluihinsa ujuttaa. Hänen mukaansa perimmäisenä syynä on ajan henki.
 – Nykyisin ei oikein tiedä, mikä on soveliasta, mikä ei. Varsinkaan minä en tätä tiedä. Teen uudesta laulutekstistä aina ensin nopean version. Tätä seuraa miettimisvaihe, ja sitten ryhdyn maistelemaan tekstiä. Olen huomannut, että maistelemiseen menee yhä enemmän aikaa, koska nykyisin pitää pohtia, mitä uskaltaa sanoa.
 Hynynen kutsuu nykymittapuun mukaan poliittisesti epäkorrekteja teemoja sisältäviä sanoituksia  käsijarruteksteiksi . Hänen mukaansa niihin kuuluvia aihepiirejä ovat etenkin miesten ja naisten väliset eroavaisuudet, parisuhteen problematiikka sekä viinanjuonti, joka on yleisen mielipiteen valossa muutenkin “vähän junttia”.
 – Juuri näistä aiheista pitäisi kuitenkin pystyä puhumaan enemmän, suoremmin ja avoimemmin. Minulle perinteinen rakkaudenosoitus kotona tarkoittaa sitä, että saatan ottaa hanurista kiinni ja pusauttaa pusun poskelle – ihan siinä arjen askareiden lomassa. Mutta jos kirjoitan johonkin biisiin tällaisen tekstin, tulee siitä heti täyslaidallinen, että ethän sinä tuollaista hanurista kiinni -juttua voi laulaa.
 Tässä yhteydessä Hynynen ottaa esille Leevi and the Leavings -yhtyeen, jonka säveltäjä-sanoittajaa  Gösta Sundqvistia  on ainakin aiemmin ihailtu suomalaisuuden ja suomalaisen sielunmaiseman tarkkasilmäisenä kuvaajana.
 – Jos Gösta Sundqvist eläisi ja tekisi nyt vastaavanlaisia suorasukaisia tekstejä kuten Leevi and The Leavingsille aikoinaan, niin sehän vittu teilattaisiin. Olen tehnyt hupimielessä samankaltaisia sanoituksia kotona, mutta eihän niitä sellaisenaan uskalla julkaista.
 Hynynen sanoo aistineensa itsesensuuriin kannustavan ilmapiirin vuosien ajan, jo esimerkiksi ennen #metoo-liikettä. Kaikki tasapäistyy.
 – Totta kai epäkohtiin pitää puuttua, se on helvetin jees, mutta mennäänkö jo liian pitkälle, on toinen asia. Kuuntelen toisinaan autossa radiota, ja vaikutelmana on yleinen laimeus. Ainoa itseäni viime aikoina koskettanut niin sanottu hittibiisi on Viikatteen  Varjorastaat , ja myös  Paula Vesalalla  on hyviä juttua. Kunnon iskut kuitenkin puuttuvat ja tämä johtuu siitä, että ketään ei haluta loukata, vaan kaikkia halutaan miellyttää.
 Kotiteollisuuden tuore Jumalattomat-albumi oli Jouni Hynyselle vaikea rasti: luomistyö kun ei oikein lähtenyt liikkeelle. Lopulta kaikki sujuikin hyvin. Jussi Mankkinen / Yle
 Viime aikojen tasapäistyneestä radiomusiikkivirrasta on Hynyselle erottunut Viikatteen Varjorastaat, jossa on myös hienot sanat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hynynen on viihtynyt hyvin kotikaupungissaan Lappeenrannassa, eikä ole kokenut tarvetta muuttaa jonnekin muualle. Karjalaiskaupungissa vaikuttaa myös Stam1na-yhtye. Jussi Mankkinen / Yle
 Perkeleen töitä ja Antikristuksen juonia
 Jouni Hynysen Kotiteollisuudelle tekemät sanoitukset ovat aina vilisseet piruja, perkeleitä ja muuta ali- ja ylimaallista. Välillä ollaan Hornan holmistoissa, välillä Jumalan veri valuu maahan ja tosinaan puikkoja heiluttaa Saatanan kaltainen seremoniamestari. Hynysen mukaan tällaisen kuvaston ja tällaisten sanojen kautta on helppo päästä tietynlaiseen tunnetilaan.
 – Toki tiedän, että on tylsää toistaa jatkuvasti itseään, mutta luulisin myös, että tämä on sellaista kuvastoa, jonka moni ymmärtää. Tai jos ei ymmärrä niin ainakin kokee sen runollisena. En tosin ole aivan varma siitä, kumpi on hienompaa: se että sanoituksessa on tarkka sisältö vai se, että se on runollinen.
 Vuoden 2018  Valtatie 666  -albumille Hynynen rakensi kuvion, jossa ihminen ja Perkele käyvät dialogia. Hynysen mukaan taustalla kuumottaa kaupallisuuden kritiikki, jossa Antikristuksellakin on sormensa pelissä.
 – Olen sitä mieltä, että ihmiskuntaa ohjataan lähinnä rahan ja kaupallisuuden avulla. Meille tarjotaan jatkuvasti viihteenä jonninjoutavaa paskaa: selviytyjiä, huutokauppakeisareita, remonttireiskoja helvetistä ja muuta vastaavaa. Joku on keksinyt, että tällaisella tehdään rahaa ja mieleeni juolahti, että tämä on Perkeleen työtä, että taustalla lymyää Antikristuksen juoni.
 Konkreettisesti tämä tarkoittaa sitä, että ihmiset tuijottavat kuin hypnotisoituina pienempiä ja suurempia ruutuja ja unohtavat samalla oikean elämän.
 – Käytät aikasi kohinaan jossa ei ole mitään sisältöä, vaikka voisit huomioida puolisoasi ja vaikkapa ehdottaa tälle, että lähdetäänpä yhdessä saunaan.
 Jouni Hynysen mukaan ihmiskuntaa ohjataan – valitettavasti – lähinnä rahan ja kaupallisuuden avulla. Jussi Mankkinen / Yle
 Jouni Hynysen sanoituksissa on aina ollut runsaasti viittauksia mytologiaan, Kalevalaan ja kristinuskoon.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tämän taivaan alla -kappaleessa  Hynynen toteaakin, että “jos jostain joskus löytyy Jumala, ei se lapsekseen, kuvakseen minua tunnista”. Kristillisellä termistöllä on Hynyselle syvempääkin merkitystä.
 – Suhtaudun kristinuskoon lämmöllä. Siinähän perimmäinen ajatus kuuluu, että rakasta lähimmäistäsi niin kuin itseäsi, mikä on tavallaan hyvin selvä ja yksinkertainen ohje. Minulle on samantekevää, onko Jumalaa olemassa tai onko Jeesus ollut historiallinen henkilö, mutta tuo  Raamatusta  lähtevä ajatus on kaikin puolin hieno.
 Hynysen mukaan kristilliseen filosofiaan kuuluva käsitys tuonpuoleisesta pistää ihmisen miettimään ja arvottamaan käyttäytymistään myös maan päällä.
 – Itse ajattelen tämän niin, että pitäisi jotenkin koettaa täällä käyttäytyä säällisesti. Ja sitten kun kuolee, voi kuolla hyvillä mielin: että nyt kuolen ja jos se taivas on olemassa ja uskon siihen, päädyn sinne.
 Jouni Hynynen iltaa kohti pimenevässä Lappeenrannassa. Pakkasta on yli kaksikymmentä astetta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kotiteollisuuden Kuolleen kukan nimi -läpimurtolevyä työstettiin näihin aikoihin tasan kaksikymmentä vuotta sitten.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kun Jumala soittaa
 Tasan kaksikymmentä vuotta sitten, juuri näihin aikoihin Hynynen, Jari Sinkkonen ja  Janne Hongisto  työstivät materiaalia, josta syntyi Kotiteollisuuden läpimurtoalbumi, seuraavana vuonna ilmestynyt  Kuolleen kukan nimi.
 Nauhoituksia tehtiin tuottaja  Mikko Karmilan  johdolla Tuusulassa.
 – Muistan, että  Meren mutaa  -kappaleen tiimoilta Karmila oli sitä mieltä, että sinä Jouni laulat tämän nyt aika huonosti. Vastasin, ettei se tämän paremmin ehkä mene. Karmila lisäsi sitten lauluun efektin, joka vähän häivytti epävireisyyttä.  Valtakunnassa  taas on hienoin kitarasoundi mitä olemme koskaan saaneet aikaan, mutta en vaan muista tai tiedä, miten se syntyi.
 Kun äärimmäisen synkkä ja ahdistavakin, möyrivillä ja hyperraskailla kitarasoundeilla sekä mytologiaan ja tuonpuoleiseen sukeltavilla kuvastoilla kruunattu levy sitten julkaistiin, Hynyselle tuli puhelu tuntemattomasta numerosta.
 – Vastasin ja siellä oli joku joka sanoi että mitä vittua oikein olette menneet tekemään. Ajattelin että okei, Jumala soittaa, mitäs tähän oikein vastaisin. Selvisi että soittaja oli CMX-yhtyeen kitaristi  Janne Halmkrona.  Hän totesi, että nyt on kyllä hyvä meno ja hyvä soundi. Olin että jotakin tässä on siis tehty oikein.

Jouni Hynysen sanoitukset vilisevät piruja ja perkeleitä, ja niitä hän näkee nykyajan kaupallisuudessa – kristinuskoon ja Raamattuun hän suhtautuu lämmöllä


Summary: Eläkesäästäminen on lisääntynyt 2000-luvulla ja eläkejärjestelmän kestävyys puhuttaa. Taloustieteen professorin mielestä eläkkeistä huolehtimista ei silti tarvitse aloittaa heti työuran alussa.

Ensimmäisen kerran  Aini Palomo  alkoi miettiä eläkettään kolme vuotta sitten.
 Hän oli 29-vuotias, juuri valmistunut kauppatieteiden maisteriksi ja aloittanut työt myyntipäällikkönä ohjelmistoyhtiössä. Palomo oli hiljattain kiinnostunut sijoittamisesta ja seurannut myös eläkekeskustelua.
 Tulevaisuuden eläke näytti Palomon mielestä epävarmalta.
 – Siihen liittyy paljon kysymysmerkkejä ja epävarmuustekijöitä, joihin ei pystytä suoraan vaikuttamaan. En halunnut jäädä odottamaan huolettomasti, vaan varmistaa itselleni paremman eläkkeen omilla säästöillä ja sijoitustuotoilla, Palomo sanoo.
 Palomo alkoi opiskella asiaa ja teki itselleen sijoitussuunnitelman, jossa eläkkeeseen varautuminen on isossa osassa: hän siirtää joka kuukausi noin viidenneksen nettotuloistaan rahastoihin ja osakkeisiin.
 Summasta isompi siivu menee "eläkesalkkuun", johon hän aikoo koskea vasta vuosikymmenten päästä. Lisäksi hänellä on erillinen sijoitustili lyhyemmän aikavälin menoille.
 Pitääkö olla huolissaan?
 Palomon tavoin ajattelee moni muukin työuraansa aloitteleva.
 38 prosenttia 25–34-vuotiaista vastaajista kertoi Eläketurvakeskuksen  kyselytutkimuksessa  säästävänsä eläkettä varten. Kaikista suomalaisista omia eläkesäästöjä oli 47 prosentilla.
 Sama kyselytutkimus kertoo eläkesäästämisen lisääntyneen 2000-luvulla.
 – Yleisesti ottaen vanhemmat säästävät eläkettä varten useammin kuin nuoret, mikä on ihan luonnollista. Opiskeluaikana tai perheenperustamisvaiheessa ei välttämättä ole niin paljon ylimääräistä käytettävissä säästämiseen, sanoo Eläketurvakeskuksen ekonomisti  Sanna Tenhunen .
 Samalla kun säästämisinto kasvaa, käydään keskustelua koko eläkejärjestelmän kestävyydestä pitkällä aikavälillä.
 Viimeksi syyskuussa  tanskalaisprofessorin raportti  patisteli Suomea uudistuksiin, jotta tulevaisuuden eläkkeet saadaan turvattua. Perusongelma on, että ikäluokat pienentyvät, jolloin eläkkeensaajia on jatkossa enemmän kuin maksajia.
 Ratkaisuja voidaan etsiä esimerkiksi työeläkkeiden korotuksista tai eläke-etuuksien heikentämisestä. Myös muun muassa työllisyyden kehitys ja eläkerahastojen tuotot vaikuttavat siihen, miten raha riittää.
 Näin Suomen eläkejärjestelmä toimii Eläkejärjestelmä perustuu siihen, että seuraava sukupolvi maksaa aina edellisen eläkkeet. Kukin ikäluokka on ensin maksajan ja sitten hyötyjän roolissa. Suurin osa tämän hetken eläkkeistä rahoitetaan työeläkemaksuista, joista osan maksaa työnantaja ja osa kerätään työntekijän palkasta. Lisäksi työeläkkeitä rahoitetaan eläkerahastojen tuotoilla. Jos työeläke jää pieneksi tai sitä ei ole, Kelan maksamat takuu- ja kansaneläke täydentävät.
 Lue tästä jutusta, millä keinoin poliittiset nuorisojärjestöt ratkoisivat eläkepulmaa.
 Pitääkö tulevaisuuden eläkkeistä huolestua heti työuran alussa?
 Ei tarvitse, sanoo eläkkeitä tutkinut taloustieteen professori  Niku Määttänen  Helsingin yliopistosta.
 – Välillä kuulee puhetta, että nuoret eivät tulisi saamaan työeläkejärjestelmästä ulos yhtään mitään. Se on mielestäni perusteeton huoli. Eläkejärjestelmän ylläpito on tulevaisuudessa kalliimpaa, mutta järjestelmä ei ole romahtamassa, Määttänen sanoo.
 Määttäsen mukaan jokaisen kannattaa kuitenkin olla edes vähän kartalla eläkekeskustelusta ja seurata oman eläkkeensä kertymistä. Silloin voi myös pohtia, onko itsellä halua tai mahdollisuutta varautua lisää eläkeaikaan.
 Tuleva eläke on todennäköisesti joka tapauksessa pienempi kuin työaikainen ansio, Määttänen sanoo.
 – Jos haluaa ylläpitää samaa elintasoa kuin parhaimmillaan työikäisenä, edellyttää se omaa säästämistä. Kannattaa kuitenkin pohtia, ettei tule liikaa tinkineeksi elintasosta silloin, kun rahalle olisi eniten käyttöä.
 Päivätyönsä ohessa Palomo kirjoittaa säästämisestä ja sijoittamisesta Mimmit sijoittaa -mediaan. Hän otti perustajiin itse yhteyttä, koska halusi jakaa kerryttämäänsä tietoa muillekin.   Petteri Bülow / Yle
 Nuorten säästöt ovat tileillä ja rahastoissa
 Monella lisävarautumishaluja on.
 Nuorten ikäluokkien usko eläkejärjestelmään oli Eläketurvakeskuksen  kyselyssä  muita heikompaa. Toisaalta nuoret olivat myös vanhempia ikäluokkia vähemmän huolissaan eläkeajan toimeentulosta – ja arvioivat omien säästöjen merkityksen suuremmaksi kuin muut ikäryhmät.
 – Uskon kyllä saavani työeläkettä, mutta tällä hetkellä en usko sen olevan tyydyttävä summa. Omat eläkesäästöt tuovat minulle turvallisuuden tunnetta tulevaisuutta ajatellen, sanoo Aini Palomo.
 Tietoisuus eläkeasioista on yhteydessä säästämisintoon: vähintään kohtalaisesti eläkejärjestelmää tuntevat säästivät omaa eläkettään varten muita useammin.
 Keskimääräistä heikommaksi ymmärryksensä eläkeasioista kokivat naiset, nuoret, alemmin koulutetut ja heikommin toimeentulevat.
 Aini Palomon mielestä eläkeasioita ei tarvitse tuntea läpikotaisin voidakseen aloittaa säästämisen.
 – Tiedän itse perusasioita ja olen ehkä joskus katsonut postissa tullutta työeläkeotetta, mutta kyllä se edelleen monimutkaiselta vaikuttaa. En koe, että eläkkeitä pitäisi syvällisesti ymmärtää, jotta voisi itse varautua. Ja vaikka olisikin hyvä eläke, tuskin sen päälle tuleva lisävarallisuus ketään harmittaa.
 Alle 35-vuotiailla on säästöjä tyypillisimmin erilaisilla säästötileillä, rahastoissa tai käyttötileillä, kertoo Finanssialan  kyselytutkimus  viime keväältä.
 Rahastoihin ja osakkeisiin säästäminen on 25–34-vuotiaiden joukossa yleisempää kuin muissa ikäryhmissä.
 Samassa kyselyssä tiedusteltiin myös, mihin tarkoitukseen säästöjä kerättiin.
 Alle 35-vuotiailla ennen eläkettä mielessä on omistusasunto. Se oli yleisin vastaus 18–24-vuotiailla ja toiseksi yleisin 25–34-vuotiailla.
 Omistusasunto onkin käytännössä monen eläkesäästö, sanoo Finanssialan lakiasiantuntija  Piritta Poikonen .
 – Perinteisesti suomalaisessa yhteiskunnassa säästämisen muoto on se, että maksetaan asuntolaina pois. Moni ei miellä sitä eläkesäästämiseksi, mutta se on tapa, jolla koteihin kertyy varallisuutta, Poikonen sanoo.
 Asiantuntijat painottavat, että peruseläketurva on Suomessa hoidettu hyvin. Poikonen kannustaa kuitenkin säästämään, jos mahdollisuuksia on.
 – Suomessa ei ole hätää lisäeläkesäästämisen kanssa. Samaan aikaan oma eläke voi kuitenkin tulla monille pettymyksenä. Joten jos on mahdollisuus laittaa muutama kymppi kuussa syrjään esimerkiksi rahastoon, kyllä sinne pitkän ajan kuluessa jonkinlainen potti kertyy, sanoo Poikonen.
 Niku Määttäsen mielestä Suomessa olisi vielä tilaa sellaisille yksityisille eläkevakuutuksille, joista lisäeläkettä maksettaisiin kuolemaan asti, kuten työeläkkeitä maksetaan.
 – Tällaisia vakuutuksia on maailmalla tarjolla. Perinteisessä säästämisessä eteen tulee se, miten hitaasti tai nopeasti säästetyt varat kuluttaa. Ne eivät välttämättä turvaa koko loppuelämää.
 Sijoittamiseen liittyy aina myös riski rahojen menettämisestä. Sekään ei pelota, kun sijoitukset on hajautettu ajallisesti, maantieteellisesti ja toimialoittain, Palomo sanoo.  Petteri Bülow / Yle
 Tavoite: Huoli pois raha-asioista
 Aini Palomo ei ole aina ollut sijoitusintoilija, vaan kiinnostui oman taloutensa suunnittelusta vasta muutama vuosi sitten.
 Oma innostus ja asiaan perehtyminen poiki lopulta sivutyön: viimeiset yhdeksän kuukautta Palomo on päivätyönsä ohessa kirjoittanut sijoittamisesta ja säästämisestä Mimmit sijoittaa -mediaan.
 – Koin, että minulla alkoi olla niin paljon sijoittamisesta kertynyttä tietoa, että halusin jakaa sitä muillekin, erityisesti muille naisille, Palomo sanoo.
 Nykyiseen sijoitussuunnitelmaansa Palomo on tyytyväinen. Hän asuu vuokralla eikä ainakaan toistaiseksi suunnittele asuntoon säästämistä.
 Tulevaisuudessa hän haaveilee siitä, ettei raha-asioista tarvitsisi huolehtia.
 – Kun jään eläkkeelle, toivoisin voivani elää mahdollisimman huoletonta, taloudellisesti riippumatonta ja stressitöntä elämää, tehdä itselleni merkityksellisiä asioita ja vain nauttia elämästä.
 Lue myös:
 Suomen eläkejärjestelmä arvioitiin kansainvälisessä vertailussa seitsemänneksi – jos mitataan vain rahan riittävyyttä, sija on vasta 13.
 Heikki Hiilamon kolumni: Kenelle eläkerahat oikein kuuluvat?
 Mitä pidempään säästät, sitä enemmän hyödyt korkoa korolle -ilmiöstä – säästölaskurista näet, miten summa kasvaa

Aini Palomo, 32, ajatteli ensimmäisen kerran eläkettä alle kolmekymppisenä – yhä useampi säästää eläkettään itse, kun luotto tulevaisuuteen horjuu


Elinkeinoministeri  Mika Lintilän  (kesk.) mukaan rahaa uusiin koronatukikierroksiin ei ole, kertoo Lännen Media. Ministeri sanoo haastattelussa, että vaalikauden kehyksen rahat on pitkälti syöty, joten uusi kierros olisi ongelmallinen tilanne.
 Lintilä kertoo Lännen Medialle uskovansa koronapassin vähentävän rajoitusten yrityksille aiheuttamia taloudellisia haittoja merkittävästi, kun ravintolat voivat passin avulla pyörittää liiketoimintaansa. Näin ollen koronapassi on tärkeä myös valtion menokurille.
 Pian alkamassa on viides kustannustukikierros, joka kohdistetaan erityisesti matkailu-, ravintola- ja tapahtuma-alan yrityksille.
 Lintilän mielestä vaikutukset liiketoimintaan täytyisi ottaa huomioon myös koronaan liittyviä suosituksia annettaessa. Hänen mukaansa vuoropuhelu sosiaali- ja terveysministeriön sekä työ- ja elinkeinoministeriön välillä on tähän asti ollut niukkaa.
 Lue myös:
 Finnairin ja NoHo Partnersin pomojen tulot kasvoivat koronakriisin keskellä – samana vuonna työntekijöitä vähennettiin ja valtio tuki
 Pahimmat pelot eivät toteutuneet: Valtion kassaan kilahti veroja koronavuonna lähes entiseen tahtiin – osakesijoittajat ja yrittäjät pärjäsivät
 Valtiontalouden tarkastusvirasto: Nopeus peittosi harkinnan ensimmäisten koronatukien jakamisessa yrityksille

Lännen Media: Ministeri Lintilän mukaan uusiin kustannustukikierroksiin ei ole enää rahaa