Summary: Keräsimme Euroopan maista esimerkkejä mainoksista, jotka ovat saaneet mainosalan valvojan moitteet viherpesusta. Suomessa ympäristöväitteiden yleisyydestä ei ole kattavia tutkimustuloksia.

Ilmastoystävällinen. Hiilineutraali. Ekologinen. Vastuullinen.
 Muun muassa näillä sanoilla suomalaisille mainostetaan tuotteita ja palveluita. Monilla on huoli ilmaston ja ympäristön tilasta, joten myönteiset ympäristövaikutukset ovat  yhä tärkeämpi myyntivaltti .
 Jotkut väitteistä ovat niin sanottua viherpesua. Se tarkoittaa, että yritys suurentelee tekojaan ilmaston hyväksi tai mainostaa tuotteitaan epämääräisillä tai harhaanjohtavilla väitteillä.
 Monissa Euroopan maissa viherpesuepäilyjä on syynissä jatkuvasti. Yle kävi läpi Ruotsin, Britannian ja Hollannin mainosalan itsesääntelyelinten julkaisemia ratkaisuja viime vuosilta.
 Tähän juttuun on poimittu esimerkkejä mainoksista, joiden ympäristöväitteistä on kanneltu ja jotka ovat saaneet alan oman valvojan moitteet. Mainokset ovat eri toimialoilta ja suomalaisillekin tutuilta yrityksiltä, joiden tuotteet liittyvät arkeen: ruokaan ja liikenteeseen.
 Katso neljä esimerkkiä alta. Jutussa kerrotaan myös, millaisia mainoksia Suomessa on otettu luupin alle.
 Tapaus 1: Liha ja ilmastopäästöt Ruotsissa
 Kuvakaappaus HKScanin lehdistötiedotteesta, jossa kerrotaan mainoskampanjasta. Tiedote on julkaistu huhtikuussa 2020.   hkscan.com
 Elintarvikeyhtiö HKScanin tv-mainos. Ruotsi, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 Supersankarin asuun pukeutunut mies katselee lehmiä niityllä. Mainosääni puhuu: "Älkää olko huolissanne, ilmastosankarit. Ruotsalaisen lihan ilmastopäästöt ovat yhdet maailman pienimmistä." Lehmiin on sidottu ilmapalloja, jossa lukee "-60 %".
 Mistä valitettiin
 Kantelijoiden mukaan on harhaanjohtavaa väittää, että lihantuotanto on ympäristölle hyväksi, kun se on tosiasiassa uhka ympäristölle. Siksi ei pidä antaa mielikuvaa, että ilmastosankari voi syödä lihaa hyvällä omallatunnolla, kantelija sanoi.
 Miten yritys vastasi
 HKScan Ruotsi perusteli tutkimuksiin viitaten, että ruotsalaisella naudanlihalla on globaalia keskiarvoa 60 prosenttia pienempi ilmastovaikutus. Siksi on ilmastolle eduksi valita ruotsalaista lihaa, yritys sanoi. Se korosti myös karjatalouden merkitystä ruotsalaiselle maanviljelylle ja ruoantuotannolle.
 HKScan on suomalainen yritys. Sillä on Ruotsissa tehtaita, joissa valmistetaan tuotteita ruotsalaisesta lihasta.
 Miten asia ratkaistiin
 Ruotsin  mainonnan itsesääntelyelin linjasi , että mainoksessa on harhaanjohtavia ympäristöväitteitä. Lautakunnan mukaan keskivertokuluttaja tulkitsee todennäköisesti, että juuri mainostajan lihalla on erityisen pieni ilmastovaikutus, mutta sellaisesta ei anneta todisteita.
 Lisäksi "ilmastosankari" on lautakunnan mukaan epämääräinen termi, jonka kuluttaja ymmärtää todennäköisesti niin, että lihansyönti voi olla ilmastolle hyväksi. Myöskään tätä väitettä ei todisteta.
 Mainos ei saa harhauttaa ja väitteet pitää perustella
 Naapurimaa Ruotsissa on selvitetty, että viherpesu haisee mainoksissa entistä useammin.
 Ruotsin kuluttajaviraston  kartoituksen mukaan  yhä useammat yritykset väittävät, että niiden tuotteet tai palvelut ovat eri tavoin hyväksi ympäristölle. Väitteet ovat usein laajoja ja niistä puuttuu yksityiskohtaista tietoa.
 Viherpesuepäilyt työllistivät myös Ruotsin mainosalan eettistä valvojaa  viime vuonna aiempaa enemmän . Lautakunta  ratkaisi 12 tapausta , joissa ruotsalaiset olivat valittaneet ympäristöväitteistä.
 Kaikki kyseiset mainokset saivat langettavan päätöksen.
 Ratkaisuja ei ole vedetty hatusta, vaan lautakunnan arviointi perustuu mainosalan omiin ohjeisiin. Päätöksissä viitataan yksityiskohtaisesti  kansainvälisen kauppakamarin markkinointisääntöihin .
 Viime kädessä mainontaa sääntelee laki.  Perusohjeet  ovat Ruotsissa ja Suomessa samankaltaiset:
 Ympäristöväittämien pitää olla selkeitä, yksiselitteisiä ja täsmällisiä, eikä niillä saa johtaa harhaan. Mainoksissa on syytä käyttää vain termejä, joita ihmiset ymmärtävät.
 Yrityksellä pitää olla näyttöä väittämien tueksi. Perustelut pitää esittää tuotteen välittömässä läheisyydessä.
 Tapaus 2: Fossiiliset polttoaineet ja hiilineutraalius Hollannissa
 Kuvakaappaus hollantilaisesta lehtiartikkelista, jossa julkaistiin kuva Shellin mainoksesta. De Volkskrant -sanomalehden teksti syyskuulta 2021 käsitteli Hollannin ilmastopolitiikkaa. volkskrant.nl
 Öljy-yhtiö Shellin ulkomainos. Hollanti, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 "Olen CO2-neutraali", sanoo teksti öljy-yhtiö Shellin säiliöauton perässä. Teksti jatkuu seuraavalla rivillä: "tien päällä. Oletko sinäkin?"
 Mistä valitettiin
 Valittajan mielestä mainoksesta syntyy mielikuva, että Shell yhtiönä sanoo olevansa hiilineutraali, vaikka sen ydinbisnes on fossiilisten polttoaineiden myyminen. Säiliöauto kuljettaa polttoaineita eikä siten vähennä päästöjä vaan pahentaa ongelmaa, valittaja sanoi.
 Miten yritys vastasi
 Shellin mukaan keskivertokuluttaja tulkitsee, että hiilineutraalius viittaa tekstissä nimenomaan säiliöautoon, jossa mainos on kiinni. Auto on mukana Shellin päästökompensaatio-ohjelmassa, ja ajon aiheuttamat päästöt on kompensoitu, yritys sanoi ja esitteli kompensaatio-ohjelmaansa.
 Miten asia ratkaistiin
 Hollannin  mainonnan itsesääntelyelin päätti , ettei mainosta pidä käyttää. Keskivertokuluttaja voi lautakunnan mukaan tulkita mainoksen myös siten, että Shell sanoo koko yhtiön olevan hiilineutraali. Lautakunta totesi, että mainoksen väitteet saattavat johtaa kuluttajaa harhaan sekä säiliöauton lastin että yrityksen ympäristövaikutusten suhteen.
 Hiilineutraalius on kuumaa kamaa myös Suomessa
 Hiilineutraalius on yksi mainosten yleisimmistä ympäristöväitteistä myös meillä.
 Näin sanoo Suomen ympäristökeskuksen Syken tutkija  Tero Heinonen . Hän vetää tiettävästi ensimmäistä  kattavaa tutkimusta , jossa selvitetään ympäristöväitteiden tilaa suomalaisessa mainonnassa. Tutkimus on vielä kesken, mutta väliaikatietoja voi jo kertoa.
 Kun mainoksissa sanotaan tuotteen tai palvelun olevan hiilineutraali, päästöjen kompensoinnista ei yleensä kerrota tarkemmin.
 – Kuitenkin lähes aina hiilineutraaliuteen oli tarvittu jonkinlaista kompensaatiota, harva yritys siihen muuten yltää, Heinonen sanoo.
 Hiilineutraaliutta myydään usein varmana asiana, vaikka päästöjen kompensaatio toteutuu usein vasta tulevaisuudessa. Varmuutta toteutumisesta ei ole, mutta epäonnistumisen mahdollisuudesta ei kerrota.
 Mainoksissa auki jää usein myös se, koskeeko hiilineutraalius vain yrityksen omaa toimintaa kuten sen kiinteistöjä vai koko tuotantoketjua.
 Ruotsissa kuluttajavirasto  on linjannut , että ilmastoväitteet kuten  ilmastoneutraali  tai  ilmastokompensoitu  ovat sellaisenaan epämääräisiä käsitteitä. Kun niitä käytetään ilman välitöntä selitystä, on riski, että kuluttajaa johdetaan harhaan.
 – Kuluttaja ei esimerkiksi välttämättä ymmärrä, että tuote joka tapauksessa aiheuttaa päästöjä,  viranomainen sanoo .
 Tapaus 3: Automerkki ja ilmastopäästöt Ruotsissa
 Kuvakaappaus ruotsalaisen sanomalehden jutusta, jossa julkaistiin kuva BMW:n mainoksesta. Dagens Nyheter -lehden juttu syyskuulta 2021 käsitteli harhaanjohtavaa ympäristömainontaa. dn.se
 Autonvalmistaja BMW:n mainos sanomalehdessä. Ruotsi, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 "Maailman paras automerkki ilmaston kannalta", lukee käsin kirjoitetun näköisessä kyltissä. Alla on pienemmällä: "BMW on maailman kestävin autonvalmistaja Dow Jones Sustainability Indexin 2020 mukaan."
 Ulkoasultaan mainos muistuttaa kylttiä, jonka vieressä ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  istui koululakossaan. Mainos ilmestyi sanomalehti Dagens Nyheterissä, kun Thunberg vieraili lehden päätoimittajana.
 Mistä valitettiin
 Valittajien mielestä mainos on harhaanjohtava muun muassa siksi, että BMW sanoo olevansa maailman paras, vaikka Dow Jonesin vertailusta puuttui monia automerkkejä. On väärin sanoa, että jokin ilmaston kannalta pienempi paha on paras, valittajat sanoivat.
 Miten yritys vastasi
 BMW:n mukaan mainoksen väite pitää paikkansa ja perustuu osin muihinkin selvityksiin kuin Dow Jonesin vertailuun. Kohderyhmän eli Dagens Nyheterin lukijoiden voi myös olettaa tuntevan Dow Jonesin ja ymmärtävän mainoksen kontekstin, BMW perusteli.
 Miten asia ratkaistiin
 Ruotsin mainonnan  itsesääntelyelin linjasi , että mainos on harhaanjohtava: siinä on yleinen ja epämääräinen väite, jota ei perustella riittävästi. Keskivertokuluttaja tulkitsee mainoksen viestiksi todennäköisesti vain sen, että BMW on ilmastolle paras verrattuna kaikkiin muihin autoihin, ja tätä väitettä mainoksessa ei todisteta.
 Suomalaiset valittavat vähän, kun kyse on viherpesusta
 Toisin kuin monissa muissa maissa, Suomessa mainosalan itsesääntelyelin eli Mainonnan eettinen neuvosto ei ole tehnyt yhtään päätöstä, jossa olisi punnittu ympäristöväitteiden paikkansapitävyyttä.
 Se johtuu siitä, että neuvoston tehtäväksi on rajattu sen arvioiminen, onko markkinointi hyvän tavan vastaista. Neuvosto ei ota kantaa siihen, ovatko väitteet harhaanjohtavia.
 Mutta ei neuvostolle myöskään kannella viherpesuepäilyistä. Pääsihteeri  Paula Paloranta  muistaa vain yhden lausuntopyynnön, ja siitäkin on vuosia.
 – On kyllä yllättävää, että suomalaiset ovat tähän mennessä kiinnittäneet aika vähän aiheeseen huomiota, kun vertaa moneen Euroopan maahan, Paloranta sanoo.
 Myös kuluttajaviranomaisille suomalaiset ilmoittavat havainnoistaan hyvin vähän.
 Kilpailu- ja kuluttajavirastosta kerrotaan Ylelle, että viime vuodelta löytyy viitisenkymmentä yhteydenottoa, jotka koskivat mainosten ympäristöväitteitä.
 Se on alle promille kuluttajaviranomaisille tulleiden ilmoitusten  kokonaismäärästä .
 Kuluttaja-asiamies saa vuosittain ilmoituksia, joissa epäillään mainosten väitteitä päästöjen vähentämisestä.  AOP
 Suomessa Fortumin ja Vattenfallin markkinointi luupin alla
 Suomalaiset purnasivat viime vuonna etenkin energiayhtiöiden, elintarvikevalmistajien ja autokaupan mainosten ympäristölupauksista.
 Toimialat nousevat esiin niissä noin 50 ilmoituksessa, jotka Kilpailu- ja kuluttajavirasto antoi pyynnöstä Ylen nähtäväksi. Ylellä ei ole ollut mahdollisuutta perehtyä viranomaisten tietokantaan kokonaisuudessaan.
 Moni valittajista epäilee mainosten lupauksia esimerkiksi päästöjen vähentämisestä tai hiilijalanjäljen pienentämisestä.
 Kuluttajaviranomaiset eivät arvioi jokaisen mainoksen argumentteja erikseen. Mutta jos yksittäisestä mainoksesta tulee paljon ilmoituksia, kuluttaja-asiamies voi tarttua asiaan.
 Ylen tietojen mukaan syynissä on parhaillaan kahden energiajätin niin sanottu imagomarkkinointi.
 Kyseessä ovat valtionyhtiö Fortumin "Yhdessä kohti puhtaampaa maailmaa" ja ruotsalaisen valtionyhtiön Vattenfallin "Fossiilivapaa elämä yhden sukupolven aikana".
 Viranomaiset arvioivat, ovatko nämä liian yleisiä ympäristöväittämiä, joista ei saa täsmällistä kuvaa.
 – Pohdinnassa on, onko markkinoinnissa annettu kokonaiskuva ollut kuluttajan kannalta harhaanjohtava ja siten kuluttajansuojalain vastainen, sanoo asiantuntija  Satu Wideen  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta.
 Molemmat   yritykset  ovat olleet 2010-luvulla ympäristöjärjestöjen hampaissa hiilivoimaomistustensa takia.
 Ympäristöjärjestö Greenpeace ja Fridays For Future -ilmastoliike osoittivat mieltään Datteln 4 -voimalan luona Saksassa toukokuussa 2020. Voimalan omistaa Fortumin tytäryhtiö Uniper. Friedmann Vogel / EPA
 Fortum sanoo Ylelle, ettei yhtiö mainoksissaan kiellä käyttävänsä fossiilisia polttoaineita. Yhtiö sanoo keskittyvänsä viesteissä muutokseen, jonka se haluaa toteuttaa.
 – Tavoitteemme ja askeleemme strategian toteuttamisessa – mukaan lukien merkittävät investoinnit uusiutuvan energian kehittämiseen – ovat tietysti asia, josta haluamme viestiä sidosryhmillemme esimerkiksi mainonnan avulla, sanoo Fortumin viestintäpäällikkö  Elina Kokko .
 Vattenfall lähetti Ylelle selvityksen, jonka se on toimittanut Kilpailu- ja kuluttajavirastolle. Selvityksessä yhtiö esittelee tarkemmin toimiaan, joilla se pyrkii ilmastotavoitteisiinsa. Se ei pidä mainoksensa väitettä harhaanjohtavana.
 – Mikäli markkinointimme ei vastaisi todellista toimintaamme, olisimme heti valmiita muuttamaan viestintäämme, Vattenfall Oy:n toimitusjohtaja  Elina Kivioja  sanoo.
 Vattenfall sanoo pyrkivänsä nettonollapäästöihin vuoteen 2040 mennessä. Se kertoo muun muassa poistaneensa kivihiilivaroja valikoimastaan Saksassa ja Hollannissa.
 Myös Arlan ja Atrian mainoksia perattu Suomessa
 Kuluttajaviranomaiset tutkivat aiemmin tänä vuonna myös Arlan ja Atrian mainoksia. Meijeriyhtiö Arlan markkinointi ei ollut täsmällistä,  kuluttaja-asiamies linjasi .
 Arlan tuotteessa sanottiin, että kartonkipakkauksella on muovipakkausta pienempi ilmastovaikutus. Väitettä ei kuitenkaan tarkennettu pakkauksessa. Kuluttaja-asiamies piti ongelmana myös sitä, ettei ilmastovaikutuksen käsitteelle ole vakiintunutta sisältöä.
 Arla sitoutui muun muassa täsmentämään heti väittämien yhteydessä, mitä ne konkreettisesti tarkoittavat.
 Sen sijaan elintarvikeyhtiö Atrian mainos kelpasi kuluttaja-asiamiehelle.
 Atria mainosti jauhelihaa sanomalla, että tuotteella on pienempi hiilijalanjälki ja pakkauksessa lisäksi vähemmän muovia. Kuluttaja-asiamiehen mukaan väitteet olivat totuudenmukaisia eivätkä johtaneet kuluttajaa harhaan.
 Tapaus 4: Kasvipohjaiset juomat ja ympäristövaikutukset Britanniassa
 Alpron mainosvideo Twitterissä syyskuussa 2020. Tästä videosta yritys ei ole saanut langettavaa päätöstä. Videon lopussa esitetään sama ympäristöväite kuin langettavan päätöksen saaneessa ulkomainoksessa.
 Elintarvikeyhtiö Alpron ulkomainos. Britannia, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 "Seuraava pysäkki. Reseptisi terveempään planeettaan", luki mainoksessa bussin kyljessä. Toinen teksti samassa mainoksessa sanoi: "Hyväksi planeetalle, hyväksi sinulle." Mainoksessa oli kuvia Alpron tuotteista, muun muassa mantelijuomasta. Vieressä luki "herkullisesti kasvipohjaista".
 Mistä valitettiin
 Kantelijan mukaan väite "hyväksi planeetalle" oli harhaanjohtava ja siltä puuttuivat perustelut. Kantelija piti kaupallista mantelintuotantoa ympäristölle haitallisena.
 Miten yritys vastasi
 Alpron mukaan kuluttajat ymmärtävät väitteiden tarkoittavan, että kasvipohjaisilla tuotteilla on pienempi ympäristövaikutus kuin meijeriteollisuuden tuotteilla. Kasvipohjaisiin tuotteisiin siirtyminen vähentää hiilidioksidipäästöjä, yhtiö perusteli tutkimuksiin viitaten. Se sanoi, että sen käyttämät mantelit on tuotettu kestävästi.
 Miten asia ratkaistiin
 Britannian mainonnan itsesääntelyelin  hyväksyi Alpron mantelintuotantoa koskevan perustelun. Lautakunnan mukaan väitettä "hyväksi planeetalle" ei kuitenkaan perusteltu mainoksessa riittävän selvästi, ja väite oli monitulkintainen. Lautakunta linjasi, että kyseistä mainosta ei tule käyttää.
 "Nyt mainokset kuntoon tai muuten…"
 Britanniassa kuluttajavirasto ilmoitti syksyllä, että yrityksillä on vuoden loppuun aikaa panna mainoksensa kuntoon. Ensi vuonna virasto aloittaa laajan selvityksen ja on valmis  saattamaan sääntöjen rikkojat vastuuseen .
 – Liian moni yritys esiintyy väärin perustein vihreinä, kun taas aidosti vihreät eivät saa ansaitsemaansa tunnustusta,  sanoi viraston pääjohtaja   Andrea Coscelli .
 Ruotsin kuluttaja-asiamies  haastoi syksyllä Arlan markkinatuomioistuimeen . Arla on mainostanut Ruotsissa maitoaan nollapäästöiseksi, koska yhtiö on ostanut päästökompensaatioita.
 Kuluttaja-asiamiehen mielestä  Arla ei ole pystynyt osoittamaan väitettään todeksi.  Arla on eri mieltä  ja sanoo, ettei sen mainos ole harhaanjohtava.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston asiantuntija Satu Wideen sanoo, että Suomessa odotetaan nyt uutta EU-lainsäädäntöä.
 EU:ssa tehtiin viime vuonna   katsaus , jossa viranomaiset eri maissa kävivät läpi verkkomainonnan ympäristöväitteitä. Noin 40 prosenttia mukana olleista mainoksista sisälsi väitteitä, jotka arvioitiin liioitelluiksi, vääriksi tai harhaanjohtaviksi.
 Tekeillä on lainsäädäntöä, jonka tarkoitus on tuoda viherpesun suitsimiseen  uusia keinoja . Yrityksiltä vaadittaisiin, että tuotteiden tai palvelujen ympäristövaikutukset on selvitetty vakiomenetelmillä.
 Jatkossa yrityksellä pitäisi olla analyysi tehtynä, jotta ympäristöväitteitä voi esittää.
 Vaikuttaako sinusta siltä, että mainoksissa viitataan ympäristöön ja ilmastoon entistä enemmän? Voit keskustella aiheesta maanantaihin 20. joulukuuta kello 23 asti.
 Näin ympäristömainontaa Suomessa säännellään Suomessa ympäristöväitteiden arviointi perustuu EU-direktiiviin ja kuluttajansuojalakiin. Kuluttaja-asiamies on keskeinen mainontaa valvova viranomainen. Kuluttaja-asiamies voi kieltää yritystä käyttämästä mainosta ja tehostaa kieltoa uhkasakolla. Tarvittaessa asia voidaan viedä markkinaoikeuteen. Oikeus on määrännyt 2010-luvulla ympäristömainosten takia kaksi kieltoa, Leaf Suomelle ja Nokian renkaille. Mainosalalla on myös omat ohjeensa. Kansainvälinen kauppakamari on laatinut ohjeita ympäristömarkkinointiin.
 Lue myös:
 Miten maito voi olla päästötöntä? Ruotsin kuluttaja-asiamies haastoi Arlan oikeuteen maidon mainostamisesta nollapäästöisenä
 Omien ilmastopäästöjen korvaaminen helpottuu rutkasti, mutta osa keinoista voi olla hyödyttömiä tai pahimmillaan jopa haitallisia
 Helsinki selvittää keinoja rajoittaa ilmastohaitallista ulkomainontaa – vielä on epäselvää, mikä on jatkossa sallittua ja mikä ei

"Älkää olko huolissanne, ilmastosankarit", sanoi lihatalon mainos Ruotsissa – Katso, miten ihmisten huolta ympäristöstä käytetään hyväksi eri maissa


Summary: Todellisuudessa kukaan ei ole yksin oman onnensa seppä. Käsi pystyyn kuka on saavuttanut unelmansa ilman toisia?

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Usko itseesi ja uskalla unelmoida! Kannattaa varoa, mitä haaveilet – haaveet voivat toteutua! Valjasta kaikki potentiaalisi tavoitteidesi saavuttamiseen!  Näin meille kerrotaan siitä huolimatta, etteivät kaikki unelmat koskaan toteudu, vaikka kuinka ponnistelemme.
 Elämme menestysteollisuuden  kultakautta. Meitä ympäröivä menestyspuhe ja menestysoppaat antavat ymmärtää, että löytämällä  itsensä , sen kuuluisan  oman juttunsa  ja tavoittelemalla sitä sitkeästi tulemme onnellisiksi.
 Menestystarinat ylistävät ylivertaista yksilöä, jonka vaikutusmahdollisuudet haaveidensa toteutumiseen yliarvioidaan systemaattisesti. Niinpä menestysreseptit keskittyvät vahvistamaan yksilön kykyä kuvitella toivottuja lopputuloksia, asettaa hyviä tavoitteita ja ponnistella sitkeästi niiden toteutumiseksi.
 Oma kysymyksensä on , mitä menestyksellä ylipäänsä tarkoitetaan. Viitataanko sillä tuloihin ja varallisuuteen, sosiaaliseen asemaan, verkostoihin, maineeseen tai someseuraajien määrään? Julki kerrotuissa tarinoissa menestyksen määritelmä on valitettavan kapea, vaikka menestystä voi olla monenlaista. Miten sinä kuvailisit menestynyttä ihmistä?
 Ajallemme on ominaista, ettei menestyksestä sovi puhua vain onnistumisten kautta. Vastoinkäymiset ja niiden myötä heräävät hankalat tunteet on käännettävä voitoksi. On kaivettava itsestään se kuuluisa  resilienssi  eli selviytymiskyky luottaen, että lopussa kiitos seisoo. Meidän tulee olla vieterinukkeja, jotka ponnahtavat kerta toisensa jälkeen ylös reippaina, määrätietoisina ja mielellään vaikeuksien kautta vahvistuneina. Vielä parempi, jos voimme kertoa tätä tarinaa toisille. Jotkut ovat jopa luoneet uran ja kelvon toimeentulon vaikeuksien kautta voittoon -tarinan ympärille.
 Kun oma tarina ei istu ympärillä oleviin yksinkertaistettuihin mallitarinoihin, syntyy riittämättömyyttä, syyllisyyttä ja häpeää.
 Tarinankerrontaan osallistuu  myös media. Yksilön voittokulkua ylistävän draaman kaaren taakse jää paljon lopputulokseen vaikuttaneita monimutkaisia seikkoja, joista ei puhuta.
 Meille kerrotuilla tarinoilla on väliä, koska ne vaikuttavat siihen, miten katsomme maailmaa ja itseämme osana sitä. Vanha narratiivisen psykologian periaate  tarinat jäljittelevät elämää ja elämä jäljittelee tarinoita  on edelleen ajankohtainen. Kun oma tarina ei istu ympärillä oleviin yksinkertaistettuihin mallitarinoihin, syntyy riittämättömyyttä, syyllisyyttä ja häpeää.
 Mitä tapahtuu sitten, jos saavuttaa sen, mistä haaveili? Tarina katkeaa usein tähän ja saa meidät olettamaan, että “hän eli onnellisena elämänsä loppuun saakka”. Todellisuudessa kyse on siitä, mihin piste on päätetty laittaa. Kiinnostavampaa ja realistisempaa olisi kertoa, miten vaikeaa toivottujen lopputulosten ylläpitäminen toisinaan on. Kuka keksisi tosi-tv-formaatin, jossa päähenkilöiden elämää seurattaisiin tavoitteen saavuttamisesta eteenpäin?
 Psykoterapeutin työssä olen kohdannut lukemattomia ihmisiä, jotka ovat tehneet kaikkensa ja enemmän tavoitteensa eteen, ja silti tie on pystyssä.
 Unelmiensa eteen pakertaminen  voi tehdä myös onnettomaksi. Psykoterapeutin työssä olen kohdannut lukemattomia ihmisiä, jotka ovat tehneet kaikkensa ja enemmän tavoitteensa eteen, ja silti tie on pystyssä. Samaan aikaan joku toinen kurvaa ohituskaistalta ohi. Lopputulos: Syytämme itseämme.
 Olemme oppineet, ettei luovuttaa saa, mutta joskus olisi paikallaan päästää irti. Luovuttaminen ja irti päästäminen kun ovat kaksi eri asiaa. Jälkimmäinen pitää sisällään ajatuksen hyväksymisestä. Unelmien edessä meistä kukaan ei ole kaikkivoipa.
 Itsemme sijaan meidän tulisi syyttää puhetapaa , joka antaa ymmärtää, että unelmien toteutuminen on todella omissa käsissämme. Käsi pystyyn, kuka on oikeasti saavuttanut tavoitteensa ilman toisia ihmisiä, otollisia olosuhteita ja silkkaa sattumaa? Ajassa, jossa uskomme sokeasti omaan potentiaaliimme, näiden rooli on aliarvostettu.
 Menestyspuhe vihjaa herkästi, että olisimme kaikki samalla viivalla. Ajatus on kaunis, mutta todellisuus toinen. Elämme eriarvoisessa maailmassa, jossa lähtökohdat eivät ole samat kaikille. Enkä nyt puhu Afrikan lapsista, vaan meihin kaikkiin vaikuttavista taustamuuttujista, kuten esimerkiksi sosioekonomisesta asemasta, geeniperimästä, kasvatuksesta, iästä, sukupuolesta, ryhmäkuuluvuuksista ja sosiaalisista verkostoista.
 Nykyään pidetään arvossa yrittäjämäistä mielenlaatua , jossa jokainen epäonnistuminen on lahja ja suuri oppimiskokemus. Ulkoisen menestyksen lisäksi korostetaan sisäistä menestystä, jonka mitta on se, miten paljon vaikeuksista kasvaa ja vahvistuu. On kuitenkin kohtuutonta vaatia itseltään tai toisilta, että kaikesta olisi noustava kuin fenixlintu tuhkasta.
 “Tulet vielä kiittämään tätäkin vaihetta elämässä, odota vaan” – näin meille uskotellaan. Kiitollisuus on parhaimmillaan voimavara, mutta toisinaan siitä saattaa tulla ankara vaatimus. Joskus siihen kannustamista käytetään myös keinona vastuuttaa yksilöä asioista, jotka eivät ole yksin hänen vastuullaan.
 Kaikkia vaikeuksia ei tarvitse kääntää voitoksi eikä epävarmuuksia vahvuuksiksi – varsinkaan yksin. Vaikeuksien selättäminen ei saa olla vain yksilön vastuulla.
 Emilia Kujala
 Kirjoittaja on psykoterapeutti ja sosiaalipsykologi, joka on säännöllisesti vihainen siitä, että maailmassa on virhe.
 Kolumnista voi keskustella 20.12. klo 23.00 saakka.

Emilia Kujalan kolumni: Menestyspuhetta vaivaa yksilökeskeisyys


Summary: Keskosten uskotaan olevan ikäistensä tasolla koulun alkaessa, mutta usein näin ei ole. Oulun yliopistossa tehdyn kansainvälisen tutkimuksen mukaan keskosena syntyneiden lapsuuden matemaattiset taidot ovat yhteydessä jopa aikuisuuden työttömyyteen.

Oulun yliopistossa tänään julkistettu tutkimus kertoo uutta tietoa keskosuuden vaikutuksista aikuiselämään.
 Tutkimuksessa selvitettiin pikkukeskosten eli alle 32 raskausviikon ikäisinä tai alle 1 500 gramman painoisina syntyneiden koulumenestyksen yhteyttä myöhempään opintomenestykseen ja aikuisuuden työttömyyteen.
 Keskosten menestys matematiikassa on tutkimuksen perusteella parempi ennustaja menestykselle kuin aiemmin käytetty älykkyysosamäärä. Tutkimuksen mukaan keskosena syntyneiden lapsuuden matemaattiset taidot ovat yhteydessä jopa aikuisuuden työttömyyteen.
 Tutkija  Julia Jäkel  kertoo, että uusi tutkimus viitoittaa tietä keskosten koulutukselle ja seuraamiselle. Nykyään keskosia seurataan yleensä muutama vuosi syntymän jälkeen.
 Jäkelin ja tutkimustulosten mukaan seurantaa pitäisi jatkaa myös kouluikäisenä. Muuten keskosen mahdollisuudet pärjätä koulussa eivät ole tasa-arvoiset muiden lasten kanssa.
 – Vanhemmat usein huolestuvat, kun lapsi on 3. tai 4. luokalla ja hänellä on ongelmia koulussa. Siinä vaiheessa on menetetty jo kuukausia tai vuosia, joita lapsen on vaikea kuroa kiinni.
 Kun ongelma huomataan vasta kouluikäisenä, keskoslapsi on usein jo jäänyt opetuksesta jälkeen. Jäkelin mukaan ongelmia on tavallista vaikeampi huomata, sillä keskoslapset eivät ole luokan häiriköitä, vaan muita hiljaisempia. Usein opettajat kuvailevat lasten olevan uneliaita, vaikka taustalla on vaikeus keskittyä.
 Tutkimuksen mukaan keskosina syntyneillä on myös muita enemmän ongelmia tunteiden säätelyssä ja sosiaalisissa suhteissa. Usein ongelmat pahenevat vasta koulussa, eikä lapsi tai perhe välttämättä hae apua oppimisvaikeuksien stigman takia.
 – Olisi tärkeää tehdä parhaamme, ettemme luo asialle leimaa. Vaikka ongelmia voi esiintyä keskosilla, niille löytyy myös ratkaisuja.
 Julia Jäkel toivoo, että tulevaisuudessa vanhemmat olisivat aktiivisemmin yhteyksissä kouluun ja kouluterveydenhuoltoon lapsen tilanteesta. Opettajille tulisi kertoa siitä, että lapsi on keskonen, jotta koti ja koulu voivat toimia yhdessä lapsen hyväksi. Myös neuvolan, sairaalan ja koulujen tulisi tiukentaa yhteistyötä keskoslasten seurannassa.
 Keskosten oppimisen ongelmat ovat tutkimuksen mukaan yleisimpiä hyvin varhain syntyneillä lapsilla. Jos lapsi syntyy useita kuukausia ennen laskettua aikaa, riski ongelmille koulussa ja aikuisuudessa on suuri.
 Jos taas lapsi syntyy 4–8 viikkoa ennen laskettua aikaa, riski on huomattavasti pienempi. Tilastollisesti ero muihin lapsiin on olemassa, mutta Jäkelin mukaan yksittäiselle lapselle todennäköisyys ongelmiin on pieni.
 Keskosia syntyy eniten kehittyvissä maissa
 Tutkimuksen tulokset saatiin vertailemalla viiden maan kohorttitutkimuksia neljältä vuosikymmeneltä. Mukana olivat Ison-Britannian, Yhdysvaltojen, Kanadan, Saksan ja Australian aineistot.
 Isolla otannalla tehty tutkimus on luotettava, mutta tutkija Jäkel painottaa, ettei tulos välttämättä ole universaali.
 – Meillä ei ole dataa tai tutkimusta kehittyvistä maista, eli tulokset eivät välttämättä toistu siellä samanlaisina. Eniten keskosia syntyy kuitenkin juuri niissä maissa, eli niitä olisi jatkossa tärkeä tutkia.
 Tulos siis pätee hyvin esimerkiksi Pohjoismaihin, mutta mentäessä Afrikkaan tai Etelä-Amerikkaan, tulosten toistettavuus ei ole yhtä todennäköistä.
 Tärkeintä Jäkelin mielestä olisi kuitenkin muistaa yksittäinen lapsi.
 – Meidän tulisi olla positiivisia, jotta kasvatamme myös keskosina syntyneistä lapsista vahvoja ja onnistuvia ihmisiä, joilla on onnellinen elämä.
 Tutkimus Mathematical performance in childhood and early adult outcomes after very preterm birth: an individual participant data meta-analysis on julkaistu Developmental Medicine & Child Neurology -julkaisussa.

Uusi tutkimus selvitti keskosuuden vaikutuksia aikuiselämään – oppimisongelmat yleisimpiä hyvin varhain syntyneillä


Summary: Saksan kristillisdemokraattisen puolueen CDU:n jäsenet ovat äänestäneet Friedrich Merzin ylivoimaisesti puolueen johtajaksi.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Neuvoa-antava jäsenäänestys tuotti selkeän tuloksen. Lähes kaksi kolmasosaa Saksan kristillisdemokraattien äänestäneistä puoluejäsenistä haluaa johtajakseen 66-vuotiaan talousjuristin, miljönääri  Friedrich Merzin.
 Äänestyksessä Merz keräsi 62,1 prosentin kannatuksen. Toiseksi tullut  Norbert Röttgen  sai 25,8 prosenttia äänistä.
 Puoluekokous vahvistaa Merzin valinnan ensi tammikuun loppupuolella Hannoverissa.
 Kolmas kerta toden sanoi
 Kristillisdemokraattien puheenjohtajuus on ollut tuulinen paikka sen jälkeen, kun  Angela Merkel  jätti tehtävän 2018.
 Friedrich Merz oli CDU:n jäsenkunnan suosikki jo kahdessa aiemmassakin jäsenäänestyksessä, mutta loppupeleissä hän ei edennyt korkeimpaan johtoon. Puolueessa haettiin Merkelin kaltaista poliitikkoa.
 Merkelin seuraajaksi johdossa nousi vuonna 2018  Annegret Kramp-Karrenbauer.  Hänen suosionsa kesti vain runsaat kaksi vuotta.
 Tammikuussa tänä vuonna puoluejohtoon valittiin  Armin Laschet . Hän joutui jättämään johtajan paikan tänä syksynä parlamenttivaalien tappion jälkeen. Siitä seurasi toinen isku – häviö liittokanslerin kilvassa sosiaalidemokraattien  Olaf Scholzia  vastaan.
 Friedrich Merz oli sivussa Saksan päivänpolitiikasta pitkään 2000-luvulla. Linjaerot Angela Merkelin kanssa olivat näkyvät.
 Merz keskittyi talouselämään ja toimi muun muassa sijoitusyhtiö Blackrockin hallituksen johdossa.
 Nyt hän pääsee puoluejohtoon ja samalla Saksan oppositiopolitiikan johtajaksi. Omien sanojensa mukaan CDU:n on aika päästä eroon Merkelin varjosta.
 Lue lisää:
 Angela Merkelin entinen kilpakumppani Friedrich Merz mielii Saksan konservatiivien pelastajaksi – maailman suurimman varainhoitajan johdosta takaisin politiikan huipulle

Saksan kristillisdemokraateille jälleen uusi johtaja –  kolmas yritys nosti Friedrich Merzin voittoon


Summary: Viime kuntavaalien alla 60 prosenttia vastaajista ilmoitti vastaavassa kyselyssä äänestävänsä varmasti. Kuntavaalien äänestysprosentti oli 55,1.

Kaikista äänestysikäisistä kaksi viidesosaa (41 prosenttia) ilmoittaa, että olisivat varmasti äänestämässä aluevaaleissa, ilmenee Kunnallisalan kehittämissäätiön (KAKS) kyselytutkimuksesta.
 Äänestysinto on jopa hieman vähentynyt syyskuusta, jolloin 43 prosenttia kertoi äänestävänsä. Lukema ei muutu, kun aineistosta poistetaan helsinkiläiset, jotka eivät äänestä tulevissa aluevaaleissa tammikuussa, KAKS kertoo tiedotteessaan.
 Kun äänestysintoa verrataan vastaavana ajankohtana ennen kuntavaaleja toteutettuun tutkimukseen, ero on huomattavan suuri. Viime kuntavaalien alla 60 prosenttia vastaajista ilmoitti äänestävänsä varmasti. Äänestämisestään täysin varmojen osuus ennustaa melko hyvin toteutuvaa äänestysprosenttia. Kuntavaalien äänestysprosentti oli 55. Nyt saatu tulos enteilee aluevaalien äänestysprosentin jäävän jopa alle 40 prosentin tason, KAKS arvioi.
 Työttömät, opiskelijat ja vähemmän koulutetut epävarmempia
 Kyselyn mukaan keskimääräistä enemmän epävarmuutta äänestämisestä on työttömien, opiskelijoiden ja vähemmän koulutettujen keskuudessa. Ylemmät toimihenkilöt, korkeasti koulutetut sekä yrittäjät ja eläkeläiset ovat puolestaan keskimääräistä vakuuttuneempia äänestämisestään.
 Nuorista, 18-30-vuotiaista kuitenkin kaksi viidestä on varma, että kävisi äänestämässä, kun taas 31-40 vuotiaista vain neljännes.
 Vasemmiston ja vihreiden kannattajista yli puolet aikoo äänestää
 Puolueista vasemmistoliiton, vihreiden ja SDP:n kannattajista yli puolet aikoo varmasti käydä äänestämässä. Sen sijaan perussuomalaisten kannattajista vain reilu kolmannes ilmoittaa äänestävänsä varmasti. Kokoomuksen kannattajista lähes puolet ja keskustan kannattajista vähintään kaksi viidestä kertoo käyvänsä varmasti äänestämässä.
 Tutkimusaineisto on koottu 26. marraskuuta ja 1. joulukuuta välisenä aikana. Haastatteluja tehtiin yhteensä vähän yli 1 000. Tutkimuksen tulosten virhemarginaali on koko aineiston tasolla suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa. Tutkimuksen toteutti Kantar TNS Oy.

Reilusti alle puolet äänestäisi aluevaaleissa – kysely ennustaa äänestysprosentin jäävän alle 40:n


Summary: Pahoinpitelyjen määrä laski. Laskun uskotaan johtuvan muun muassa siitä, että ravintolat olivat kiinni ja jatkobileet jäivät koronan aikana vähemmälle.

Viranomaisten tietoon tulleet rikokset lisääntyivät viime vuonna lähes viidenneksellä edellisvuodesta, selviää Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin (Krimo) Rikollisuustilanne 2020 -katsauksesta. Viime vuonna viranomaisten tietoon tuli yli 686 000 rikosta ja rikkomusta.
 Katsauksen mukaan merkittävä osatekijä rikosten kasvuun on omaisuus- , liikenne- ja huumausainerikosten lisääntyminen. Omaisuusrikosten nousun taustalla on osittain Psykoterapiakeskus Vastaamon tietomurto, jonka uhreja poliisin tietoon tuli viime vuonna.
 – Monissa rikoksissa on lähdetty väärään suuntaan, koska ne ovat lisääntyneet. Niiden osalta olemme palanneet noin viiden vuoden takaiseen tilanteeseen. Sen jälkeen tapahtunut rikosten lasku loppui viime vuonna ja rikokset kääntyivät kasvuun, sanoo Krimon suunnittelija  Ilari Kolttola .
 Kolttolan mukaan vastaavaa viidenneksen nousua ei rikosten osalta ole tapahtunut lähimenneisyydessä.
 – On mielenkiintoista nähdä, miten tämä jatkuu. Vielä on vaikeaa sanoa, kuinka paljon korona on vaikuttanut.
 Ainakaan vielä suunta ei ole sama kuin Ruotsissa
 Viime vuonna kirjattiin 95 kuolemaan johtanutta väkivaltarikosta, kasvua edellisvuoteen oli 14 prosenttia. Krimon tutkijatohtorin  Karoliina Suonpään  mukaan henkirikosten yritysten määrä lisääntyi 16 prosenttia edellisvuodesta.
 – Henkirikollisuus on vähentynyt 1990-luvun puolivälistä, joten siihen nähden tällaiset nousut ovat valitettavia. Toisaalta taas viime vuonna kuolemaan johtaneita väkivaltatekoja oli saman verran kuin vuonna 2018, Suonpää sanoo.
 Rikosten taustoista ei voi ainakaan vielä tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Sen voi kuitenkin jo sanoa, että suurin osa uhreista sekä tekijöistä on miehiä ja valtaosa henkirikoksista tapahtuu yksityisasunnoissa. Viime vuonna julkisissa tiloissa tapahtui jopa poikkeuksellisen vähän henkirikoksia.
 – Esimerkiksi Ruotsissa on iso keskustelu jengiytymiseen liittyvistä, tuliaseilla tehtävistä henkirikoksista, joita tehdään nimenomaan julkisissa tiloissa. Ne herättävät pelkoa myös siitä, kohdistuvatko ne sivullisiin. Suomessa ainakin toistaiseksi tämäntyylinen rikollisuus on vähäistä.
 Koskelan murha teki nuorten henkirikostilastosta poikkeuksellisen
 Suonpää nostaa viime vuodesta tehdyistä havainnoista esiin alaikäisten tekemien henkirikosten ja niiden yritysten määrän.
 – Tämähän on Suomessa tosi poikkeuksellista, että ensinnäkin seitsemää nuorta epäiltiin henkirikoksesta ja kolmea vielä murhasta. Ylipäätään nuorten tekemät henkirikokset ovat harvinaisia, ja noin vakava teko oli poikkeuksellinen, Suonpää sanoo ja viittaa Koskelan murhajuttuun.
 – Nuortenkin osalta pitää sanoa, että myös henkirikoksen yritykseksi katsotut teot lisääntyivät, ne noin kolminkertaistuivat edellisvuoteen verrattuna, hän lisää.
 Esimerkiksi vuonna 2019 kirjattiin kymmenen alle 18-vuotiaan tekemää henkirikoksen yritystä, mutta ei yhtään uhrin kuolemaan johtanutta henkirikosta.
 Viime vuoden tilastosta nuorten osalta teki poikkeuksellisen Helsingin Koskelassa tehty murha. Kolme tekoaikaan 16-vuotiasta poikaa on tuomittu käräjäoikeudessa vankeuteen murhasta. Myös uhri oli 16-vuotias poika.
 Suonpään mukaan alaikäisten ja täysi-ikäisten tekemissä henkirikoksissa on paljon samoja piirteitä, mutta myös eroja. Nuorilla joukossa toimiminen ja teon suunnitelmallisuus on aikuisiin verrattuna yleisempää. Yhteys päihteisiin on hieman vähäisempi kuin aikuisilla.
 – Mutta jos taas verrataan keskivertoväestöön, sekä aikuiset että nuoret henkirikoksentekijät ovat usein päihteidenkäyttäjiä ja muutenkin monin tavoin syrjäytyneitä.
 "Nuorten rikoskäyttäytyminen on yleensä todella sosiaalista"
 Kyselyiden perusteella nuorten rikoskäyttäytyminen on kuitenkin ollut selvässä laskussa 2010-luvun alkupuolelta lähtien, kertoo yliopistonlehtori  Matti Näsi  Krimosta. Muun muassa nuorten omaisuus- ja väkivaltarikollisuus on laskenut.
 Näsin mukaan nuorisorikollisuuden väheneminen on havaittu länsimaissa yleisemminkin, ja syitä laskulle on pohdittu. Nuorten alkoholinkäytön on huomattu vähentyneen, mutta myös muita syitä on havaittu.
 – Nuorten rikoskäyttäytyminen on yleensä todella sosiaalista, tehdään porukassa. Asenteissa on kuitenkin tapahtunut paljon muutoksia sen suhteen, kuinka hyväksyttävänä muiden nuorten rikoskäyttäytymistä pidetään, Näsi sanoo.
 Nuorten ajankäyttö on myös muuttunut teknologian myötä, ja kaupungilla notkumisen sijaan aikaa vietetään enemmän kotona.
 – Haaste tällä hetkellä on se, että rikoskäyttäytyminen kasaantuu entistä pienemmälle porukalle, ja tämä porukka tuppaa olemaan aiempaa rikosaktiivisempi. Heillä ei ole ympärillään lainkuuliaisia nuoria enää yhtä paljon kuin ennen, Näsi kertoo.
 – Heihin pitäisi saada resursseja kohdennettua, etteivät ongelmat jatkuisi aikuisuuteen ihan niin voimakkaasti.
 Korona sai pahoinpitelyt laskuun
 Katsauksen mukaan väkivaltakokemukset vähenivät viime vuonna selkeästi niin miehillä kuin naisilla.
 – Selvästi pienempi osuus väestöstä joutui väkivallan uhriksi, mikä heijastelee koronan myötä tulleita muutoksia arkirutiineissa. Ravintolat olivat kiinni, jatkobileitä oli vähemmän ja muuta vastaavaa. Tämä on miesten kohdalla tiputtanut väkivallan uhriksi joutumista, Näsi kertoo.
 Näsin mukaan parisuhdeväkivallan määrässä ei näkynyt muutosta viime vuonna.
 – Nähtäväksi jää, kun tämä koronatilanne on jatkunut kohta pari vuotta, että näkyykö se pidemmän ajan kasautuneena stressinä. Suomessahan rajoitukset olivat pitkässä juoksussa aika maltillisia verrattuna moniin muihin maihin. Se voi selittää, että vaikutukset eivät olleet niin synkät kuin ehkä pahimmassa tapauksessa odotettiin, Näsi pohtii.
 Fyysisestä hyväksikäytöstä nettihäirintään
 Seksuaalirikokset lisääntyivät viime vuonna noin kaksi prosenttia edellisvuodesta.
 Raiskausrikoksissa tosin tapahtui kahden prosentin lasku, vaikka katsauksen mukaan raiskausrikosten määrä on muutoin lisääntynyt viime vuosina. Kaikkiaan viime vuonna viranomaisten tietoon tuli 1 450 raiskausrikosta.
 Krimon tohtorikoulutettavan  Tiina Malinin  mukaan esimerkiksi lakimuutokset ja ilmoitusalttiuden kasvu selittävät seksuaalirikosten kasvua pitkässä juoksussa.
 – Tietysti sekin on mahdollista, että rikosten määrä on vähän kasvanut, mutta tuskin luvut ainakaan merkittävästi siitä johtuvat, Malin sanoo.
 Myös viranomaisten kirjaamat lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset ovat lisääntyneet pitkällä aikavälillä. Malinin mukaan esimerkiksi viranomaisten ilmoitusvelvollisuuteen tehdyt lakimuutokset ovat lisänneet rikosten ilmituloa.
 – Varmasti lastenkin tietoisuus on kasvanut. Voi olla, että he tunnistavat lievemmänkin häirinnän olevan rikollista.
 Malin kertoo, että tutkimukset näyttävät lasten fyysisen hyväksikäytön vähentyneen pitkällä tähtäimellä. Samaan aikaan kouluterveyskyselyiden mukaan verkossa tapahtunut häirintä on kuitenkin lisääntynyt.

Rikokset lisääntyivät viime vuonna viidenneksellä – henkirikoksissa poikkeuksellista olivat nuorten tekemät henkirikokset ja niiden yritykset


Summary: Sekä toimittajien että lukijoiden olisi hyvä muistaa, että vaikka Twitterin ja Instagramin toreilla käytävä keskustelu voi olla äänekästä, se on harvoin huomionarvoista, kirjoittaa Puutio.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Suomeen hiljattain rajumyrskyn lailla rantautunut wokeismi on hyvä esimerkki siitä, miten vieraalta Yhdysvalloissa vellova yhteiskuntakeskustelu voi erilaisessa kontekstissa tuntua.
 Sosiaalinen media on keskeisessä roolissa  amerikkalaisessa aateviennissä. Myös Suomessa on nykypäivänä melkein mahdotonta olla törmäämättä journalistisesti patalaiskaan uutisointiin siitä, mistä nettikansa on milläkin hetkellä sattunut raivostumaan. Päätoimittajan asettaman deadlinen häämöttäessä houkutus tehdä naseva nosto vaikkapa  Prinssi Charlesin kaljuuntumisen  tai  Dave Chappellen uusimman stand-up shown  ympärillä kytevästä nettiraivosta on varmasti suuri, mutta lukijana toivoisin tunnereaktion hakemisen sijasta syvempää analyysiä.
 Sekä toimittajien että lukijoiden olisi hyvä muistaa, että vaikka Twitterin ja Instagramin toreilla käytävä keskustelu voi olla äänekästä, se on harvoin huomionarvoista ja vielä harvemmin yhteiskunnallisesti rakentavaa.
 Profiilikuvia vaihdetaan ja infograafeja jaetaan, mutta aidosti aktiiviseen poliittiseen vaikuttamiseen Yhdysvalloissa osallistuu vain prosentti väestöstä.
 Otetaan lähtökohdaksi vaikkapa kysymys siitä, keitä Twitterissä käytävä arvokeskustelu oikein edustaa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa maan noin 260 miljoonasta aikuisesta vain  22 prosenttia  ovat Twitterin käyttäjiä. Heidän joukkoonsa kuuluu enemmän nuoria, korkeasti koulutettuja ja kaupungeissa asuvia demokraatteja kuin maaseudun republikaaneja. Trumpin kauden jälkeen konservatiivien joukko Twitterissä lienee vielä aiempaakin pienempi.
 On myös hyvä tiedostaa, että Twitterin käyttäjistä vain kymmenesosa tuottaa jopa 80 prosenttia  koko Twitterin sisällöstä  ja viimeisimpien tutkimusten mukaan  suurin osa  heistä on poliittisista asioista twiittaavia naisia. Harva meistä taitaa tiedostaa sen, miten pienen ryhmän ajatuksia keskitymme yhdessä perkaamaan Suomessa asti.
 Yhdysvaltalaista aatekeskustelua vaivaa  kuitenkin paljon demografista ja puoluepohjaista edustavuutta vakavampi ongelma: aatteiden taustalla olevat oletukset yhteiskunnan nykytilasta eivät aina ole totta.
 Esimerkiksi republikaanien äärisiipeä vauhdittaneet väitteet Trumpin kohtaamasta vaalivilpistä on jo kauan sitten todettu perusteettomiksi. Tällä tosiasialla on kuitenkin turha vaivata heitä, joiden maailmankuvassa keskusvaltio ja demokraattinen puolue ovat sodassa yksilön oikeuksia vastaan. Republikaanien salaliittoteorioille osataan toki nauraa Lapualla saakka, mutta demokraattien aatteiden taustalla oleviin harhakuvitelmiin puututaan valta-mediassa harvemmin.
 Kuten  Steven Pinker  uudessa kirjassaan  Rationality  muistuttaa, kovinkaan monella meistä arvoliberaaleista ei ole todenmukainen kuva ympäröivästä maailmasta sekä sen sisältämien vaarojen mittasuhteista. Vai kuinka moni meistä Black Lives Matterin mukana marssineista olisi osannut lonkalta sanoa, että Yhdysvalloissa ammutaan poliisin toimesta “vain” 23 aseetonta afroamerikkalaista ihmistä vuosittain samalla, kun 7,500 tulee murhatuksi muilla tavoin, kuten Pinker huomauttaa.
 Fysiikan kaltaiseen ‘kovaan tieteeseen’  sekä yleiseen laadukkaaseen ajatteluun kuuluu se, että totuutta etsitään avoimesti yhdessä. Faktoihin perustuvat vasta-argumentit ja todisteet oman ajatusketjun puutteellisuudesta ovat aiemman tietämyksen todistelua arvokkaampaa, eikä kukaan pääse ilman niitä ajattelussaan eteenpäin.
 Twitterin tarjoaman 280 merkin kanssa ei paraskaan argumentoija tee ihmeitä kenenkään puolesta. Yhdysvaltalaisessa sosiaalisessa mediassa käytävä aatekeskustelu onkin kovaa vauhtia typistymässä karkkipäiväaktivismiksi, missä helpoiten pureskeltavat herkut poimitaan ensin ja oikeasti kovat pähkinät sekä kriittistä ajatustyötä vaativat mietteet jätetään pussin pohjalle.
 Tuntuu siltä, että yhteiskuntavaikuttamisesta on tullut aiempaa yksiulotteisempaa ja pintapuolisempaa yksinpuhelua älypuhelimen kanssa. Profiilikuvia vaihdetaan ja infograafeja jaetaan, mutta aidosti aktiiviseen poliittiseen vaikuttamiseen Yhdysvalloissa osallistuu  vain prosentti väestöstä .
 Maailman suurimmat ongelmat eivät lopulta ole tietoisuuden puutteesta kiinni eikä me-vastaan-muut tyyppinen moralisointi sosiaalisessa mediassa auta löytämään ratkaisua vaikkapa kodittomuuteen, alkoholismin murtamiin perheisiin tai rasismin nykymuotoihin.
 Päinvastoin, kaikista vaikeimpia ongelmia on mahdoton ratkaista, jollemme pyri ymmärtämään niitä kattavasti jokaisesta näkökulmasta sekä jokaisen toimesta.
 Alexander Puutio
 Kirjoittaja on mielipiteitään uuden tiedon valossa korjaava New Yorkista käsin kirjoittava arvoliberaali, joka toivoo myös konservatiivien kokevansa olonsa tervetulleeksi tekemään aatteistamme sekä ajatuksistamme aiempaa vahvempia keskustelun kautta.
 Kolumnista voi keskustella 19.12. klo 23.00 saakka.

Alexander Puution kolumni: Yhdysvalloista maahantuotu sosiaalisen median keskustelutapa on pelkkää karkkipäiväaktivismia


Summary: Asiantuntijoiden mukaan sydänleikkauksen siirtyminen voi vaikeuttaa toipumista. Useimpiin syöpäleikkauksiin tehohoidon kuormitus ei sen sijaan vaikuta.

Viha ja kyyneleet vuorottelivat, kun entinen ministeri ja pitkäaikainen kansanedustaja  Ulla-Maj Wideroos  (r.) yritti sisäistää tietoa sydämen läppäleikkauksen siirtymisestä vain vähän ennen operaation alkamista.
 – Pääsi itku, kun olin niin varautunut siihen, että nyt vihdoinkin se tapahtuu. Olin odottanut koko syksyn.
 Leikkausta oli suunniteltu ja Wideroos oli matkustanut sitä varten Närpiöstä Turun yliopistolliseen keskussairaalaan Tyksiin. Vasta leikkaussalin ulkopuolella hänelle kerrottiin, että operaatiota ei pystytä tekemään, koska vapaana ei ole tehohoitopaikkaa, johon hänet voitaisiin siirtää leikkauksen jälkeen. Samanlainen tilanne oli toisellakin potilaalla.
 Syynä tehohoitopaikkojen loppumiselle oli se, että samana aamuna osastolle oli tuotu kaksi covid-potilasta.
 Rokottamattomia potilaita, Wideroosille kerrottiin.
 Ulla-Maj Wideroosin leikkaus järjestyi lopulta seuraavalle päivälle ja nyt toipuminen on jo hyvässä vauhdissa.
 Hän toivoo, että tapahtuneesta puhuminen kannustaisi ihmisiä ottamaan rokotteen.
 – Kovasti häiritsi se, että teho-osastolla oli kaksi rokottamatonta potilasta. Mutta haluan sanoa, että heilläkin on oikeus hyvään hoitoon. Ei ole siitä kysymys ollenkaan.
 Wideroos on tyytyväinen, että lääkäri kertoi hänelle avoimesti, mistä leikkauksen siirtyminen johtui.
 Närpiöstä Turkuun matkustanutta Wideroosia ei lähetetty kotiin odottamaan leikkausta. Jos näin olisi käynyt, olisi kuntokin voinut heikentyä, Wideroos uskoo.
 – Olin jo niin väsynyt vian takia. Se kyllä todella rauhoitti, että sain jäädä sairaalaan ja puhua heidän kanssaan. Siitä olen kiitollinen.
 Koronapotilaille varatut tehohoitopaikat täyttyneet
 Yliopistosairaaloissa siirtyneet leikkaukset Yle kysyi yliopistosairaaloista, kuinka monta leikkausta ne ovat joutuneet siirtämään viime kuukauden aikana sen takia, että tehohoitopaikkoja ei ole ollut vapaana. Vastaukset kerättiin kuluneen viikon aikana. TYKS, Turku: Kymmenkunta leikkausta kuluneen kuukauden aikana. KYS, Kuopio: Alle viisi leikkausta on jouduttu siirtämään. HUS, Helsinki: Eristystä vaativat tehohoitoiset koronapotilaat hoidetaan Meilahden ja Jorvin sairaaloissa. Näissä sairaaloissa on lokakuun alusta peruttu noin 25 elektiivistä eli suunniteltua leikkausta. Useimmat niistä ovat olleet sydänkirurgisia leikkauksia. TAYS, Tampere: Tuorein tieto viime viikon loppupuolelta saakka on, että erilaisia leikkauksia perutaan noin 150 viikossa. Mukaan on laskettu myös muita kuin tehohoitoa vaativia leikkauksia. Taustasyynä on myös pandemian hoitoon liittyvä varautuminen sekä henkilöstön huono saatavuus. OYS, Oulu: Viime kuukauden aikana on siirretty muutamia leikkauksia sen takia, että teho-osastolla ei ole ollut tilaa. Arviona on, että muita leikkauksia on jouduttu perumaan järjestelyiden takia useita kymmeniä.
 Sairaalakuormitus jakautuu nyt aiempaa tasaisemmin viiden suuren sairaala-alueen kesken: Tampereelle, Turkuun, Ouluun, Kuopioon ja HUSin alueelle.
 Sairaalat ovat aiemmin siirtäneet potilaita vähemmän kuormittuneisiin, mutta nyt tämä mahdollisuus on tasaisen kuormituksen takia vähenemässä, kertoo Tyksin tehohoidon ylilääkäri  Mika Valtonen .
 Tyksissä on jouduttu siirtämään kymmenkunta leikkausta kuluneen kuukauden aikana.
 – Tilanne on hankala, koska joka ainoa aamu joudutaan pohtimaan, voidaanko kaikki suunnitellut leikkaukset tehdä eli löytyykö potilaille tehopaikka. Se on stressaava tilanne niille, jotka joutuvat päättämään, puhumattakaan niistä potilasraukoista, joiden leikkaus siirtyy.
 Tehohoidon ylilääkäri Mika Valtonen kuvattiin Tyksissä lokakuussa. Arash Matin / Yle
 Valtakunnallinen koronatehohoitopotilaiden määrä oli perjantaina 54, kertoo osastoylilääkäri   Stepani Bendel  Kuopion yliopistosairaalasta.
 Valtakunnallisesti kriittisenä rajana on pidetty 50:tä koronapotilasta, mikä vastaa noin viidennestä Suomen vaativista tehohoitopaikoista. Määrän ylittyminen tarkoittaa sitä, että muuta annettavaa hoitoa saatetaan joutua arvioimaan uudelleen jo sen takia, että henkilöstö ei enää riitä.
 Tällä hetkellä Suomessa seurataan Bendelin mukaan huolestuneina sairastuneiden määrän kasvua ja Norjan tilanteen vakavaa kehitystä. Vielä ei tiedetä, miten suuri osuus omikronmuunnokseen sairastuneista vaatii hoitoa.
 Euroopan tautivirasto  ECDC varoitti  jäsenmaita keskiviikkona, että tapausmäärien jyrkkä nousu johtaa todennäköisesti sairaaloiden lisäkuormitukseen ja kuolemiin, vaikka tauti osoittautuisikin aiempia muunnoksia lievemmäksi. Virasto kehottaa tämän takia lisäämään terveydenhoidon kapasiteettia.
 Äkillinen sydäninfarkti hoidetaan heti kun mahdollista
 Tehohoitopaikkojen kuormittuminen voi siirtää leikkauksia, jotka on suunniteltu etukäteen.
 Kysyimme kardiologian ja syöpäsairauksien asiantuntijoilta, mitä operaatioiden viivästyminen tarkoittaa potilaille.
 Monet sydänsairauksista kuten äkillinen sydäninfarkti, aortan repeämä tai läppäkatastrofi hoidetaan niin pian kuin mahdollista – oli vuorokaudenaika mikä tahansa, kertoo kardiologian erikoislääkäri  Anna-Mari Hekkala .
 Sydäninfarkti hoidetaan tavallisimmin pallolaajennuksella, mutta osa potilaista joutuu kiireelliseen ohitusleikkaukseen.
 Tehohoitopaikkojen kuormittuminen vaikuttaa ennalta suunniteltuihin eli elektiivisiin hoitoihin. Niidenkään siirtyminen ei ole ongelmatonta, vaan voi aiheuttaa potilaille riskejä.
 Leikkauksia joudutaan siirtämään, jos tiedossa ei ole vapaana olevaa tehohoitopaikkaa leikkauksen jälkeiseen toipumiseen.
 – Sydänleikkauksessa avataan rintakehä ja tarvitaan tehohoitoa. Tehohoitopaikan täytyy olla etukäteen tiedossa, jotta potilas pääsee sinne leikkaussalista, Sydänliitossa lääketieteellisenä asiantuntijana toimiva Hekkala kertoo.
 Tavallisimpia sydänsairauksia, joita hoidetaan ennalta suunnitellulla leikkauksella ovat erilaiset läppäviat ja ohitusleikkaus. Ennalta suunniteltu, mutta harvinaisempi leikkaus on esimerkiksi sydämen siirto.
 Hekkala painottaa, että sairaalaan menemistä ei korona-aikanakaan kannata viivyttää, jos kokee  sydäninfarktin oireita  eli esimerkiksi puristavaa rintakipua, joka ei mene ohi levossakaan.
 Viivästys voi vaikeuttaa toipumista
 Kansainväliset kriteerit määrittelevät, milloin läppävian korjaavaa leikkausta tai ohitusleikkausta suositellaan. Kun tarve on todettu, leikkaus on hyvä tehdä Hekkalan mukaan melko pian. Jos hoito pitkittyy, oireet voivat paheta ja näkyä esimerkiksi siten, että potilas joutuu hakeutumaan päivystykseen sydämen vajaatoiminnan takia.
 – Kyllähän se aiheuttaa huomattavaa stressiä ihmiselle käytännön asioissa, mutta myös henkistä stressiä. Sydänsairaus voi myös odotusaikana edetä eli oireet pahenevat ja suorituskyky laskee, mikä taas pitkittää toipumista leikkauksen jälkeen.
 Lapsille tilanne on vaikea, jos perhe asuu pääkaupunkiseudun ulkopuolella, sillä lasten sydänkatetrisaatiot ja toimenpiteet on keskitetty Helsinkiin. Jos leikkaus siirtyy, perhe joutuu matkustamaan edestakaisin kodin ja sairaalan välillä pitkiäkin matkoja.
 Syöpäleikkaus onnistuu usein ilman tehohoitoa
 Leikkauksen viivästyminen muutamilla päivillä tai viikoilla ei yleensä heikennä syöpäpotilaan toipumisennustetta, sanoo Tampereen yliopistollisen sairaalan syövänhoidon vastuualueen johtaja, ylilääkäri,  Maarit Bärlund . Henkisesti paikka voi kuitenkin olla kova.
 Leikkauksia voidaan joutua siirtämään ilman koronaakin esimerkiksi suuronnettomuuden takia.
 Koronapotilaille tarkoitettu teho-osasto Tyksissä syksyllä 2021. Arash Matin / Yle
 Suurin osa syöpäleikkauksista kuten rintasyöpäleikkaukset pystytään toteuttamaan ilman tehohoitoa. Vaativammat kuten haimasyövän ja aivosyövän leikkaukset vaativat lyhyttä tehohoitojaksoa leikkauksen jälkeen.
 – Meidän on turha syytellä ja kärjistää. Syöpäpotilaat on saatu hyvin hoidettua. Kiireettömiä leikkauksia on jouduttu siirtämään, Bärlund sanoo.
 Leikkauspäätöksen viipyminen herättää kysymyksiä
 Oman operaatioajan odottaminen keskellä pandemiaa voi herättää kysymyksiä siitä, mistä viipyminen johtuu.
 Johtuuko leikkauksen siirtyminen vanhemmasta iästä, koronatilanteesta vai jostakin muusta, pohtii 78-vuotias tamperelaisnainen, joka odottaa tietoa paksusuolesta löytyneen syövän leikkauksesta. Hän ei halua nimeään julki terveystietojen yksityisyyden vuoksi.
 Varmaa tietoa leikkauksen viipymisen syystä ei ole, mutta nainen kertoo suhtautuvansa tilanteeseen rauhallisin mielin. Lenkkeilyä harrastavan naisen kunto ja veriarvot ovat pysyneet hyvinä.
 – Vaikka hyvin iloisella mielellä palasin kotiin, huomasin aamulla, että kyllä se masennus meinaa tulla. Minulla on paljon hyviä ystäviä, jotka soittavat ja pojan perhe, joka pitää minusta huolta, nainen lohduttautuu.
 Juuri nyt painolastia lisää se, ettei isoäiti uskalla luvata poikansa perheelle, pääseekö mukaan joulunviettoon vai ei.
 "Katsokaa, mitä Norjassa tapahtuu"
 Ulla-Maj Wideroosin viesti hallitukselle on terävöitynyt toipilasaikana.
 – Katsokaa, mitä Norjassa tapahtuu.
 – Vakavasti ja suoraan televisiokameraan pitää katsoa pääministeriä myöten. Me joudumme tekemään taas vaikeita päätöksiä. Me kaikki haluamme viettää myös seuraavaa joulua, emme vain tätä joulua, Wideroos vaatii.
 Hänen oma toipumisensa tapahtuu "yksi pieni askel kerrallaan".
 – Olen päättänyt, että kun näitä kokouksia on jonkin verran niin yksi kokous per päivä riittää. Ennen saatoin vetää viisi.
 Ulla-Maj Wideroos täytti 70 vuotta ollessaan sairaalassa. Silja Viitala / Yle
 Voit keskustella aiheesta huomiseen sunnuntaihin 19. joulukuuta kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Tuoreet luvut epidemiasta voit lukea  täältä .
 Ministeriö arvioi lähes kaikkien hätäjarrun kriteerien täyttyvän – ensi viikolla nähdään, alkavatko alueelliset rajoitukset purra
 Tehohoitopotilaiden määrä kasvaa ja on nyt 60 – tehohoitoa koordinoiva professori: "Kehityssuunta on huono"
 Tehohoidon ylilääkäri on huolissaan sairaaloiden koronapaineesta: "Sydänpotilaat joutuvat sinnittelemään kotosalla"

Käännytys sydänleikkaussalin ovelta vakavoitti Ulla-Maj Wideroosin – selvitimme, paljonko vakavia leikkauksia on siirretty koronan takia


Summary: Yhä useampi hollantilainen hyväksyy kompromissiversion kiistellystä hahmosta. Populistipuolueen johtaja pukeutui joulupukiksi ja lähti kadulle mustanaamaisten apureiden kanssa.

Hollannissa jo perinteeksi muodostunut kiista jouluperinteistä kärjistyi väkivaltaiseksi välikohtaukseksi joulukuun alussa.
 Pieneen, tunnetusti perinteisiä arvoja kunnioittavaan Volendamin kylään saapui kaksi bussillista mielenosoittajia vastustamaan suosittua jouluperinnettä, jota on  pitkään arvosteltu  rasistiseksi.
 Koko perheen juhlassa hollantilainen versio joulupukista, Sinterklaas, saapuu kaupunkiin yhdessä apureidensa kanssa. Yleensä valkoihoisten esittämät apurit ovat keskiaikaisen narrin asuihin pukeutuneita hahmoja, joiden kasvot on maalattu mustiksi. Hahmon nimi on  Zwarte Piet  eli Musta Pekka.
 Mielenosoittajien vastaanotto kylän lauantaimarkkinoilla ei ollut lämmin.
 – Sekosin, kertoi paikallinen asukas alueelliselle yleisradio  NH:lle .
 – Meillä on täällä yksi juhla, Sinterklaas ja Mustat Pekat, ja tällaiset ryhmät yrittävät aina pilata sen. Kun he saapuivat, ostin kaksi rasiallista kananmunia ja aloin heittää.
 Mediat   kertovat , että kyläläiset pommittivat mielenosoittajia kananmunilla, kalan suolilla, oliebol-munkeilla ja ilotulitteilla. Lopulta poliisit ohjasivat mielenosoittajat busseihinsa ja saattoivat heidät ulos kylästä.
 Tunteet kuumenivat Volendamissa 4. joulukuuta, kun Mustan Pekan vastustajat saapuivat kylään osoittamaan mieltään. AOP
 – Paska osui tuulettimeen, kuvailee mielenosoituksen järjestäjä  Jerry Afriyie  Ylelle.
 Hänen mukaansa protesti piti järjestää Sinterklaas-kulkueen yhteydessä marraskuussa, mutta mielenosoittajille kerrottiin, että koronarajoitusten vuoksi juhla on peruttu. Afriyien järjestö perui protestinsa, mutta myöhemmin selvisi, että  eräänlainen paraati  järjestettiin sittenkin.
 – Kaupunki valehteli meille, jotta emme tulisi protestoimaan. Päätimme siis tulla myöhemmin ilman virallista ilmoitusta.
 "Zwarte Piet on rasismia"
 Afriyie muutti perheineen Ghanasta Hollantiin 11-vuotiaana. Hän piti uuden kotimaansa koulussa järjestettyä Sinterklaas-juhlaa hauskana, kunnes tuli itse rinnastetuksi pukin apureihin.
 – Koulussa ja kaduilla lapset osoittelivat ja pilkkasivat minua Mustaksi Pekaksi, eivätkä aikuiset puuttuneet asiaan mitenkään. Silloin ymmärsin, ettei tämä ole mikään viaton perinne.
 Ongelmalliseksi perinteen tekee Afriyien mukaan  blackface-meikki , jolla on historiallisesti pilkattu mustia ihmisiä, sekä se, että mustat hahmot palvelevat valkoista joulupukkia. Erityisen loukkaavaa se on hänen mukaansa maassa, jolla on pitkä historia siirtomaamahtina ja orjakaupan harjoittajana.
 Sinterklaas saapui marraskuussa Apeldoornin kaupunkiin. Nykyään virallisissa juhlissa Zwarte Piet -hahmon kasvot on useimmiten mustattu vain hieman näyttämään savupiipun noelta. Vincent Jannink / EPA
 Rakasta kansanperinnettä ei ole helppo kyseenalaistaa. Afriyie meni ensi kertaa vuonna 2011 Sinterklaas-tapahtumaan pukeutuneena paitaan, jossa luki: "Zwarte Piet on rasismia". Poliisi otti hänet kiinni voimakeinoin, jotka kansallinen oikeusasiamies  tuomitsi suhteettomiksi .
 Tuolloin Afriyie oli perustamassa potkuja Mustalle Pekalle vaativaa liikettä, joka kantaa nykyään nimeä Kick Out Zwarte Piet (KOZP). Projekti on osa Afriyien johtamaa laajempaa rasisminvastaista säätiötä.
 Lue myös:   Tiernapoikien kasvojen mustaaminen kiellettiin, jotta perinne voi jatkua – osa kritisoi muutosta, asiantuntijasta esitykseen olisi pitänyt puuttua aiemmin
 Mielipiteet murroksessa
 Perinteestä on esitetty vastalauseita jo sadan vuoden ajan. Suomessakin  Helsingin Sanomat  uutisoi jo vuonna 1990, että entisistä siirtomaista muuttaneet vaativat kovaan ääneen Mustan Pekan lakkauttamista.
 Viimeistään viime vuosikymmenellä väittely on saapunut jokaiseen hollantilaiseen kahvipöytään.
 Hollannin television ajankohtaisohjelma  Een Vandaag  on tehnyt vuodesta 2013 saakka Mustasta Pekasta mielipidekyselyä, joka näyttää asenteiden muuttuneen suuresti lyhyessä ajassa.
 Musta Pekka -keskustelusta  väitöskirjansa  tehnyt politiikan tutkija  Heleen Schols  sanoo Ylelle, että KOZP on ollut keskeisessä roolissa synnyttämässä laajaa julkista keskustelua aiheesta.
 – Protestit voivat olla erittäin epämukavia valtaväestölle, ja väittely on ollut kivuliasta. Optimistisesti ajateltuna nämä ovat kasvukipuja. Nyt puhutaan asioista, joista ei ole aiemmin puhuttu, ja monen mielipide on muuttunut, Schols sanoo.
 Kompromissi ei miellytä kaikkia
 Eräänlaisena kompromissina katukuvaan on viime vuosina ilmestynyt niin sanottu Noki-Pekka, jonka naama ei ole kokomusta vaan ikään kuin hieman noen tahrima. Monen perinteen puolustajan argumentti onkin se, ettei pukin apuri ole tummaihoinen lainkaan, vaan savupiipussa möyriessä likaantunut.
 Tätä tulkintaa vastaan puhuvat siirtomaa-ajalla syntyneen alkuperäisen hahmon stereotyyppiset kiharat mustat hiukset, liioitellut huulet ja välkkyvät korvarenkaat.
 Een Vandaagin mielipidetutkimuksen mukaan kompromissi-Pekka on tätä nykyä useimmille hollantilaisille hyväksyttävin vaihtoehto. Se onkin jo korvannut Mustat Pekat useimmissa kuntien järjestämissä kulkueissa ja Sinterklaas-tv-ohjelmassa.
 Jerry Afriyien mukaan kyseessä on vain kosmeettinen muutos ja rasistisen perinteen kevytversio. Tänä vuonna KOZP on protestoinut juuri pinnallisiksi arvostelemiaan muutoksia vastaan.
 – Musta Pekka on hollantilaisen rasismin kasvot. Hahmoon pitäisi ottaa niin paljon etäisyyttä kuin mahdollista, Afriyie sanoo.
 Vaikka huomio kiinnittyy Mustan Pekan ulkomuotoon, kyseessä ovat paljon suuremmat asiat.
 – Oikeasti väittelyssä on kyse siitä, kenellä on oikeus määritellä rasismi, kansallinen identiteetti ja historiantulkinta, tutkija Schols kiteyttää.
 Zwarte Piet -hahmot esiintyivät lapsiperheille Maastrichtissa 13.11.2021. Marcel van Horn / EPA
 Oikeistopopulisti pukeutui pukiksi
 Moni kansalainen, viranomainen ja poliitikko on halunnut ottaa etäisyyttä repivään keskusteluun. Scholsin mukaan asiaa ei voi katsoa neutraalisti, sillä käytännössä neutraali suhtautuminen tarkoittaa vanhan käsityksen hyväksymistä.
 Hollannin keskustaoikeistolainen pääministeri  Mark Rutte  sivuutti keskustelun pitkään. Kesän 2020 rasisminvastaisten suurmielenosoitusten myötä Rutte  piti parlamentissa puheen , jossa kertoi muuttaneensa kantaansa.
 – Olen puhunut ajan saatossa monien tummaihoisten ihmisten kanssa, jotka kokevat itsensä erittäin syrjityiksi. Se on viimeinen asia, mitä Sinterklaas-juhlalta halutaan, Rutte sanoi.
 Rutten mukaan hallituksen on turha lähteä kieltämään perinnettä, koska muutaman vuoden päästä joulupukin mustia apureita tuskin enää nähdään muutenkaan.
 Samaan aikaan joillekin Mustan Pekan säilyttämisestä on tullut entistä tärkeämpi tavoite. Äärioikeistolaiset ryhmät ovat järjestäneet omia mielenosoituksiaan hahmoksi pukeutuneina.
 – Perinnettä puolustavien joukko pienenee, mutta taktiikat ovat koventuneet ja muuttuneet hyökkäävämmiksi. Tämä on myös aihe, jolla voi julkisuudessa profiloitua, Schols sanoo.
 Oikeistopopulistisen Demokratiafoorumi-puolueen johtaja  Thierry Baudet  pukeutui viime kuussa pukin partaan ja lähti Volendamin kaduille yhdessä mustanaamaisten apureidensa kanssa. Puolueen jakaman videon perusteella vastaanotto oli varsin lämmin.
 Scholsin mukaan Mustan Pekan vastustajien protestit ovat olleet väkivallattomia, joskin provosoivia. Konservatiivisena tunnettu Volendam ei valikoitunut protestipaikaksi sattumalta.
 Poliisi on vuosien varrella ottanut kiinni aktivisteja ja Afriyie on ollut  syytteessä  virkavallan vastustamisesta, mutta vapautettu.
 Perinteen intohimoiset puolustajat ovat useita kertoja käyneet KOZP:n mielenosoittajien kimppuun. Afriyie kertoo saaneensa äärioikeistolaisten tahojen allekirjoittamia tappouhkauksia.
 Jerry Afriyie oli paikalla KOZP:n mielenosoituksessa Bredassa 13.11.2021. Rob Engelaar / EPA
 "Myös meidän perinteemme"
 Afriyie sanoo ymmärtävänsä ihmisiä, joille ajatus rakkaan perinteen muuttamisesta on kova paikka.
 – Jos on varttunut tietyn ajattelumallin kanssa, sitä on vaikea tunnistaa itsestään. Ihmisten on vaikea tunnistaa hollantilaista rasismia, koska se on hienovaraista ja normalisoitua.
 Suurin osa nykyisistä KOZP-aktiiveista on Afriyien, 40, mukaan syntynyt tai asunut lapsesta saakka Hollannissa.
 – Meistä ei tunnu, että tämä on jonkun muun perinne, vaan tämä on myös meidän perinteemme. Olemme anteeksipyytelemättä sanoneet, että tämän täytyy loppua.
 Kymmenen vuoden ajan aktivismi on mennyt Afriyiella oman perheen ja uran edelle. Loppu kuitenkin häämöttää.
 Joulukuussa 2025 KOZP aikoo lopettaa toimintansa ja Afriyien ura aktivistina päättyy. Siihen mennessä täytettynä pitäisi olla liikkeen kolme tavoitetta: rasismista vapaa Sinterklaas-juhla ilman Mustaa Pekkaa, kouluihin opetusta Hollannin osuudesta kolonialismin ja orjakaupan historiassa sekä kansallinen orjuuden päättymistä kunnioittava muistopäivä.
 – En halua, että lapseni joutuvat kokemaan saman kuin minä. Toivon heidän sukupolvensa jatkavan eteenpäin jo seuraavalta tasolta, Afriyie sanoo.
 Lue lisää:
 Hollannin lapsiasiainvaltuutettu: Jouluperinteen Musta Pekka on rasismia ja rikkoo YK-sopimusta
 YK kehotti Hollantia muuttamaan jouluperinnettä – "Musta Pekka koetaan orjuuden jäänteeksi"
 Harrastajateatterissa valkoinen näytteli tummaihoista, ohjaajan mukaan tarkoitus ei ollut loukata – tutkija selittää, miksi blackface ei silti ole ok
 Hoo, jos minä olen musta! – Tiernapoikien murjaani on osa alentavaa blackface-perinnettä

Hollannissa kiistellään taas blackface-perinteestä – "Musta Pekka on hollantilaisen rasismin kasvot", sanoo jouluhahmoa vastustava aktivisti


Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja  Markku Tervahaudan  mukaan pian saattaa tulla rajoituksia, joita ei voi koronapassilla ohittaa.
 Tervahauta sanoi Ykkösaamussa, että pian on todennäköisesti tarve pistää koronapassi hyllylle. Sitä kautta aluehallintoviranomaiset (avi) voisivat määrätä jonkun tilan suljettavaksi kokonaan tai toiminnan keskeytettäväksi.
 – Varmasti joudutaan harkitsemaan, voiko lähiviikkojen aikana koronapassi olla käytössä ja voimassa kuin se nyt tällä hetkellä on, sanoo Tervahauta.
 Syynä on omikron-muunnos, joka leviää tehokkaasti myös koronarokotettujen keskuudessa. Osa rokottamattomista käy tapahtumissa ja ravintoloissa negatiivisen testituloksen avulla. Nyt pelkona on se, että rokottamattomat saavat tartunnan rokotetuilta taudinkantajilta.
 EU:n koronapassin saa todistuksella rokotuksesta tai sairastetusta koronasta tai tuoreesta negatiivisesta koronatestituloksesta.
 Tervahauta ehdottaa, että koronapassia kehitettäisiin jatkossa siihen suuntaan, että se voisi olla pelkkä testauspassi tai rokotuspassi. Näin avit voisivat voisivat rajoituksia määrätessään valita, kummalla passilla rajoituksia voisi kiertää.
 Testauspassi tarkoittaisi, että tilaisuuteen pääsisi vain tuoreella negatiivisella pikatestin tuloksella. Rokotuspassilla suojattaisiin rokottamattomia tartunnoilta.
 Tällä hetkellä aluehallintovirastot voivat määrätä osittaisia rajoituksia tai täyssulun, mutta eivät voi estää osittaisten rajoitusten ohittamista koronapassilla.
 THL ei tällä hetkellä valmistele suositusta hätäjarrusta
 THL:llä ei ole tällä hetkellä valmisteilla hallitukselle suositusta hätäjarrun suhteen, mutta asiaa arvioidaan lähipäivinä.
 – En osaa sanoa päivää [jolloin THL antaisi suosituksen], se voi tulla vaikka tänään, sanoo Tervahauta.
 Tervahaudan mukaan ensi viikolla olisi syytä pohtia, olisiko hätäjarrun käyttöönotto tarpeellista. Hallituksen on määrä päättää asiasta tiistaina.
 – Päivä päivältä pitää seurata tarkasti, miten tapausmäärät kehittyvät ja mikä on sairaalahoidon kapasiteetti. Ensi viikon alkuun on THL:n mielestä hyvä arvioida tilannetta nimenomaan lukujen valossa ja miettiä hätäjarrumekanismin käyttöönottoa, sanoo Tervahauta Ykkösaamun haastattelussa.
 Tervahauta katsoo, että hätäjarrusta tulisi vetää, jos alueilta näyttää ote lipeävän rajoitusten määräämisessä eikä välttämättömiin toimiin ryhdytä tarpeeksi nopeasti. Hätäjarrun avulla ohjeita pystyttäisiin antamaan sairaanhoitopiireittäin tai erityisvastuualueittain kovista rajoitustoimista.
 Tervahauta muistuttaa, että hätäjarru ei ole ainoa keino varautua kasvaviin koronatartuntamääriin. Sairaanhoitopiireissä käydään hänen mukaansa todennäköisesti pohdintaa valmiustason nostosta jo nyt viikonlopun aikana ja varautuminen on käynnissä.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS ilmoitti  eilen nostavansa valmiustasoaan  koronatilanteen pahenemisen takia.
 Hätäjarru ei tarkoita poikkeustilaa
 Hätäjarrun jälkeenkin hallituksen päätösvallassa olisivat edelleen rajaturvallisuustoimet ja ravintolatoiminnan rajoitukset sekä muut säädösmuutoksia vaativat asiat, kuten koronapassi.
 – Hätäjarru toisi nykyistä enemmän ministeriöiden ja hallituksen pöydälle koronatoimien strategista ohjausta. Hätäjarru ei kuitenkaan automaattisesti poista koronapassia, sanoo Tervahauta.
 Keinovalilkoima olisi kuitenkin tuttu ja päätösvalta alueilla.
 – Tapahtumien, kokoontumisten, etätyön, opetuksen, harrastustoiminnan ja liikennevälineiden matkustajamäärien rajoitusten toimivalta olisi nykyiseen tapaan tartuntalain mukaisin valtuuksin aluehallintovirastoilla ja kuntien terveysviranomaisilla, Tervahauta listaa.
 Tervahaudan mukaan hätäjarru muistuttaisi hallituksen aiempaa strategiaa alueiden jaosta eri vaiheisiin.
 – Samaan tapaan kuin aiemman strategian mukaan tehtiin silloin, kun alueita määritettiin perus-, kiihtymis- ja leviämisvaiheisiin, sanoo Tervahauta.
 THL kannattaa työterveyshuoltoa mukaan rokottamaan
 Hallitus linjasi alkuviikosta, että työterveyshuolto pitäisi saada nykyistä voimakkaammin mukaan rokottamaan väestöä.
 – THL kannattaa ehdotusta, mutta pitää tärkeänä, että kunnat toteuttaessaan rokotuksia pitävät kiinni rokotusjärjestyksestä eli siitä, että iäkkäät ja riskiryhmät tulevat rokotetuksi ensin, painottaa Tervahauta.
 Lue lisää:
 STM:n ehdotus lausunnoille: Koronapassia voi vaatia ilman rajoituksia, viranomainen voisi edellyttää tapahtumilta sen vaatimista
 THL: Koronarokotusten aikaväli lyhenee 2. ja 3. annoksen välillä – riskiryhmät ja yli 60-vuotiaat voivat saada rokotuksen jo 3 kuukauden kuluttua aiemmasta

THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta: Pian voi olla tarve laittaa koronapassi hyllylle – Se tarkoittaisi rajoituksia myös rokotetuille


Summary: Facebook on kehunut automaattisten moderointityökalujen  tehokkuutta. Ylen haltuunsa saamat yhtiön sisäiset asiakirjat kuitenkin paljastavat, etteivät ne auta pienillä kielialueilla.

Facebookin kyky havaita alustalla rehottavaa vihapuhetta ei ole niin hyvä kuin yhtiö on antanut ymmärtää. Suomen kaltaisilla pienillä kielialueilla sisältöjen moderointi jää usein puolitiehen. Tämä ilmenee tuhansia sivuja Facebookin sisäisiä asiakirjoja sisältävästä vuotoaineistosta, jonka Yle on saanut haltuunsa.
 Asiakirjojen perusteella Facebook ei ole kehittänyt automaattisia moderointityökaluja suomen kielelle. Nämä algoritmit tunnistavat muun muassa vihapuhetta, väkivaltaa tai alastomuutta sisältäviä sisältöjä.
 Facebook on tähän asti pitänyt sisältöjen tarkastamiseen liittyvät asiat salassa. Yhtiö ei ole esimerkiksi kertonut eri kieliä seulovien työntekijöiden määriä. Se ei myöskään ole paljastanut, mille kielille automaattisia järjestelmiä on kehitetty.
 Yle kysyi Facebookilta kahteen kertaan tarkempia tietoja suomen kielellä tehtävästä moderoinnista, mutta yhtiö ei vastannut kysymyksiin.
 Se tiedetään, että maailmanlaajuisesti Facebookiin julkaistuja sisältöjä kahlaa läpi  noin 15 000 sisällöntarkastajan joukko . Pääsääntöisesti alihankkijoiden työllistämät moderoijat tarkastavat Facebookin mukaan sisältöjä yli 70 eri kielellä.
 Suomalaisista moderaattoreista tiedetään se, että heitä on kymmenkunta ja he työskentelevät Suomen ulkopuolella, ainakin Berliinissä.
 Facebookin vihapuhe suodatetaan oikeusistuimissa
 Facebookissa yhteisönormeiksi kutsutut säännöt määrittävät hyväksyttävän sisällön rajat. Sääntöjen mukaan muun muassa väkivalta ja vihapuhe ovat kyseenalaisia sisältöjä ja niihin moderoijien pitäisi aina puuttua.
 Facebook määrittelee vihapuheen suoraksi hyökkäykseksi ihmisiä vastaan esimerkiksi rodun, etnisyyden, kansallisuuden tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Hyökkäys voi olla ihmisryhmän väittäminen alempiarvoiseksi tai kehotus väkivaltaan.
 Tämän kaltaisen puheen pitäisi kadota nopeasti Facebookista, mutta todellisuudessa näin ei tapahdu.
 Heikosti hoidettu moderointi näkyy Suomessa oikeudessa. Viime vuosina  käräjäoikeudet  eri puolilla Suomea ovat  antaneet  kymmeniä tuomioita  Facebookissa  julkaistuista kirjoituksista.
 Oikeudessa tullut tuomio ei tietenkään automaattisesti tarkoita, että moderointi olisi epäonnistunut. Kyseenalaisesta julkaisusta tehty syyttämättäjättämispäätös ei puolestaan osoita moderointiratkaisun olleen oikea.
 Oikeustapausten määrä kuitenkin osoittaa, että Suomen lakia rikkovaa vihapuhetta pääsee Facebookissa läpi. Ja oikeussaleissa nähdään vain räikeimmät tapaukset.
 – On selvästi nähtävissä, että Facebookissa on väkivaltaan yllyttämistä ja vähemmistöjä leimaavaa kirjoittelua, jolle ei tehdä mitään, sanoo poliittisen kulttuurin ja viestinnän tutkija  Aleksi Knuutila .
 Suomi ei ole prioriteetti
 Facebookin entisen tuotepäällikön  Frances Haugenin  vuotamista sisäisistä tutkimuksista ja asiakirjoista paljastuu, ettei moderointi suju hyvin Facebookilta oikein millään kielellä. Tästä syystä yhtiön huomio on lähes täysin isoilla kielialueilla.
 Facebook luo automaattisia järjestelmiä ensisijaisesti kielille, joilla tuotetaan eniten sisältöä. Priorisointiin vaikuttaa myös se, kuinka suuri väkivallan uhka vallitsee maissa, joissa kieltä puhutaan.
 Riskimaista listan kärkeen nousevat väkivaltaisuuksista jo kärsivät valtiot. Toisaalta, jos kielialueelle on Facebookin mielestä vaikeaa luoda automaattisia järjestelmiä, se putoaa pois listalta.
 Priorisointilistalle päätymisellä on hintansa. Yhdessä vuotoasiakirjassa huomautetaan, että algoritmin kouluttaminen vie resursseja ihmisten tekemältä valvonnalta. Kriisialueilla nämä työntekijät ovat jo nyt ylityöllistettyjä.
 Algoritmit toimivat Suomessa, mutta eivät suomen kielellä
 Facebook kouluttaa algoritmeja aiheesta riippuen muutamalle kymmenelle kielelle. Esimerkiksi koronavirusta käsitteleviä julkaisuja Facebookin tekoäly seuloo 17 eri kielellä, kun yhteiskunnallisia aiheita seuraava algoritmi on koulutettu toimimaan 31 kielellä.
 Vaikka algoritmeja ei ole dokumenttien perusteella kehitetty suomen kielelle, ne käyvät läpi Suomessa julkaistuja sisältöjä muilla kielillä.
 Facebookin sisäisen tutkimuksen mukaan yhteiskunnallisia aiheita tunnistava algoritmi havaitsee vajaan viidenneksen Suomessa käytävästä yhteiskunnallisesta keskustelusta.
 Kyseinen algoritmi on koulutettu ymmärtämään englannin lisäksi ainakin ruotsia, venäjää ja arabiaa. Tästä voidaan päätellä, että noin viidennes Suomessa julkaistusta Facebook-sisällöstä on kirjoitettu näillä kielillä.
 Se jättää paljon tarkastettavaa muutamalle suomalaismoderaattorille.
 Toisaalta algoritmeistä ei välttämättä olisi niin paljon apua kuin Facebook on antanut ymmärtää.
 Facebook tarjoaa valikoituja lukuja
 Koronapandemian myötä Facebook joutui turvautumaan yhä enemmän automaattisiin työkaluihin. Arkaluontoisten sisältöjen moderointi ei ole työtä, jota voisi tehdä kotona, joten tehtävä annettiin tekoälylle.
 Uuden työnjaon alussa Facebook myönsi, että sen algoritmeilla saattaa aluksi olla vaikeuksia määritellä alustalla hyväksytyn ja kielletyn puheen raja.
 Muutoksen jälkeen Facebookin poistaman vihapuheen määrä nousi 9,6 miljoonasta julkaisusta 22,5 miljoonaan vuosineljänneksen aikana. Yhtiön mukaan kasvu johtui kehittyneistä algoritmeista ja siitä, että se oli ottanut automatiikan käyttöön espanjaksi, arabiaksi ja indonesiaksi.
 Facebook kehui  raportissaan , että sen algoritmit havaitsevat 95 prosenttia vihapuheesta ennen kuin yksikään käyttäjä ehtii tehdä ilmoitusta asiasta.
 Tämä ei tarkoita, että yhtiön algoritmit havaitsevat 95 prosenttia kaikesta alustalla julkaistusta vihapuheesta. Sen sijaan Facebookin käyttämä “ennakoivan havainnoinnin mittari" tarkoittaa, että sen algoritmin tunnistama julkaisu on 95 prosentin tarkkuudella vihapuhetta.
 Toisin sanoen, jokainen väärä tunnistus heikentää mallin tarkkuutta, kun taas havaitsematta jäänyt vihapuhe ei vaikuta ilmoitettuun tarkkuuteen mitenkään.
 Tämän kaltainen seulonta ei ratkaise vihapuheeseen liittyviä ongelmia, kirjoittaa anonyymi datatieteilijä Facebookin sisäisellä alustalla.
 Viime vuoden loppupuolella kirjoitetussa lähtöilmoituksessaan yhtiön jättävä työntekijä huomauttaa, että Facebookin omien lukujen perusteella yhtiön olisi pitänyt poistaa moninkertainen määrä vihapuhetta, jos se olisi halunnut tehdä edes lovea vihapuheen määrään.
 Todellisuudessa sisäisten dokumenttien mukaan Facebook puuttuu vain muutamaan prosenttiin alustalla ilmenevästä vihapuheesta. Yhtiön nykyisellä strategialla tämän luvun nostaminen yli 20 prosentin on lyhyellä aikavälillä erittäin vaikeaa.
 Lue lisää:
 Youtube tarjosi salaliittoja ja Raamattua koronarokotteista tietoja hakeville suomalaisille – Ylen selvitys paljastaa somejätin virheen

Suomenkielinen vihapuhe rehottaa Facebookissa eikä ihme: tietovuoto paljastaa, että moderoijia on vain muutama ja algoritmit toimivat huonosti


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Tehohoitoa vaativia leikkauksia on jouduttu lykkäämään eri puolilla Suomea – rokottamaton koronapotilas vei Ulla-Maj Wideroosin paikan
 Tehohoitoa vaativia leikkauksia  on jouduttu siirtämään  kaikissa viidessä yliopistosairaalassa vähintään muutamia. RKP:n entinen ministeri ja pitkäaikainen kansanedustaja Ulla-Maj Wideroos toivoo, että epidemiatilanne otettaisiin vakavasti.
 THL vaatii tarkkuutta työterveyshuollon rokotetoimiin
 Markku Tervahauta. Henrietta Hassinen / Yle
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtajan Markku Tervahaudan mukaan  koronarokotteiden jakaminen työterveyshuollossa on kannatettavaa . Hän pitää tärkeänä, että kunnat toteuttaessaan rokotuksia pitävät kiinni rokotusjärjestyksestä eli siitä, että iäkkäät ja riskiryhmät tulevat rokotetuiksi ensin.
 Hollannissa kiistellään taas blackface-perinteestä – "Musta Pekka on hollantilaisen rasismin kasvot", sanoo jouluhahmoa vastustava aktivisti
 Marcel van Horn / EPA
 Yhä  useampi hollantilainen hyväksyy  kompromissiversion kiistellystä hahmosta. Populistipuolueen johtaja pukeutui joulupukiksi ja lähti kadulle mustanaamaisten apureiden kanssa.
 Facebookin tietovuoto paljastaa, ettei yhtiö pysty tehokkaasti valvoa sisältöjä suomen kielellä
 Joonas Haverinen / Yle
 Someyhtiö Facebookin  kyky havaita alustalla rehottavaa vihapuhetta  ei ole niin hyvä kuin yhtiö on antanut ymmärtää. Suomen kaltaisilla pienillä kielialueilla sisältöjen moderointi jää usein puolitiehen. Tämä ilmenee tuhansia sivuja Facebookin sisäisiä asiakirjoja sisältävästä vuotoaineistosta, jonka Yle on saanut haltuunsa.
 Sää poutaantuu päivän aikana
 Ilmatieteen laitos
 Aamun sateiden jäljiltä sää poutantuu päivän aikana lännestä alkaen.
 Lämpötila on etelässä useita asteita plussan puolella, pohjoisessa vastaavasti saman verran pakkasella.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta

Herätys: Leikkauksia siirretty rokottamattomien tehohoidon takia | THL vaatii tarkkuutta työterveyden rokotetoimiin | Hollannissa kiistellään blackface-perinteestä


Summary: Facebook-papereiksi nimetty tietovuoto koostuu erilaisista raporteista, muistioista ja yhtiön sisäisistä keskusteluista. Vuodon seurauksena Facebookin toiminnasta on käynnistetty useita tutkimuksia.

Sosiaalisen median jättiläisen Facebookin sisäiset ongelmat ovat olleet vahvasti esille mediassa läpi syksyn. Facebookin entisen tuotepäällikkö  Frances Haugenin  vuotamat sisäiset keskustelut ja raportit ovat tarjonneet kurkistusaukon yhden maailman suurimman yhtiön sisuksiin.
 Kaksi vuotta Facebookilla työskennellyt Haugen alkoi viime keväänä keräämään tuhansia sivuja asiakirjoja intranetin kaltaisesta Workplace-alustalta. Haugen keräämät raportit käsittelivät niin Instagramin aiheuttamia ongelmia nuorten tyttöjen mielenterveydelle kuin kansainvälistä ihmiskauppaa, jossa rikolliset käyttävät hyväkseen Facebookin eri palveluita.
 Kesän aikana hän toimitti lähes 27 000 sivuisen aineiston talouslehti Wall Street Journalille, joka julkaisi  ensimmäisen uutisen  vuodon pohjalta syyskuussa.
 Myöhemmin myös mediatalot ovat saaneet pääsyn vuotomateriaaliin. Yle sai asiakirjat haltuunsa marraskuussa.
 Facebook-paperit käynnistivät tutkimuksia
 Jo Wall Street Journalin kirjoitusten seurauksena Yhdysvaltain kongressi ilmoitti käynnistävänsä tutkimuksen Facebookin toiminnasta. Myös maan kauppakomission kerrottiin aloittaneen  omat tutkimuksensa .
 Paljastusten jälkeen Facebook meni kriisitilaan ja sen ylin johto  Mark Zuckerbergia  lukuunottamatta kiirehti  selittelemään tapahtumia parhain päin .
 Samaan aikaan yhtiön sisällä  työntekijät jakautuivat kahteen leiriin  riippuen siitä, kuinka reiluna ne pitivät mediassa luotua kuvaa Facebookista. Osa päätti suoraan pakata tavaransa ja  siirtyä Twitterin palkkalistoille .
 Yhtiön kujanjuoksu kiihtyi, kun lokakuun loppupuolella 17 uutismediasta koostuva yhteenliittymä alkoi julkaista uutisiaan vuotomateriaalista.
 Puolustuskannalle joutunut Facebook yritti kuvata tämän yhteenliittymän toiminnan  PR-yhtiön organisoimaksi mustamaalaukseksi .
 Vuoto ei yllätä, mutta se vahvistaa epäilyt
 Karkeasti kuvattuna Haugenin toimittama vuotoaineisto ei kerro paljoakaan uutta. Se enemmänkin todistaa Facebookin toimintaan liittyneet vahvat aavistukset oikeiksi.
 Yhtiön sisäisistä raporteista ja intranet-keskusteluista koostuva aineisto antaa Facebookista kuvan yhtiönä, joka epätoivoisesti yrittää korjata liikkeessä olevan auton jarruja.
 Facebookin ongelmat ovat tiukasti yhteennivoutuneet sen liiketoimintamalliin. Yhtiön työntekijät tiedostavat ongelmat, he haluavat korjata ne, mutta ongelmien koko on kasvanut liian isoksi.
 Usein korjaavat toimenpiteet myös hidastavat kasvua, jolloin yhtiön johto on tyrmännyt ehdotukset.
 Haugenin aineisto ei kuitenkaan anna koko kuvaa yhtiöstä. Vuodetuissa asiakirjoissa ei puhuta virtuaalitodellisuuksista tai Facebookin mainoskoneiston tehokkuudesta. Asiakirjojen perusteella olisi vaikea kuvitella, että kyseessä on yksi maailman arvokkaimmista yhtiöstä.
 Facebook vaihtoi nimensä ja vetäytyi kuoreensa
 Wall Street Journalin ensimmäisestä uutisesta lähtien Facebook on ollut kovassa mediamyllytyksessä. Kun yhtiö ilmoitti lokakuun lopulla vaihtavansa nimensä Metaksi, ilmoitus nähtiin yrityksenä siirtää huomio pois Haugenin vuodosta.
 Ei siis ole yllätys, että poikkeuksellisen avoimena työpaikkana tunnettu Facebook on vetäytynyt kuoreensa.  The Verge  uutisoi marraskuun puolivälissä, että Facebook on tiukentanut työntekijöidensä pääsyä eri tietoihin.
 Aikaisemmin kaikilla Facebookin työntekijöillä oli mahdollisuus lukea yhtiön Workspace-alustalla jaettuja kirjoituksia. Myös alustalla käytyihin sisäisiin keskusteluihin pystyi osallistumaan kuka vaan.
 Zuckerbergin näkemys oli, että avoimuus auttaa työntekijöitä tekemään työnsä paremmin. Hän itse jakoi usein arkaluontoisia tietoja yhtiön toiminnasta viikottaisissa torikokouksissa. Pitkään vuodot olivat erittäin harvinaisia.
 Nyt Facebook on joutunut historiansa suurimman tietovuodon kohteeksi ja se on muuttanut johdon suhtautumista.
 The Vergen lähteiden mukaan yhtiön sisäisten kokousten esityslistoilta on poistettu tutkijoiden esityksiä, joiden julkisuuteen päätymisen viestintäosasto on katsonut olevan liian suuri riski yhtiölle. Myös valmistuvat tutkimusraportit käydään aikaisempaa tarkemmin läpi ennen kuin ne julkaistaan sisäisesti.
 Tietovuotaja lähti maailmankiertueelle
 Tietovuotaja Frances Haugenin viesti on selvä: Facebook on laittanut kasvun kaiken edelle ja tämä on heikentänyt ihmisten turvallisuutta ympäri maailmaa. Lainsäätäjien on laitettava Facebook kuriin.
 60 Minutes  -ajankohtaisohjelmalle antamassaan haastattelussa Haugen  syytti yhtiötä voittojen asettamisesta yleisen hyvän edelle .
 Samalla hän kertoi tehneensä Facebookista yhteensä kahdeksan valitusta Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomissiolle. Valitusten mukaan Facebook oli tietoisesti ohjannut sijoittajia harhaan, kun se oli jättänyt kertomatta sisäisistä tutkimuksistaan.
 Haugen ymmärsi, että ainoa tapa saada Facebookin johto vastuuseen yhtiön toiminnasta, oli osoittaa, että yhtiö oli toiminut osakkeenomistajiaan kohtaan väärin.
 Haugenia on kuvattu  maailman ammattilaisimmaksi tietovuotajaksi . Julkisuuteen tulemisen jälkeen hän on kiertänyt ahkerasti maailmaa.
 Syksyn aikana hän on käynyt kuultavana Yhdysvaltain kongressissa, Britannian parlamentissa ja Brysselissä EU-parlamentissa. Hän on tavannut Saksan oikeusministerin ja Ranskan digiministerin. Lisäksi hän on puhunut Facebookin vaaroista useissa konferensseissa.
 Haugenin taustalla hääri kireämpää sääntelyä teknologia-alalle ajava Reset -lobbausjärjestö. Se on auttanut tietovuotajaa suunnistamaan läpi EU-byrokratian, jotta viesti kulkeutuisi oikeisiin pöytiin.

Lähes 27 000 sivua sisäisiä asiakirjoja paljasti Facebookin ongelmat – tästä on kyse massiivisessa tietovuodossa


Summary: Kaupunkipyörien tapaan Rovaniemellä on tänä talvena mahdollisuus lainata maksutta käyttöönsä kaupunkipulkka. Tällä viikolla rovaniemeläisten ja matkailijoiden iloksi keskustaan tuotiin yhteensä sata pulkkaa.

Rovaniemellä on mahdollisuus lainata kaupunkipulkka tästä viikosta alkaen.
 Pulkalla voi paitsi laskea, myös vetää esimerkiksi ostoksia kotiin tai kuljettaa matkatavaroita aseman ja hotellin välillä.
 Kaupungin tarjoamat sata pulkkaa seisovat niitä varten rakennetuissa pulkkaparkeissa, joita löytyy aluksi keskustasta Lordinaukiolta sekä rautatieasemalta ja linja-autoasemalta.
 Kaupunkipulkan keksi rovaniemeläinen matkailualan yrittäjä  Antti Autioniemi , joka muutti takaisin Rovaniemelle kolme vuotta sitten.
 Autioniemi vetää työkseen revontuli-iltoja matkailijoille, mutta auringon hiljaiselon vuoksi revontulia on päässyt näkemään hyvin harvoin viime aikoina.
 Pettymyksen on kuitenkin voinut ”laskea pois” pulkkamäessä. Siellä aikuisetkin ovat saaneet elämyksen, Autioniemi kertoo.
 – Oli brittiperhe, kaksi lasta ja vanhemmat. Kun lapset laskivat pulkalla, isä alkoi itkeä. Hän sanoi, että hän laski lapsena pulkalla kerran vanhempiensa kanssa ja nyt hänen omat lapsensa saavat tehdä samaa.

 Pulkkamäki on elämys myös monille aikuisille
 Kaupunkipulkat keksinyt Autioniemi on kasvanut Ounasvaaran törmällä ja laskenut ”koko ikänsä”. Hänelle pulkkailussa ei olekaan sinänsä mitään ihmeellistä, mutta monet hänen asiakkaistaan ovat hehkuttaneet pulkkailua.
 – Tämä on yksinkertainen, hyvän mielen asia. Minun maailmassani tämä lisää kiinnostavuutta ja mukavuutta sekä paikallisille että turisteille, Autioniemi sanoo.
 Autioniemi on iloinen, että hänen ehdotuksensa meni läpi kaupungin järjestämässä ideakilpailussa.
 – Maailmahan pullistelee ideoista, mutta kaupungin kulttuuriosasto todella toteutti tämän, hän sanoo.
 Lue myös:   Katso, kun keskellä kaupunkia lasketellaan ja liidetään hyppyreistä – kaiken takana aikuiset miehet, joita alkoi lapsettaa
 Mutkat suoriksi ja homma pulkkaan
 Autioniemi kiittelee erityisesti kulttuurituottaja  Hannu Raudaskoskea , joka hänen mukaansa teki ison duunin, jotta kaupunkipulkat saatiin katukuvaan.
 Raudaskoski taas kiittelee kaupunkipulkan ja pulkkaparkkien ideaa.
 Rovaniemen kaupungin kulttuurituottaja Hannu Raudaskoski piti kaupunkipulkkaa loistavana ideana heti, kun kuuli siitä ensimmäisen kerran. Jyri Tynkkynen / Yle
 – Minä ajattelin, että se on aivan loistava idea, että ei muuta kuin toteuttamaan. Se ei sen enempää lisäideointia kaivannut.
 Aivan ilman ongelmia projektia ei saatu pulkkaan, mutta Raudaskoski ei halua nostaa niitä esille.
 – Ainahan on mutkia matkassa, mutta joko ne vedetään suoriksi tai niistä selvitään muuten. Kyllä kaikki meni helposti. Saimme esimerkiksi Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan porukka mukaan suunnittelemaan näitä pulkkaparkkeja.
 Lisäksi esimerkiksi kiinteistöhuoltoyhtiö Alltime on lupautunut palauttamaan pulkkia takaisin parkkeihin, jos ne jäävät lojumaan ympäristöön.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  sunnuntaihin 19.12. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Muovinen klassikkopulkka tuunattiin menevällä nimellä maailmanmarkkinoille – uusi yrittäjä uskoo The Pulkan menestystarinaan
 Kaupunkipyörien tulo Suomeen on sujunut vaihtelevasti: epäonnistuneita kilpailutuksia, yllättäviä maksuja käyttäjille, akut loppuvat kesken

Rovaniemi otti käyttöön kaupunkipulkat – idean keksi pulkkailuelämyksiin uskova paluumuuttaja: "Kun lapset laskivat pulkalla, isä alkoi itkeä"


Summary: Eläinsuojeluasiamies Saara Kupsala kiirehtii asetuksen valmistelua. Vanha asetus ei ole linjassa lausuntokierroksella olevan eläinten hyvinvointilain vaatimusten kanssa.

Kahdeksan vuotta työn alla ollut turkiseläinten suojelua koskeva asetus on ehkä vihdoin etenemässä. Asetusta valmistellaan maa- ja metsätalousministeriössä.
 – Tavoitteena on, että se saataisiin lausuntokierrokselle ensi keväänä, toteaa erityisasiantuntija  Susanna Ahlström  ministeriöstä.
 Vuosi sitten syksyllä asetuksen valmistelua lykättiin turkisalan vaikean taloustilanteen takia, mutta Ahlströmin mukaan nyt asetusta on tarkoitus viedä eteenpäin.
 – Viime vaiheessa valmistelua on jarruttanut lähinnä ministeriön työvoimapula.
 Uusi laki, vanha asetus
 Parhaillaan lausuntokierroksella oleva  esitys eläinten hyvinvointilaiksi  ei sisällä konkreettisia parannuksia turkiseläinten pito-olosuhteisiin. Niistä on tarkoitus säätää asetuksessa.
 Lakiesityksessä on kuitenkin uutena vaatimuksena se, että eläimillä pitää olla mahdollisuus pysyvissä pitopaikoissaan toteuttaa eräitä olennaisia käyttäytymistarpeitaan. Tällaisia tarpeita ovat esimerkiksi liikkuminen, lepo tai ravinnon etsiminen.
 Eläinsuojeluasiamies  Saara Kupsala  toteaakin, että voimassa oleva turkiseläinten suojeluasetus ei ole linjassa lakiesityksen uusien vaatimusten kanssa.
 – Näen, että uusi asetus pitäisi viedä loppuun mahdollisimman pian turkiseläinten hyvinvoinnin edistämiseksi, ja niin, että se vastaisi uuden eläinten hyvinvointilain tarkoitusta ja henkeä.
 Kupsala toivoo, että turkiseläinten käyttäytymistarpeiden toteutumiseen vaikuttavat asiat kirjattaisiin myös itse lakiin, sen perusteluihin.
 Ikuisuusprojekti?
 Turkiseläinten suojelua koskevan asetuksen valmistelu on ollut vireillä jo vuodesta 2013 lähtien.
 Silloin eduskunnan käsittelyssä oli turkistarhauksen lopettamista vaatinut kansalaisaloite ja maa- ja metsätalousministeriön mietinnössä luvattiin parannuksia turkiseläinten oloihin.
 Asetuksen valmistelu on ollut pettymys eläinsuojelujärjestöille.
 – Viime vuonna kesäkuussa pääsimme kommentoimaan ministeriön luonnosta. Nykyiseen asetukseen tehdyt muutokset olivat kosmeettisia, toteaa Animalian toiminnanjohtaja  Heidi Kivekäs .
 Kivekkään mukaan asetus, joka ei tuo olennaisia parannuksia turkiseläinten hyvinvointiin, on "yhtä tyhjän kanssa".
 – Se ei ole lähelläkään sitä, mitä eduskuntakeskustelussa vuosia sitten luvattiin.
 Keskeisten eläinsuojelujärjestöjen tavoitteena onkin turkistarhauksen lopettaminen kokonaan.
 – Moni maa on kieltänyt turkistarhauksen ja Euroopassa keskustellaan jo EU:n laajuisesta tarhauskiellosta. Uusi eläinlaki olisi hyvä kohta kieltää tarhaus myös Suomessa, ja me keskitymme nyt vaikuttamaan siihen.
 Pesäpaikkoja ja kerroshäkkejä
 Eläinsuojeluasiamiehen mukaan turkiseläinten pito-oloihin tarvittaisiin merkittäviä parannuksia, että niiden keskeiset käyttäytymistarpeet voisivat toteutua.
 – Eläimet tarvitsisivat nykyistä enemmän tilaa ja monipuolisemman ja virikkeellisemmän ympäristön, toteaa Saara Kupsala.
 Sama asia todetaan myös eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan vuonna 2013 laatimassa mietinnössä:
 ”Olemassa olevan tutkimustiedon perusteella turkiseläinten hyvinvoinnin riskitekijöihin kuuluu pito-olosuhteiden yksipuolisuus, kuten virikkeettömyys ja monikäyttöisen tilan puute. Tämä on erityisen kriittinen hyvinvoinnin riskitekijä siitoseläimillä, jotka ovat tarhalla useita vuosia.”
 Mitä asetuksella sitten pitäisi säätää, että turkiseläinten hyvinvointi edistyisi?
 Kupsalan mukaan esimerkiksi ketuille pitäisi saada pesäkopit, jotka olisivat jatkuvassa käytössä ja tarjoaisivat eläimille piiloutumispaikan ja suojan. Maapohja puolestaan lisäisi kettujen virikkeitä.
 – Tutkimuksen mukaan maapohjalla siniketut voivat esimerkiksi kaivaa ja toteuttaa tutkimiskäyttäytymistä.
 Minkkien lajinomaisten käyttäytymistarpeiden toteutumista edistäisi kerroshäkki. Se toisi samalla lisää tilaa eläimille.
 – Kerroshäkkiratkaisu mahdollistaisi kiipeilyn. Etenkin emoille se toimisi myös pakopaikkana, kun ne pääsisivät tarvittaessa häkin yläosaan pakoon pentujaan.
 Myös supikoirien tarve nukkua talviunta kovina talvina olisi mahdollista ottaa huomioon tarhaolosuhteissa, jos niille tarjottaisiin pesäkopit.
 Mikä asetusta jarruttaa?
 Pienetkin muutokset eläinten pito-olosuhteisiin tietävät turkisalalle kustannuksia. Isommat muutokset saattavat merkitä, että tarhaaminen ei ole enää kannattavaa.
 Esimerkiksi Ruotsissa kettutarhaus loppui kokonaan, kun vuonna 2001 hyvinvointivaatimuksia tiukennettiin ja edellytettiin ketuille kaivuumahdollisuutta.
 Viime syksynä suojeluasetus lykkääntyi turkisalan taloudellisten vaikeuksien takia. Fifurin viestintäjohtajan  Olli-Pekka Nissisen  mukaan tästä ei voi vetää johtopäätöstä, että turkisala jarruttaisi asetuksen valmistelua.
 – Turkiselinkeino toivoo, että vuodesta 2010 vireillä ollut eläintenhyvinvointilaki hyväksyttäisiin ja samoin turkisasetus etenisi eivätkä ne jäisi seisomaan politiikan koukeroihin, kuten kävi laille keväällä 2019.
 Nissinen ei halua spekuloida keskeneräisen lain ja asetuksen yksityiskohdilla, mutta pitää tärkeänä kaikkien tuotantoeläinalojen kannalta, että kaikilla uudistusvaatimuksilla on riittävä tieteellinen perustelu ja tutkimus takanaan.
 Nissinen huomauttaa, että esimerkiksi kerroshäkkejä minkeillä on jo käytössä.
 Eläinten hyvinvointiin ja suojeluun liittyvät lait ja asetukset ovat osoittautuneet poliittisen päätöksenteon kannalta hankaliksi. Tälläkin hetkellä hallituksessa on puoleita, joiden näkemykset esimerkiksi turkistarhauksesta ovat merkittävältä osin vastakkaisia.
 Turkisasetuksen tielle voi siis tulla vielä hidasteita.
 Erityisasiantuntija Susanna Ahlströmmaa- ja metsätalousministeriöstä sanoo olevansa varautunut siihen, että yhteisen poliittisen näkemyksen löytäminen turkiseläinten suojelussa voi vaatia ponnisteluja.
 Aiheesta voi keskustella sunnuntaihin 19. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue myös:
 Tarvitsevatko turkiseläimet tiukemman lain suojan? Kysymys turkiseläinten hyvinvoinnista jakaa Vaasan vaalipiirin kansanedustajia
 Turkistarhauskeskustelun osapuolet kaukana toisistaan – vastustajat haluavat täyskiellon, tarhaajat puolustautuvat omalla valvonnalla ja alan kehittymisellä

Turkiseläinten suojeluasetusta on yritetty saada aikaiseksi jo kahdeksan vuotta – yhä edelleen se voi kompastua poliittiseen mahdottomuuteen


Summary: Hongkongissa äänestetään uudet edustajat lainsäädäntöneuvostoon, eli parlamenttiin. Keväällä Kiina nuiji läpi vaaliuudistuksen, jonka myötä ehdolla on vain "isänmaallisia".

Hongkongin erityishallintoalueella käydään sunnuntaina ensimmäiset vaalit uudistetulla vaalijärjestelmällä.
 Demokratiaa kannattava liike on murskattu. Sen johtohahmoista valtaosa on telkien takana, maanpaossa ulkomailla, lopettanut politiikassa tai ei saa asettua ehdolle.
 Jokainen nyt ehdolle asetettu on käynyt läpi tarkan seulan, jolla varmistetaan, että he ovat "isänmaallisia" ja lojaaleja Kiinalle.
 Mikä muuttui?
 Hongkongin parlamentissa, eli lainsäädäntöneuvostossa on tähän saakka ollut 70 edustajaa, joista  puolet on valittu demokraattisilla vaaleilla vaalipiireittäin ja puolet on valittu ammattikunnittain .
 Kevään vaaliuudistuksessa lainsäädäntöneuvoston kokoa nostettiin 90:een. Suoraan vaalilla valittavien määrä on supistettu 20:een. Ammattiliitot valitsevat 30 edustajaa ja Pekingin hallitsema vaalikomitea 40 edustajaa.
 Vaalikomitea edustaa noin 0,02 prosenttia koko kaupungin väestöstä. Se valitsee myös Hongkongin aluejohtajan  Carrie Lamin  seuraajan ensi vuonna.
 Ketkä ovat ehdolla?
 Kaikkiaan 153 henkilöä tavoittelee paikkaa lainsäädäntöneuvostossa.
 Heistä vain kourallinen on niin sanottuja maltillisia, loput tukevat vankasti Kiinan keskushallintoa.
 Kaikki suurimmat oppositiopuolueet, kuten demokraattinen puolue, ovat päättäneet olla osallistumatta epädemokraattisina pitämiinsä vaaleihin.
 Vaalipäivinä äänestyspaikalle pääsee ilmaiseksi julkisella liikenteellä. Kaupunkilaisille on lähetetty tekstiviestejä, joissa kehotetaan äänestämään. Myös monet yritykset ja pankit ovat patistaneet työntekijöitään vaaliuurnille. Jérôme Favre / EPA
 Britannia luovutti Hongkongin hallinnan Kiinalle vuonna 1997. Vallanvaihdon yhteydessä sovittiin niin sanotusta Yksi maa, kaksi järjestelmää -ratkaisusta, jonka piti taata Hongkongille tiettyjä vapauksia 50 vuoden ajaksi.
 Hongkongiin muodostui elinvoimainen oppositio. Kansalaisyhteiskunta oli vahva ja mielenosoitukset yleisiä, kirjoittaa The Guardian.
 Vuonna 2019 demokratiamielenosoitukset pysäyttivät kaupungin, vetivät satoja tuhansia kaduille ja järkyttivät viranomaisia. Kiinan reaktio oli raju.
 Viime vuoden kesäkuussa Kiina ajoi Hongkongiin läpi kansallisen turvallisuuden lain, jonka nojalla toisinajattelu ja  Kiinan kritisointi on suureksi osaksi kriminalisoitu .
 Miten vaaleihin on reagoitu?
 Hongkongista maanpakoon lähtenyt oppositiopoliitikko  Ted Hui  sanoo, että hongkongilaiset eivät voi kuin hyväksyä "laittomat vaalit".
 – Parlamentista tulee Pekingin kumileimasin, eikä näissä vaaleissa ole minkäänlaista demokraattista elementtiä, sanoo Hui puhelinhaastattelussa Australiasta  The Guardian -lehdelle .
 Vaalikampanjointi kävi kuumana perjantaina. Hongkongin viranomaiset ovat antaneet varoituksen kaikille, myös kansainväliselle medialle: yllytys äänestämättä jättämiseen tai virheelliseen äänestämiseen on laitonta. Keith Tsuji / AOP
 Kiinan näkemyksen mukaan vaaliuudistuksen tarkoituksena on suojella kaupunkia mellakoinnilta ja yhteiskunnalliselta kuohunnalta, kirjoittaa  Kiinan kommunistisen puolueen linjaa myötäilevä Global Times -lehti .
 Lehden haastattelussa kampanjapäällikkö  Hung Kam-in  sanoo, että ennen uudistusta vaalikampanjat muistuttivat Yhdysvaltoja.
 – Oppositio käytti kiihottavaa ja tunteisiin vetoavaa kieltä ja saivat heidät äänestämään tunteidensa perusteella riippumatta siitä, oliko se oikein vain väärin, Hung kertoi lehdelle.
 Äänestysprosentti voi jäädä alhaiseksi , arvioi virkamies South China Morning Post -lehdelle lauantaina. Syynä ovat "ulkoisten voimien" sekaantuminen vaaleihin ja opposition kehotukset boikotoida vaaleja.
 Lue myös :
 Tiukka turvallisuuslaki taltutti Hongkongin demokratialiikkeen – tilalle tulivat pelko ja suru
 Hongkongin aluejohtaja kehotti perheitä tarkkailemaan teini-ikäisiä – uudet linjaukset menevät yhä syvemmälle yksityiselämään
 Hongkongin erityisasema Kiinan kyljessä saattaa pian olla historiaa – listasimme tärkeimmät tapahtumat Hongkongin vaikeasta vuodesta

Hongkongissa käydään sunnuntaina ensimmäiset vaalit uudistusten jälkeen – oppositiopoliitikko: "Parlamentista tulee Pekingin kumileimasin"