Summary: Arpajaislain muutos kiristää erityisesti Veikkauksen ulkopuolisten peliyhtiöiden mahdollisuuksia toimia Suomessa. Markkinointikanavia tukitaan sakkojen ja maksuliikennekiellon avulla. Rahapelaamiseen tulee myös pakollinen tunnistautuminen. Tavoitteena on rahapelihaittojen vähentäminen.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Arpajaislain muutoksilla halutaan turvata yksinoikeusjärjestelmässä toimivan Veikkauksen asemaa. Keskeinen tavoite on myös rahapelihaittojen vähentäminen.
 Niinpä uudistuksen keskeiset ehdotukset koskevat rahapelihaittojen torjuntaa, arpajaislain vastaiseen markkinointiin puuttumista ja rahapelikysynnän ohjaamista säänneltyyn tarjontaan.
 Kaikkeen rahapelaamiseen on tulossa pakollinen tunnistautuminen lottokuponkeja ja raaputusarpoja myöten.  Mikko Koski / Yle
 1. Pakollinen tunnistautuminen kaikkeen rahapelaamiseen
 Rahapelihaittojen ehkäisemisen ja vähentämisen pääkeino on pakollinen tunnistautuminen ja se onkin tulossa kaikkeen rahapelaamiseen.
 Veikkaus on jo ottanut pakollista tunnistautumista ennakoivasti käyttöön. Pakollinen tunnistautuminen tulee käyttöön jo ensi vuonna kaikissa muissa rahapeleissä paitsi raaputus-arvoissa ja kupongeissa.
 Kattava pakollinen tunnistautuminen mahdollistaa rajoitusten ja peliestojen käyttöönoton kaikessa Veikkauksen tarjoamassa rahapelaamisessa.
 2. Rahapeliyhtiöt voivat joutua estolistalle
 Lakiesityksessä ehdotetaan myös maksuliikenne-estojen käyttöönottoa.
 Kyse on järeästä keinosta, jolla rajoitetaan Veikkauksen ulkopuolisten toimijoiden mahdollisuuksia haalia peliasiakkaita Suomesta.
 Maksuliikennekiellossa olevan yhtiön peleissä pelaaja ei voi maksaa pelistä ja peliyhtiö ei voi maksaa pelaajalle voittoja.
 Estojen kohteena olisivat rahapeliyhtiöt, jotka suuntaavat arpajaislain vastaisesti markkinointiaan Manner-Suomeen ja joiden markkinoinnin Poliisi on kieltänyt.
 Poliisi myös ylläpitäisi listaa rahapeliyhtiöistä, joiden maksuliikenne pankkien ja muiden maksupalveluntarjoajien tulisi estää.
 3. Haitallinen pelaaminen seurantaan
 Arpajaislakiin olisi tulossa myös säädökset Veikkauksen peli- ja pelaajadatan käsittelystä rahapelihaittojen seurannassa ja rahapelihaittoja koskevassa tutkimuksessa.
 Lisäksi arpajaislaissa säädettäisiin Veikkauksen oikeudesta käsitellä peli- ja pelaajadataa. Pelikäyttäytymistä seuraamalla Veikkaus voisi tehdä toimenpiteitä haitalliseen pelaamiseen puuttumiseksi.
 Haitallista pelaamista ryhdytään seuraamaan aiempaa tarkemmin pelaamisesta kertyvän datan avulla. Nella Nuora / Yle
 4. Veikkauksen markkinointirajoituksia täsmennetään
 Uudistettavassa arpajaislaissa esitetään täsmennyksiä muun muassa sallitun markkinoinnin sisältöön ja keinoihin.
 Markkinoinnin pitäisi muun muassa ohjata pelaamista vähemmän haittoja aiheuttavaan pelaamiseen.
 Tämän vuoksi sääntelyä myös toisaalta hieman höllennetään. Esimerkiksi nykyisin vielä täyskiellossa olevien vedonlyönti- ja totopelien maltillinen markkinointi olisi jatkossa sallittua.
 Erityisiä pelihaittariskejä sisältävien pelien kuten raha-automaattien ja casinon pelien markkinointi olisi edelleen kiellettyä.
 5. Peliyhtiöiden markkinoinnista voi saada muhkeat sakot
 Myös arpajaislain vastaisen markkinoinnin valvontaa tehostetaan. Poliisi voisi sakottaa elinkeinonharjoittajien lisäksi myös yksityishenkilöitä, jos ne markkinoivat pelejä arpajaislain vastaisesti.
 Kyse on esimerkiksi influenssereista tai bloggaajista, jotka saavat tuloja pelien mainostamisesta tai suosituksista. Sakko voi olla 500 eurosta 40 000 euroon saakka.
 6. Veikkaukselle tytäryhtiö
 Veikkaus saisi lain myötä mahdollisuuden perustaa tytäryhtiön yritysten välistä liiketoimintaa varten. Tytäryhtiön avulla Veikkaus voisi myydä kehittelemiään digitaalisia pelituotteita ja palveluita kuten esimerkiksi e-arpojaan toisille kansallisille peliyrityksille. Arvioita siitä paljonko pelituotteiden myynnistä saisi tuloja ei vielä ole.
 Peliautomaattien sijoitteluun tulee jatkossa kiinnittää parempaa huomiota.  Yle/Mira Bäck
 7. Rahapeliautomaateista ei sääntelyä
 Rahapeliautomaattien poistaminen julkisista tiloista olisi  tehokas keino ehkäistä haittoja kertoo THL:n selvitys .
 Lue lisää:   Peliriippuvuudesta kärsinyt Peter Kotilainen siirtäisi rahapeliautomaatit pelisaleihin: "Kauppojen ei pitäisi olla mitään kasinoita"
 Arpajaislakiesityksessä rahapeliautomaattien määrään ei kuitenkaan puututtu.
 Perusteluina oli, että Veikkaus on jo karsinut pelikoneiden määrää ja pakollinen tunnistautuminen tulee myös vaikuttamaan ongelmapelaamiseen. Lisäksi lakiuudistuksen myötä Veikkaukselle tulisi velvollisuus huomioida haittojen ehkäiseminen raha-automaattien sijoittelussa.
 Sisäministeriön tiedotustilaisuudessa kuitenkin todettiin, että Vihreät olisi halunnut rajoittaa määrää, muut eivät.
 – Tämä on poliittinen kysymys, sanoi  Maria Ohisalon  (vihr.) valtiosihteeri  Akseli Koskela .
 Muutosten on arvioitu vähentävän Veikkauksen saamia pelituottoja.
 Samalla keskustelu Veikkauksen tuottojen ja niistä riippuvaisten järjestöjen kytköksen erottamisesta on kiihtynyt. Yhteyden on nähty vääristävän rahapelaamisen sääntelyä ja monopolin ohjausta.
 Lue lisää:
 Vaatimukset katkaista Veikkauksen ja järjestörahoituksen yhteys yltyvät
 Hyvis-Veikkauksesta tuli pahis, silti uusi laki vahvistaa monopolia
 Hallitus haluaa suitsia ulkomaisia rahapeliyhtiöitä kovin ottein – pelitilien rahansiirrot ja voittojen maksu yritetään estää
 Veikkaus aloittaa yt-neuvottelut: 200 työntekijää voi menettää työnsä – pääluottamusmies: "Nyt se muutos sitten kolahtaa henkilöstöön"

Influensseri tai bloggaaja voi kohta saada jättisakot rahapelien mainostamisesta – nämä seitsemän asiaa muuttuvat Suomen rahapelimarkkinoilla


Summary: Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n nykyinen pääjohtaja Kristalina Georgieva on tutkinnan kohteena. Hänen epäillään suosineen Kiinaa vuosittaisen talousraportin tuloksissa. Myös Maailmanpankin edellisen johdon toimia asiassa tutkitaan.

Luottamus Maailmanpankkiin ja Kansainväliseen valuuttarahastoon IMF:ään on koetuksella.
 Kansainväliset rahoituslaitokset ovat keskellä tapahtumasarjaa, jota on luonnehdittu skandaaliksi. Sen keskiössä on IMF:n nykyinen pääjohtaja, bulgarialainen taloustieteilijä  Kristalina Georgieva , ja hänen suhteensa Kiinaan.
 Epäselvyyksissä on kyse vuosista 2017–2019, jolloin Georgieva toimi Maailmanpankin kakkosjohtajana.
 Viime viikolla julkaistun selvityksen mukaan Georgieva antoi periksi Kiinalle, jotta se saisi mieleisensä sijoituksen Doing Business -raportissa. Raportti käsittelee valtioiden kehityksen tilaa.
 Kristalina Georgieva  kiistää jyrkästi kaikki selvityksen tiedot  ja väitteet siitä, että olisi suosinut Kiinaa raportin laadinnassa. Hän siirtyi kaksi vuotta sitten Maailmanpankista IMF:n pääjohtajaksi.
 Maailmanpankki (etualalla) ja Kansainvälinen valuuttarahasto ovat lähes vierekkäin Washingtonin keskustassa.  Shawn Thew / EPA
 Maailmanpankki aloitti tutkinnan alkuvuodesta
 Maailmanpankin eettinen komitea päätti tämän vuoden tammikuussa aloittaa sisäisen selvityksen Doing Business -raportin tekotavasta.
 Syynä oli se, että pankin sisältä oli kantautunut tietoja ja valituksia johdon piiristä tulleesta painostuksesta. Raportin laatijat kuvasivat painostusta pelottavaksi.
 Selvitystä alkoi tehdä yhdysvaltalainen asianajotoimisto WilmerHale.
 Selvitys kohdistui Maailmanpankin entiseen ylimpään johtoon: yhdysvaltalaiseen pääjohtajaan  Jim Yong Kimiin ,kakkosjohtaja Kristalina Georgievaan ja tämän läheiseen neuvonantajaan  Simeon Djankoviin .
 Joukossa saattaa olla muitakin johdolle läheisiä henkilöitä.
 Maailmanpankin entinen pääjohtaja Jim Yong Kim jätti virkansa kesken toisen kauden vuonna 2019. Made Nagi / EPA
 WilmerHalen juristit julkistivat yksityiskohtaisen selvityksensä syyskuun puolivälissä.
 Siinä osoitetaan, että Maailmanpankin kakkosjohtaja Georgieva ohjeisti hyvin tarkkaan tutkijoitaan vuonna 2017 tekemään kaikkensa, jotta Kiina saisi mieluisan sijoituksen vuoden 2018 Doing Business -raportissa.
 Georgievan ohjeistus oli selvityksen mukaan lähtöisin Kiinan painostuksesta ja pääjohtaja Jim Yong Kimin antamista ohjeista.
 Pääjohtaja Kim myöntää selvityksessä, että hän oli ollut lukuisia kertoja läsnä tapaamisissa, joissa Kiina oli protestoinut heikkoa sijoitustaan talousraporteissa.
 Samaan aikaan pääjohtajan tärkein tavoite oli korottaa Maailmanpankin omaa pääomaa. Kim halusi pitää kansainvälisen neuvotteluilmapiirin suosiollisena, eikä Kiinan ärsyttäminen sopinut tähän kuvioon, selvitys kertoo.
 Sijoittajat seuraavat raporttia tarkkaan
 Doing Business -raportti on julkaistu joka vuosi 20 vuoden ajan. Se mittaa liiketoimintaedellytyksiä ja esimerkiksi lainsäädännön muutosten vaikutuksia yhteiskuntiin.
 Raporttia lukevat suurennuslasilla niin kansainväliset sijoittajat, lainanantajat kuin yksityiset yrityksetkin.
 – Kehittyville maille niiden sijoituksella on suuri merkitys, sanoo Maailmanpankin johtokunnan aiempi suomalaisjäsen  Satu Santala .
 Hän edusti Pohjoismaita ja Baltian maita johtokunnassa vuosina 2013–2016. Nykyisin hän johtaa ulkoministeriön kehityspoliittista osastoa.
 – Muutos lähemmäs kohti kärkeä on osoitus parannuksista. Luotettavaa tietoa kehittyvien maiden toimintaympäristön tilasta on usein vaikeaa saada, ja siksi Doing Business -raporttia seurataan tarkkaan, Santala kertoo.
 Suomessa raporttia on Santalan mukaan käytetty yhtenä mittarina esimerkiksi kehitysapukohteiden valinnassa.
 Maailmanpankki päätti viime viikolla lopettaa  Doing Business -raportin julkaisun johdon tutkinnan ja paljastuneiden epäselvyyksien takia.
 Kiinan sijoitus nousi sille räätälöidyllä mallilla
 Asianajotoimisto WilmerHale toteaa, että Maailmanpankin työntekijät etsivät lukuisia vaihtoehtoja Kiinan sijoituksen parantamiseksi pääjohtaja Jim Yong Kimin pyynnöstä.
 Työntekijät loivat muun muassa mallinnuksen, jossa Taiwanin ja Hongkongin talousluvut ja yhteiskunnan avoimuutta kuvaavat määreet sisällytettiin manner-Kiinan pisteytykseen.
 Hongkong on Kiinalle kuuluva erityishallintoalue ja Taiwan saarivaltio, jota Kiina pitää omana maakuntanaan.
 Johtaja Georgieva ilmoitti selvityksen mukaan, että näin ei voida kuitenkaan tehdä poliittisista syistä.
 Esillä oli ollut myös vaihtoehto, että Peking ja Shanghai olisivat saaneet muita kiinalaiskaupunkeja korkeammat pisteet Kiinan kokonaisluokituksessa.
 Lopulta Maailmanpankki löysi järjestelyn, jossa se myönsi Kiinalle lisäpisteitä talouselämää ja yritystoiminnan aloittamista koskevista lakimuutoksista.
 Lopputulos oli se, että Kiina pysyi vuoden 2018 raportissa haluamallaan sijalla 78 sen sijaan, että olisi pudonnut sijalle 85.
 Georgievan neuvonantaja Simeon Djankov oli kertonut Maailmanpankin johdon olleen tyytyväinen ratkaisun löytymiseen, selvityksessä todetaan.
 Seuraavana vuonna Maailmanpankki ilmoitti lähes kymmenen miljardin euron korotuksesta pääomaansa.
 Sen omistamien Kiina-osakkeiden osuus nousi 4,68 prosentista 6,01 prosenttiin.
 Maailmanpankin pääjohtaja Jim Yong Kim ilmoitti yllättäen alkuvuodesta 2019 jättävänsä virkansa ja siirtyvänsä yksityisen yrityksen palvelukseen.
 Kansainvälisen valuuttarahaston johtaja Kristalina Georgieva kiistää Maailmanpankin teettämän ulkopuolisen selvityksen tulokset. Clemens Bilan / EPA
 Päätöksiä odotetaan pikaisesti
 WilmerHale-lakiasiaintoimisto raportoi, että myös vuoden 2020 Doing Business -raportin teossa on yritetty painostaa Maailmanpankin työntekijöitä.
 Painostus on liittynyt Saudi-Arabiaan, Arabiemiraatteihin ja Azerbaidžaniin. Niiden sijoitus lopullisessa raportissa ei kuitenkaan ole muuttunut.
 Kansainvälisen rahoitustoiminnan suomalaiset asiantuntijat luonnehtivat selvityksen tuloksia poikkeuksellisiksi.
 – Tulokset ja syytökset ovat vakavia ja poikkeuksellisia, koska ne kohdistuvat Maailmanpankin ylimpään johtoon, sanoo kansainvälisten rahoitusasioiden yksikön päällikkö  Kristina Sarjo  valtiovarainministeriöstä.
 Hän muistuttaa, että selvitykset jatkuvat sekä Maailmanpankissa että Kansainvälisessä valuuttarahastossa.
 Näillä tiedoin Sarjo ei lähde vielä arvioimaan, onko Kristalina Georgievan asema Kansainvälisen valuuttarahaston pääjohtajana vaarassa. Hän korostaa, että tärkeintä on kuulla kaikkia osapuolia.
 Samoilla linjoilla on Suomen Pankin johtokunnan varapuheenjohtaja  Marja Nykänen.
 – Väärinkäytösepäilyt ovat aina vakavia, ja kun ne koskevat ylintä johtoa, epäilyt ovat ehdottoman vakavia. Luottamuksen säilyttämiseksi asiat on selvitettävä nopeasti ja perusteellisesti, hän sanoo.
 Myös Nykäsen mukaan asian tutkinta jatkuu sekä Maailmanpankissa että valuuttarahastossa.
 – Valuuttarahaston johtokunta on käsitellyt tapahtunutta ainakin tiistaina tällä viikolla. Koska eri osapuolilla on eriäviä näkemyksiä, heitä kaikkia on kuultava, Nykänen muistuttaa.
 Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n vuosikokous alkaa muutaman viikon kuluttua, lokakuun 14. päivä. Jotkut arvioivat, että vuosikokous ei voi alkaa ilman, että pääjohtaja Kristalina Georgievan asema on ratkaistu.
 Suomen Pankin Marja Nykäsen tiedossa ei ole, että kokouksen asialistaan olisi tähän liittyen tullut toistaiseksi muutoksia.
 Lue lisää:
 Bulgarialaisesta Georgievasta Euroopan ehdokas IMF:n johtoon
 Lintilä IMF-valintasaagasta: ”Pohjoismaista talousosaamista arvostetaan, mutta henkilövalinnoissa se aina kummasti unohtuu”
 Olli Rehn vetäytyy ehdokkuudesta IMF:n johtoon

Maailmanpankin ja valuuttarahaston johdon epäillään suosineen Kiinaa bisnesraportissaan – IMF:n pääjohtajan uskottavuus vaakalaudalla


Summary: Talousvaliokunnan puheenjohtajan Sanni Grahn-Laasosen (kok.) mukaan keskustelu oli tarpeellinen. Tuppurainen kiitteli kuulemista hyväksi ja seikkaperäiseksi.

Eduskunnan talousvaliokunta kuuli tänään kokouksessaan Eurooppa- ja omistajaohjausministeri  Tytti Tuppuraista  (sd.) liittyen hallituksen viime viikkoiseen SSAB-päätökseen.
 Hallitus päätti siirtää teräsyhtiö SSAB:n osakkeet Solidium-yhtiöltä valtioneuvoston kanslian suoraan omistukseen.
 – Saimme ministeriltä katsauksen tähän asiaan. Kysymyksiä oli paljon ja keskustelu oli tarpeellinen, valiokunnan puheenjohtaja  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) sanoi Ylelle kokouksen jälkeen.
 Grahn-Laasosen mukaan talousvaliokunta käsittelee omistajapolitiikkaa ja -ohjausta laajemminkin omana aiheenaan. Kuulemiset jatkuvat vielä ja asian käsitteleminen on kesken.
 – Operatiivinen toimivalta omistajaohjauksessa on valtioneuvostolla. Talousvaliokunnan näkökulmasta on tietenkin tärkeää pysyä informoituna. Valiokunnan näkökulmasta kysymys on, onko omistajapoliittinen linja johdonmukainen. Toimitaanko sen linjan mukaan, joka on tuotu eduskunnalle valtioneuvoston periaatepäätöksenä omistajapolitiikasta?
 Tuppurainen: Valiokunta koki ratkaisun johdonmukaiseksi
 Ministeri Tuppurainen kiitteli keskustelua ”hyväksi ja seikkaperäiseksi”. Hänen mukaansa ratkaisu on niin ikään linjassa valtion omistajapoliittisen periaatepäätöksen kanssa.
 – Se on täysin sen mukainen, kuten myös Solidiumin toimintalinjan mukainen. Solidium jatkaa toimintaansa kuten aiemminkin eli kansallisena ankkuriomistajana, jolla on toiminnassaan finanssi-intressi, Tuppurainen sanoi Ylelle.
 Hän muistutti, että Solidium on luonteeltaan finanssisijoittaja, eikä siksi hallinnoi yhtiöitä joille on määritelty strateginen intressi. Strategisen intressin yhtiöt taas ovat valtioneuvoston kanslian alaisuudessa.
 – Työ- ja elinkeinoministeri on määritellyt SSAB:n omistukselle strategisen intressin, joka perustuu mahdollisuuteen siirtyä (SSAB:n) Raahen-tehtaallakin fossiilivapaaseen teräksen valmistamiseen. Kun intressi on muuttunut, ei ole enää perustelua pitää omistuksia Solidiumissa, Tuppurainen sanoi.
 – Tämä askarrutti valiokuntaa, ja kun se käytiin läpi, ratkaisu koettiin johdonmukaiseksi. Oli hyvä päästä avaamaan tämän päätöksen taustoja.
 Valtio omistaa 6,3 prosenttia yhtiöstä
 Erikoisteräksiä valmistavan SSAB:n liikevaihto oli viime vuonna 6,5 miljardia euroa. Solidium on ollut yhtiön kolmanneksi suurin omistaja 6,3 prosentin osuudella osakkeista ja 8,0 prosentin osuudella äänivallasta.
 Yhtiön suurin omistaja on ruotsalainen valtionyhtiö LKAB eli Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag.
 Tuppurainen muistutti, ettei valtioneuvoston kansliassa tehdä päätöksiä SSAB:n toimintaan liittyen.
 – Käytännön päätökset tehdään yhtiön johdossa, emmekä me puutu operationaaliseen toimintaan. Yhdessä ruotsalaisen pääomistajan kanssa meillä on kuitenkin mahdollisuus vaikuttaa yhtiön strategiaan, hän sanoi.
 SSAB:n Suomen tuotantolaitokset sijaitsevat Raahessa ja Hämeenlinnassa. Yhtiön osake on noteerattu Tukholman ja Helsingin pörsseissä.
 Lue myös:
 Suomen ja Ruotsin valtiot ovat ottaneet SSAB:n tiukkaan otteeseen – mitä Suomen suurimman saastuttajan omistuskuvioissa oikein tapahtuu?
 SSAB:n hallituksen puheenjohtaja eroaa
 Hallitus haluaa teollisuuden suuren hiilidioksidipäästäjän suoraan alaisuuteensa – SSAB:n osakkeet siirtyvät Solidiumista valtioneuvoston kanslialle

Talousvaliokunta kuuli ministeri Tuppuraista hallituksen SSAB-ratkaisusta


Summary: Ilmastopaneelin tuore raportti kokoaa ensimmäistä kertaa yhteen ilmastonmuutoksen vaikutuksia maakunnittain. Raportti muistuttaa, että useimmissa maakunnissa tarvitaan nyt aktiivista tarttumista sopeutumisen suunnitteluun.

Suomen ilmasto muuttuu lähivuosikymmeninä peruuttamattomasti. Muutos pitää ottaa huomioon alueellisissa sopeutumissuunnitelmissa, muistutetaan  Suomen ilmastopaneelin torstaina julkaistussa raportissa.
 Suomessa ilmastonmuutos tuo mukanaan erityisesti rankkasateita ja tulvia.
 Tulevaisuuden matalapaineet pitävät sisällään enemmän vettä. Sateiden ilmastonmuutoskerroin on vuorokausisateille 1,25–1,3 ja tuntisateille 1,35–1,5.
 Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi hulevesitulvien määrä kasvaa tulevaisuudessa kaikissa Suomen maakunnissa. Erityisesti riskiä on suuremmissa kaupungeissa, joissa viemäriverkostot eivät kykene vetämään rankkasateiden vesimääriä entiseen tapaan.
 Toisaalta Suomen talviolosuhteet muuttuvat, joten lumen ja jään sulamisesta aiheutuvat tulvat muuttavat myös luonnettaan, paikoin jopa vähenevät.
 Porissa on Suomen suurin tulvariski. Toisena tulee Rovaniemi. Myös Suomen etelärannikko ja Kymenlaaksossa Kymijoen varsi sekä Haminan ja Kotkan rannikkoalue joutuvat painimaan sekä rankkasateiden että meritulvien kanssa.
 Kokosimme tähän pääkohtia maakuntien tulvariskeistä.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ahvenanmaa
 Ahvenanmaan alueella tulvariskit ovat melko pieniä. Alueen vesistöt ovat pieniä eivätkä aiheuta merkittäviä riskejä. Rannat ovat pääosin jyrkkiä, ja se vähentää merivesitulvien riskiä alueella.
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset alueen tulvariskeihin tuskin ovat kovin suuria vuoteen 2050 mennessä, mutta rankkasateiden yleistyminen lisää jonkin verran hulevesitulvien riskiä.
 Etelä-Karjala
 Etelä-Karjalan maakunnan alueella ei ole nimetty merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita alueella on Lappeenranta ja Taipalsaari. Niissä on joitakin riskikohteita: asutusta ja välttämättömyyspalveluja. Saimaan rannalla Lappeenrannassa sijaitsee UPM Kaukas ja Imatralla Stora-Enso Imatra. Saimaan rannalla on lisäksi runsaasti loma-asutusta.
 Ilmastonmuutoksen on arvioitu lisäävän Saimaan tulvariskejä vuoteen 2050 mennessä sateen kasvun myötä ja suurimpien tulvien ajoituksen muuttuessa entistä enemmän talvelle.
 Vesistötulvien lisäksi myös hulevesitulvien riski kasvaa alueella rankkasateiden yleistymisen myötä.
 Etelä-Pohjanmaa
 Alueella on kolme merkittävää tulvariskialuetta: Ilmajoki-Seinäjoki ja Ylistaro-Koivulahti Kyrönjoella (jatkuu myös Pohjanmaan maakunnan puolelle) ja Lapua Lapuanjoella.
 Erittäin harvinainen tulva vaikeuttaisi näillä alueilla tuhansien ihmisten elämää. Kaikilla alueilla on myös vaikeasti evakuoitavia kohteita, esimerkiksi kouluja ja päiväkoti. Tulva aiheuttaisi merkittävien tieliikenneyhteyksien katkeamisen.
 Merkittävien tulvariskialueiden lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on muita tulvariskialueita: Jalasjärven taajama ja Kauhajoki Kyrönjoella ja Jurvan taajama Närpiönjoella.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvien tulvariskien arvioidaan pysyvän lähellä nykyistä vuoteen 2050 mennessä, mutta vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta ja ne voivat vaihdella tulvariskialueittain.
 Alueen suuremmissa vesistöissä tulvariskit voi myös vähentyä kevättulvien pienentyessä, kun taas etenkin pienemmissä vesistöissä kuten Närpiönjoella tulvat kasvavat joillain ilmastoskenaarioilla. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.
 Jääpatojen riski mahdollisesti pienenee tulevaisuudessa, kun jään määrä vähenee. Jääpatojen muodostumista ja tilanteen muuttumista ilmastonmuutoksen vaikutuksesta kuitenkin tunnetaan vielä huonosti, joten arvio on hyvin epävarma.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Etelä-Savo
 Etelä-Savo on Suomen vesistöisin maakunta, jossa ei ole ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Ilmastonmuutos todennäköisesti kasvattaa alueella Saimaan ja siihen yhteydessä olevien järvien tulvia vuoteen 2050 mennessä ja muuttaa niiden ajoitusta enemmän talvelle nykyisestä kesäajasta.
 Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa.
 Kainuu
 Kainuussa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muu tulvariskialue Kainuussa on Kuhmon keskustaajama. Ilmastonmuutoksen seurauksena tulvat saattavat Kuhmon alueella pienentyä lumen määrän vähetessä vuoteen 2050 mennessä.
 Rankkasateiden lisääntyminen voi tulevaisuudessa lisätä hulevesitulvien riskiä, joka tosin ei alueella ole kovin suuri.
 Kanta-Häme
 Kanta-Hämeessä on yksi merkittävä tulvariskialue: Riihimäki.
 Riihimäellä arvioidaan olevan erittäin harvinaisen tulvan vaikutusalueella 1 550 asukasta ja neljä vaikeasti evakuoitavaa kohdetta. Lisäksi tulva voisi aiheuttaa muun muassa talousveden pilaantumisen, sähkön ja lämmönjakelun keskeytymisen sekä puhelin- ja tietoliikenneyhteyksien katkeamisen.
 Ilmastonmuutoksen vaikutus Riihimäen tulviin vuoteen 2050 mennessä on melko epävarma ja vaihtelee riippuen käytetystä ilmastoskenaariosta. Todennäköisesti vesistötulvien riski pysyy entisellään tai hieman lisääntyy rankkasateiden kasvun myötä.
 Hulevesitulvat alueella todennäköisesti yleistyvät rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Keski-Pohjanmaa
 Keski-Pohjanmaan maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita, mutta muu tulvariskialue on Perhon taajama Perhonjoella.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Keski-Pohjanmaan tulvariskien arvioidaan pysyvän lähes ennallaan vuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.
 Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Keski-Suomi
 Keski-Suomen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Alueella olevia muita tulvariskialueita ovat Jyväskylä Kymijoen vesistöalueella ja Keuruun keskustaajama Kokemäenjoen vesistöalueella.
 Suuren vesistön keskusjärven Päijänteen tulvariski todennäköisesti kasvaa sateiden kasvun myötä ja tulvien siirtyessä talviaikaan.
 Kokemäenjoen latvoilla Keurusselän järven rannalla Keuruussa ilmastonmuutos todennäköisesti pienentää tulvariskiä lumen vähetessä ja kevättulvien pienetessä.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Kymenlaakso
 Kymenlaakson maakunnassa on kaksi merkittävää tulvariskialuetta: vesistötulville Kymijoen alaosa Kymijoen varrella ja merivesitulville Haminan ja Kotkan rannikkoalue. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella asuu satoja ihmisiä.
 Ilmastonmuutos lisää Kymijoen tulvariskiä vuoteen 2050 mennessä, erityisesti kasvavat syksyn ja talven tulvat. Myös hyydetulvariski Kymijoen pääuomassa voi kasvaa lähivuosikymmeninä.
 Korkean merivedenkorkeuden riski kasvaa todennäköisesti hieman vuoteen 2050 mennessä ja selvemmin vuosisadan loppuun mennessä.
 Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Lappi
 Lapin maakunnan alueella on kuusi merkittävää tulvariskialuetta. Se on enemmän kuin missään muussa maakunnassa.
 Kuudesta merkittävästä tulvariskialueesta viisi on vesistötulvariskialuetta: Rovaniemen kaupunki, Kittilän kirkonkylä, Kemijärven kaupunki (Kemijoen vesistöalueella), Ivalon taajama (Ivalojoki) ja Tornion kaupunki (Tornionjoki). Yksi on rannikkotulvakohde eli Kemin rannikkoalue.
 Rovaniemi on Porin ohella Suomen merkittävin tulvariskialue, jossa vahinkoja syntyy asuinrakennuksille, erityiskohteille ja tiestölle. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella olisi noin 6 000 asukasta ja useita vaikeasti evakuoitavia kohteita sekä kolme museota. Kohteiden kastuminen aiheuttaisi mitattavat vahingot.
 Ivalossa, Kemijärvellä, Kittilässä ja Torniossa erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on kussakin tuhansia asukkaita ja alueilla sijaitsee useita vaikeasti evakuoituvia kohteita, kuten palvelutaloja, päiväkoteja ja terveyskeskuksia.
 Kemijärvellä ja Ivalossa alueen tulvariskiä nostaa tulvapenkereiden mahdollinen murtuminen, jolloin tulva nousee alueelle yllättäen ja nopeasti. Torniossa pahin tulvariski aiheutuu jääpatotulvasta Tornionjoessa.
 Kemissä meritulvan vahingot ovat huomattavia erittäin harvinaisilla tulvilla. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on lähes 1000 asukasta.
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset tulvien suuruuteen Lapin vesistöissä vuoteen 2050 mennessä ovat epävarmoja. Toisaalta lämpeneminen vähentää keskimäärin talven aikana kertyvää lumimäärää, mikä voi pienentää tulvia, mutta sateiden lisääntyminen talvella ja keväällä voi myös kasvattaa tulvia etenkin lähivuosikymmeninä.
 Keskimäärin tulvat pysyvät ennallaan tai pienenevät, mutta ääriskenaarioilla ja rankkojen sateiden kasvaessa tulvien kasvukin voi olla mahdollista lähivuosikymmeninä. Kevättulvat säilyvät suurimpina vesistötulvina.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden lisääntyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Pirkanmaa
 Pirkanmaalla ei ole merkittäviä tulvariskialueita.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Vammalan tulvariski todennäköisesti pysyy ennallaan tai kasvaa vuoteen 2050 mennessä. Tulvien ajoitus siirtyy entistä enemmän keväästä syksyyn ja talveen. Hyydetulvat voivat lisätä Kokemäenjoen yläosan ja Vammalan tulvahaittoja ja hyydetulvien riskin on arvioitu kasvavan lähitulevaisuudessa.
 Pohjanmaa
 Pohjanmaalla sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta, Laihia-Tuovila-Runsor Laihianjoella ja Lapväärtti Lapväärtinjoella. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla pääosin sijaitseva merkittävä tulvariskialue Ylistaro-Koivulahti jatkuu myös Pohjanmaan puolelle Kyrönjoen suistoon. Alueella asuu satoja ihmisiä.
 Lisäksi Pohjanmaalla on useita muita tulvariskialueita.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueilla vuoteen 2050 mennessä, ja vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta kesän rankkasateista aiheutuvat tulvat todennäköisesti kasvavat, samoin syys- ja talvitulvat.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Merivesitulvien riskin arvioidaan pysyvän ennallaan tai pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas pysyvän ennallaan tai kasvavan merivedenkorkeuden nousun vaikutuksesta.
 Pohjois-Karjala
 Alueella ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita on viisi, kaikki Vuoksen vesistöalueella. Nämätulvariskialueet ovat Joensuun taajama ympäristöineen, Liperin taajama, Enon taajama, Lieksan taajama ja Nurmeksen taajama.
 Pielisen ja Pielisjoen tulvat pysynevät keskimäärin lähellä nykytasoaan vuoteen 2050 mennessä. Kevättulvat pienenevät lumen vähetessä, mutta syksyn ja talven tulvat toisaalta kasvavat. Vuosisadan lopulla tulvariski voi kasvaa, mutta lähivuosikymmeninä näin ei todennäköisesti vielä käy.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Pohjois-Pohjanmaa
 Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee kolme merkittävää tulvariskialuetta: Pudasjärvi Iijoella, Pyhäjoen alaosa (Pyhäjoen taajama-Oulainen) Pyhäjoella ja Alavieska-Ylivieska Kalajoella.
 Alueella on lisäksi paljon muita tulvariskialueita lähinnä alueen isojen jokien ympäristössä. Useissa kohteissa suurin riski muodostuu jääpadoista, Oulussa hyydetulvat ovat merkittävä riskitekijä.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueillavuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen todennäköisesti pienentää kevättulvia, mutta etenkin Iijoella ja Kiiminkijoella voi vielä esiintyä hyvin runsaslumisiakin talvia.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Merivesitulvien riskin arvioidaan pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas olevan nykytasolla tai kasvavan.
 Pohjois-Savo
 Pohjois-Savossa ei sijaitse merkittäviä tulvariskialue. Muita tulvariskialueita on neljä: Iisalmen, Kuopion, Kiuruveden ja Varkauden keskustat ympäristöineen.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvat todennäköisesti pienenevät tai pysyvät nykyisellään. Tähän asti suurimpia tulvia olleet kevättulvat pienenevät lumen määrän vähetessä, toisaalta syys- ja talvitulvien arvioidaan kasvavan.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.
 Rankkasateen jälkeen Kuopion satamakadulla kesäkuussa 2021. Kuvituskuva Juhani Forsman / Yle
 Päijät-Häme
 Päijät-Hämeen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita eikä myöskään muita tulvariskialueita.
 Päijänteen tulvien on arvioitu kasvavan tai pysyvän nykyisellään vuoteen 2050 mennessä, pienempien järvien ja jokien tulvissa ei välttämättä ole merkittävää muutosta ja myös tulvien pieneneminen on mahdollista.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.
 Satakunta
 Satakunnan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Pori ja Huittinen Kokemäenjoella.
 Muita tulvariskialueita alueella ovat Merikarvia ja Pomarkku Karvianjoella sekä Kokemäen alue Kokemäenjoen varrella.
 Porissa tulvariski muodostuu vesistötulvan ja merivesitulvan yhdistelmänä ja todennäköisin suuria vahinkoja aiheuttava tulvatyyppi ovat jääpato- tai hyydetulvat, joiden tarkkaa todennäköisyyttä on kuitenkin hankalaarvioida. Pori on Suomen merkittävin tulvariskialue yhdessä Rovaniemen kanssa.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta tulvariski Kokemäenjoessa todennäköisesti kasvaa tai pysyy ennallaan vuoteen 2050 mennessä ja siirtyy entistä enemmän syksyyn ja talveen. Porin tulvariskiin vaikuttavat Kokemäenjoen lisäksi myös merivesi ja jääpato- ja hyyderiski.
 Hyydetulvien riski Kokemäenjoessa kasvaa vuoteen 2050 mennessä, kun jääkantta on entistä harvemmin ja suuria virtaamia talvella entistä useammin.
 Porissa oli suuri hulevesitulva vuonna 2007, jolloin kaupungin alueelle osunut harvinaisen suuri rankkasade aiheutti suuria, noin 20 miljoonan euron vahinkoja. Hulevesitulvien riskin arvioidaan kasvavan ilmastonmuutoksen vaikutuksesta, kun rankkasateiden ennakoidaan kasvavan.
 Uusimaa
 Uudenmaan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Helsingin ja Espoon rannikkoalue ja Loviisan rannikkoalue.
 Nämä ovat korkeasta merivedenkorkeudesta aiheutuvia rannikkotulva-alueita, jossa korkea merivedenkorkeus voi aiheuttaa merkittäviä vahinkoja rakennuksille ja infrastruktuurille. Helsingin ja Espoon alueella vahinkojen odotusarvo on noin neljä miljoonaa euroa vuosittain.
 Ilmastonmuutoksen on arvioitu kasvattavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Suomenlahdella jonkin verran vuosisadan puoleen väliin mennessä ja selvemmin vuosisadan loppupuolella, tosin arvioihin liittyy merkittävää epävarmuutta.
 Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen vaikutus on epävarma ja vaihtelee vesistöittäin, mutta todennäköisesti muutokset tulvien suuruudessa eivät ole kovin suuria. Toisaalta lumen sulamisesta aiheutuvat tulvat pienenevät, mutta talvitulvat ja rankkojen sateiden aiheuttamat tulvat erityisesti rannikon pienilillä tiiviisti rakennetuilla valuma-alueilla kasvavat.
 Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.
 Vesi täytti alikulkusillan Raaseporissa helmikuussa 2020. Kuvituskuva Christoffer Westerlund / Yle
 Varsinais-Suomi
 Varsinais-Suomessa sijaitsee yksi merkittävä tulvariskialue, Turun rannikkoalue, joka on riski merivesitulvan vuoksi.
 Lisäksi alueella on muita tulvariskialueita Salo Uskelanjoella, Eura Eurajoella sekä Perniö Kiskojoensivuhaaran Perniönjoen varrella.
 Ilmastonmuutoksen ei ole arvioitu muuttavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Saaristomerellä vielä merkittävästi vuoteen 2050 mennessa, mutta kasvattavan niitä vuosisadan loppupuolella.
 Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen ei ennakoida aiheuttavan alueella suurta muutosta vuoteen 2050 mennessä. Vaikutus voi kuitenkin vaihdella vesistöalueittain.
 Hulevesitulvien riski kasvaa tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.
 Lue myös :
 Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan sademäärän merkittävään kasvuun ja vakavien tuhotulvien riskiin – "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö"
 Ilmastonmuutos on vienyt suomalaisilta koteja, raanveden ja jopa hengen – tässä 8 tarinaa tapahtuneista mullistuksista
 Toimittajalta: Tein tutkimusmatkan ilmastonmuutoksen Suomeen, enkä vaipunut epätoivoon
 Tällainen on ”pesusienikaupunki” – ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat täällä ja on aika kääriä hihat – terveysriskeinä ovat uudet infektiosairaudet ja sisäilman pilaantuminen

Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit


Summary: Miehikkälän Savansuolla on aloitettu vanhan suon palauttaminen entiselleen. Ojitukset ovat pilanneet suon vuosikymmeniä sitten.

Miehikkälän Savansuolla Kaakkois-Suomessa kokeillaan parhaillaan erikoista menetelmää suon ennallistamisessa.
 Suomen luonnonsuojeluliitto, Metsähallitus ja kosmetiikkayritys Lumene perustavat suolle koealueita, joihin istutetaan käsin rahkasammalta. Sammalta siirretään ämpäreissä läheisiltä alueilta, joissa sitä on vielä jäljellä.
 Istutukset ovat alkaneet tällä viikolla ja jatkuvat ensi vuoden puolelle asti. Sammalta siirretään kasvittomille laikuille, joista niiden toivotaan lähtevän leviämään nopeasti.
 Rahkasammalen istuttaminen on osa Miehikkälän Savansuon ennallistamista. Savansuo on aikoinaan ojitettu, ja nyt se aiotaan palauttaa luonnontilaan. Sammalta siirretään muutamalle kymmenelle testialueelle.
 Aiheesta lisää :  Näin ihminen pilasi luonnon 10 000 vuoden työn – korjaaminen alkaa nyt, vaikka ennallaan se on ehkä vasta sadan vuoden kuluttua
 Savansuolle siirrettiin tänään ämpäreittäin rahkasammalta. Kuvassa viestintäasiantuntija Hanne Kosonen ja hankekoordinaattori Tuuli Hakulinen Suomen luonnonsuojeluliitosta. Dmitry Model
 Kasvittomia laikkuja
 Miehikkälän Savansuo on yksi Metsähallituksen viidestä suosta, joita aiotaan ennallistaa Kymenlaakson, Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon alueilla.
 Savansuolla on laajoja alueita, joilla ei ole kasveja ollenkaan. Esimerkiksi puut eivät ole lähteneet kasvamaan juuri lainkaan vuosikymmenten takaisen ojituksen jälkeen.
 – Rahkasammal-lajisto ei ole palautunut vuosikymmenien aikana kasvittomille laikuille. Nyt haluamme katsoa, voiko tällä edesauttaa palautumista, kertoo soiden ennallistamisen asiantuntija  Olli Turunen  Suomen luonnonsuojeluliitosta.
 Biologi Olli Turunen on mukana ennallistamassa Savansuota Miehikkälässä. Arkistokuva. Mikko Savolainen / Yle
 Idea on poimittu Länsi-Euroopasta, jossa on tehty paljon rahkasammalen siirtoistutuksia. Siellä rahkasammalta on kipattu kuorma-autoilla suolle murskattuna; Miehikkälässä rahkasammaleet siirretään kokonaisina käsin.
 Rahkasammalen tarkoituksena on saada vähennettyä metaanipäästöjä, joita suossa syntyy. Sammaleessa on bakteereja, jotka syövät metaania.
 – Kun suo alkaa toimimaan ja sitomaan hiiltä, niin sieltä syntyy metaania. Kun suo toimii hyvin ja päällä on eheä rahkasammalkerros, se syö saman tien metaanin, mitä suossa syntyy, Olli Turunen kertoo.
 Linnut ja marjat takaisin
 Samalla tarkoituksena on saada kuntoon viereinen Savanjärvi, joka on kärsinyt ojituksista. Ojista kerääntyy sinne turvemassaa, joka pilaa järveä. Jatkossa tällaisia ojavesikanavia ei suolla enää nähdä.
 – Kanavat katoavat, ja suolla oleva vesi jää laikkuihin. Ihan kokemuksesta voin sanoa, että tietyt suolinnut tulevat hyvinkin nopeasti.
 Savansuolla kaivettiin tänään koloja rahkasammaleelle.  Dmitry Model
 Suomen luonnonsuojeluliiton asiantuntija Olli Turunen uskoo, että tulokset näkyvät jo ensi vuonna. Savansuolta voi pian päästä jopa keräämään lakkoja ja karpaloita.
 – Veikkaan, että ensi vuonna lakka kukkii jo runsaana suolla. Karpalot voivat vaatia vähän pidemmän aikaa, mutta lakka palautuu vuodessa-parissa, Olli Turunen kertoo.
 Viime kesänä Savansuolla on ajanut kaivinkone täyttämässä suurimman osan ojista umpeen. Tätä jatketaan tulevana talvena, jos jäätilanne sen sallii.
 Kosmetiikkayritys hyödyntää suokasveja
 Entä miten kosmetiikkayritys Lumene liittyy suon ennallistamiseen? Yhtiö rahoittaa ennallistamista paitsi brändisyistä, myös siksi, että yritys käyttää suolla kasvavia kasveja tuotteissaan.
 Lumene käyttää kosmetiikkaan esimerkiksi lakasta, karpalosta ja tupasvillasta kehitettyjä raaka-aineita. Kosmetiikkayritys hyödyntää esimerkiksi elintarvikeyritysten mehumarjoista ylijääneet siemenet siten, että siemenistä puristetaan öljyä tuotteiden raaka-aineeksi.
 – Aika tarkalleen 20 vuotta sitten otimme ensimmäisen tällaisen raaka-aineen käyttöön. Lakasta valmistettava siemenöljy oli juuri näitä ihan ensimmäisiä, Lumenen tuotekehitys- ja vastuullisuusjohtaja  Tiina Isohanni  kertoo.
 Siementen uuttamisen jälkeen öljy tuodaan Torniossa sijaitsevasta yrityksestä Espooseen isoissa kanistereissa. Reilun 100 kilogramman lakkaerästä saa siemenöljyä noin yhden kilogramman verran.
 Lumenen työntekijöiden on tarkoitus päästä talkoojoukolla istuttamaan rahkasammalta Miehikkälään. Koronatilanne on kuitenkin sotkenut suunnitelmat, ja uusi yritys on ensi keväänä.

Ihmisen pilaaman suon pelastamiseen kokeillaan harvinaista keinoa – lähialueilta kannetaan alueelle ämpäreittäin rahkasammalta


Summary: Neljä EU:n alueelle pyrkinyttä ihmistä on kuollut Puolan ja Valko-Venäjän rajalla. He olivat ilmeisesti irakilaisia. Puolalainen kansalaisjärjestö varoittaa, että rajalla kuolee lisää ihmisiä, ellei tilannetta ratkaista.

Viikonloppuna Puolan puolelta rajaa löytyi kolme kuollutta miestä. Valko-Venäjän puolella puolalaiset rajavartijat näkivät puolestaan kuolleen naisen.
 Kuolleet olivat ilmeisesti irakilaisia, jotka menehtyivät hypotermiaan eli kylmyyden seurauksena.
 Rajalla tapahtuneista kuolemista oli varoitettu jo aiemmin, sanoo  Kalina Czwarnóg  puolalaisesta Ocalenie-säätiöstä, joka keskittyy pakolaisten ja maahanmuuttajien auttamiseen.
 – Valitettavasti näitä tapauksia on tulossa lisää, ellei tilanne muutu, Czwarnóg sanoo puhelinhaastattelussa Varsovasta.
 EU:n Valko-Venäjän vastaiselle rajalle on saapunut poikkeuksellisen paljon siirtolaisia ja pakolaisia keväästä lähtien.
 Valko-Venäjän itsevaltainen presidentti  Aljaksandr Lukašenka  uhkasi jo toukokuun lopulla päästää "huumeet ja siirtolaiset" rajan yli EU:n alueelle vastatoimena unionin Valko-Venäjälle asettamille pakotteille.
 Afganistanilaiset työnnettiin takaisin
 Kalina Czwarnóg on erityisen huolestunut 32 hengen afganistanilaisen ryhmästä, jossa on viisi naista ja yksi alaikäinen.
 Ryhmä on ollut Puolan ja Valko-Venäjän välisellä ei-kenenkään-maalla, lähellä Usnarz Górnyn kylää, jo yli kuusi viikkoa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Afganistanilaiset eivät pääse Puolaan, eivätkä valkovenäläiset rajavartijat päästä heitä takaisin Valko-Venäjälle.
 Ocalenie-säätiön työntekijät ovat pitäneet yhteyttä ryhmään.
 – He ovat moneen kertaan sanoneet rajavartijoille hakevansa turvapaikkaa Puolasta ja ovat myös antaneet asianajajille valtuutuksen jättää turvapaikkahakemuksen, Czwarnóg kertoo.
 Hänen mukaansa Puolan pitäisi käsitellä turvapaikkahakemukset, koska ryhmä ehti käydä Puolan maaperällä, ennen kuin heidät työnnettiin takaisin rajavyöhykkeelle.
 Olosuhteet muuttumassa vaarallisiksi
 Olosuhteet rajalla ovat muuttumassa nopeasti huonompaan suuntaan.
 – Siellä sataa paljon, ja sää on kylmenemässä. Nämä ihmiset kertovat meille, että suurin osa heistä on sairastunut, eivätkä he selviä enää montaa päivää. Pelkomme on, että joku heistäkin kuolee, sanoo Kalina Czwarnóg.
 Osa afganistanilaisista on sairastunut juotuaan vettä läheisestä purosta, toiset kylmyyden seurauksena.
 Czwarnógin mukaan valkovenäläiset rajavartijat ovat antaneet afganistanilaisille vanhoja univormuja. Keskiviikkona valkovenäläiset toimittivat ryhmälle myös ruokaa ensimmäisen kerran viikkoon.
 Puola julisti rajalle poikkeustilan
 Puolan ja Valko-Venäjän rajan tapahtumista on vaikea saada luotettavaa tietoa.
 Puolan viranomaiset ovat julistaneet rajaseudulle poikkeustilan ja estäneet toimittajilta ja järjestöjen työntekijöiltä pääsyn rajalle.
 Valko-Venäjän vastaiselle rajalle julistettua poikkeustilaa ja uutta raja-aitaa vastustava mielenosoittaja Puolan parlamentin edustalla Varsovassa. All Over Press
 Ennen kuin poikkeustila astui voimaan, Ocalenie-säätiö sanoo kuulleensa myös rajalla jumissa olevasta 24 hengen syyrialaisryhmästä. Heihin ei kuitenkaan ole saatu yhteyttä.
 – On mahdollista, että rajalla on vielä enemmänkin väkeä, mutta meillä ei ole tästä tietoa, Czwarnóg sanoo.
 Puolan pääministerin  Mateusz Morawieckin  mukaan Valko-Venäjän rajalla on havaittu elokuun alun jälkeen noin 7 000 maahanpyrkijää.
 Myös Latviassa ja Liettuassa  rajan yli on pyrkinyt satoja siirtolaisia  ja turvapaikanhakijoita Irakista ja muualta Lähi-Idästä. Liettuassa otettiin kesän aikana kiinni yli 4 000 luvattomasti rajan yli pyrkinyttä.
 Puolan viranomaisten mukaan Valko-Venäjällä on tällä hetkellä yhä noin 10 000 ihmistä, jotka ovat pyrkimässä rajan yli.
 Kalina Czwarnógin mielestä lukuja ja tulijoiden muodostamaa uhkaa liioitellaan Puolassa sisäpoliittisista syistä.
 Puola on tehostanut Valko-Venäjän vastaisen rajan valvontaa. All Over Press
 Diktaattori Lukašenka matkanjärjestäjänä
 Puola syyttää Valko-Venäjää uuden siirtolaisreitin luomisesta. Puolan mukaan Valko-Venäjä yrittää painostaa Euroopan unionia kostoksi sille määrätyistä pakotteista.
 Turkin lentoyhtiö Turkish Airlines ja Valko-Venäjän Belavia lentävät useita lentoja päivässä Istanbulista Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin. Istanbulia on pidetty yhtenä irakilaisten ja muiden siirtolaisten välietappina matkalla kohti Länsi-Eurooppaa.
 Irakin valtiollinen lentoyhtiö  keskeytti elokuussa lentonsa  Minskiin Liettuan painostuksen seurauksena. Tuolloin kävi ilmi, että osa valkovenäläisen matkatoimiston tuomista irakilaisista oli päätynyt Latvian, Liettuan tai Puolan vastaiselle rajalle.
 Valko-Venäjän valtiollisella Tsentrkurort -matkatoimistolla on ollut keskeinen rooli rajaliikenteen järjestämisessä ja viisumien myöntämisessä siirtolaisille. Matkatoimisto toimii suoraan presidentti Aljaksandr Lukašenkan hallinnon alaisuudessa.
 Tämä käy ilmi saksalaisen  Der Spiegel -lehden  ja venäläisen liikemiehen  Mihail Hodorkovskin  perustaman Dossier-tutkimusryhmän tekemästä selvityksestä. Matkatoimisto on kiistänyt osallisuutensa.
 “Turvapaikkahakemukset käsiteltävä”
 Kalina Czwarnóg Ocalenie-säätiöstä sanoo, että Lukašenkan sotkeutuminen asiaan ei voi oikeuttaa sitä, että rajalla olevia kohdellaan kaltoin.
 Hänen mukaansa Puolan täytyy noudattaa lakia ja kansainvälistä oikeutta: lain mukaan ihmisillä on oikeus hakea turvapaikkaa ja hakemukset on käsiteltävä.
 – Sillä ei ole merkitystä, onko tämä osa Valko-Venäjän diktaattorin hybridioperaatiota vai ei. Näitä ihmisiä tulee auttaa joka tapauksessa, Czwarnóg sanoo.
 Puolalaisia sotilaita rakentamassa uutta raja-aitaa Valko-Venäjän vastaiselle rajalle. All Over Press
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR ja kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM  ovat kehottaneet Puolan viranomaisia sallimaan elintarvikkeiden ja lääkintäavun toimittamisen raja-alueelle.
 Järjestöt ovat huolissaan siitä, että ihmisiä käännytetään rajoilla ilman, että heidän tilannetta selvitetään. Huoli koskee muitakin maita kuin Puolaa.
 IOM:n ja UNHCR:n mukaan oikeutta hakea turvapaikkaa pitäisi kunnioittaa samalla, kun valtiot turvaavat rajansa.
 Entistä useampaa EU:n ulkorajalla sijaitsevaa valtiota on arvosteltu pikakäännytyksistä.
 Kroatiaa on syytetty väkivaltaisista otteista , kun se palauttaa ihmisiä rajaltaan Bosnia-Hertsegovinaan.  Kreikka taas näyttää työntävän  Turkin kautta tulevia siirtolaisia ja pakolaisia takaisin kohti Turkin rannikkoa.
 Lue lisää:
 Suomalaiset rajavartijat etsivät jalanjälkiä hiekasta Liettuan ja Valko-Venäjän välisellä rajalla – Frontex tarjoaa valvonta-apua EU:n ulkorajalla
 Valko-Venäjä kiristää EU:ta päästäen siirtolaisia yli rajan – Liettuan mukaan Lukašenkan hallinto järjestää kuljetuksia
 Analyysi: EU:ta syytetään lepsuksi nyrkkeilysäkiksi, mutta pakotteet ovat mainettaan vahvempi leka erityisesti pientä Valko-Venäjää vastaan

Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut ja kymmeniä afganistanilaisia on ollut viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla


Summary: Tampereen yliopistollisen sairaalan aikuispsykiatriassa on 35 erikoislääkärin vaje. Ensimmäistä tai toista käyntiä jonottaa noin 2 300 ihmistä.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Viime keväänä tamperelainen  Mikaela  voi niin huonosti, että itsemurha tuntui ainoalta vaihtoehdolta. Hän kertoo katselleensa jo paikkoja, joista voisi hypätä.
 – Tuntui, että en jaksa, kun en saa apua. Ne kuukaudet ovat hyvin sekava mössö. Olen jälkikäteen miettinyt, että mitä jos olisinkin hypännyt. Mutta onneksi se jäi siihen.
 Mikaela ei esiinny jutussa omalla nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Mikaela sairastaa kaksisuuntaista mielialahäiriötä ja tarvitsee jatkuvaa lääkitystä. Vielä viime vuonna hänellä oli pysyvä hoitosuhde psykiatrin kanssa. Vuoden vaihteessa se loppui, koska Tampereen kaupungin  mielenterveys- ja päihdepalvelut siirrettiin Tampereen yliopistolliseen sairaalaan .
 Mikaelan lisäksi muutos koski noin 6 000 muuta potilasta Tampereelta ja lähikunnista.
 Mikaelan psykiatri oli ohjeistanut häntä varaamaan uuden ajan TAYSista heti tammikuussa, mutta ajanvaraukseen ei päässyt läpi. Psykologiltaan Mikaela kuuli, että psykiatri on irtisanoutunut eikä hänellä ole enää hoitavaa lääkäriä.
 Valtaosa TAYSin psykiatrisista potilaista tutkitaan ja hoidetaan Pitkäniemen sairaalassa Nokialla.  Marjut Suomi / Yle
 Vasta maaliskuussa Mikaela pääsi yksittäiskäynnille uudelle psykiatrille. Hän sai uudet lääkkeet ja lähetteen laboratorioon. Kontrollista tai soittoajoista ei sovittu.
 Sen jälkeen Mikaelan vointi huononi.
 – Se oli elämäni raskain jakso. Olin hyvin masentunut, epävakaa, aggressiivinen ja ärtynyt. Olin myös hyvin ahdistunut hoitotilanteesta. Jos olisin ollut lääkärin hoidossa, hän olisi varmasti havainnut tilanteen ja se olisi voitu katkaista oikealla lääkityksellä.
 Kesäkuussa Mikaela sai puhelun eri lääkäriltä. Tämä soitti maaliskuussa otetuista laboratoriokokeista, joista selvisi, että Mikaelan lääkitystä piti pienentää. Lääkäri määräsi myös uusia kokeita.
 Seuraava soitto uusista koetuloksista tuli maaliskuiselta lääkäriltä. Hän myös kysyi, miten Mikaela voi. Puhelun ansiosta Mikaela pääsi kymmeneksi päiväksi osastohoitoon TAYS Pitkäniemeen.
 Ylilääkäri: "Tilanne on katastrofaalinen"
 TAYSin psykiatrian toimialuejohtaja, ylilääkäri  Hanna-Mari Alanen  sanoo, että Mikaelan kuvailema tilanne on järkyttävä, mutta valitettavasti tällä hetkellä arkipäivää TAYSissa.
 – Meillä on aikuispsykiatriassa 99 erikoislääkärin vakanssia, joista 35 eli kolmasosa on täyttämättä. Vaikka erikoistuvia lääkäreitä on suhteellisen mukavasti ja ostopalvelunakin on saatu hankittua jonkin verran, meillä on työryhmiä, joista lääkäri puuttuu. Tilanne on siinä mielessä katastrofaalinen.
 Ylilääkäri Hanna-Mari Alanen sanoo, että yksi lääkärikäynti ei psykiatriassa riitä. Tarvitaan useita lääkärikäyntejä ja siihen tarvitaan resursseja. Marjut Suomi / Yle
 Alkuvuodesta tilanne on kuitenkin Alasen mukaan parantunut. Ajanvaraukseen saa helpommin yhteyden takaisinsoittopalvelun ansiosta, ja reseptejä pystytään nyt uusimaan sähköisessä järjestelmässä. Samalla on kuitenkin selvinnyt, kuinka isoja ongelmia hoitoon pääsyssä Tampereella on ollut jo pitkään.
 – Kahdeksan kuukauden aikana on käynyt selväksi, että hoidon aloitukseen eli ensimmäiselle tai toiselle käynnille jonottavia on noin 2 300. Viime vuonna Tampereen avopalveluissa oli noin 100 000 käyntiä. Jos näille odottajille lasketaan vaikka kymmenen käyntiä jokaiselle, se olisi jo 25 000 käyntiä tähän päälle, eli neljäsosa siitä määrästä, joka on tuotettu.
 Vuosien varrella kertynyttä hoitovajetta korjataan kaikin keinoin, mitä on keksitty. Alanen sanoo, että mielikuvitus on kyllä käytetty loppuun.
 – Olemme järjestäneet keväästä lähtien lauantaisin poliklinikoita potilaille, jotka odottavat lääkärin lausuntoa esimerkiksi kuntoutustukea, toimeentulotukea tai Kela-terapiaa varten. Niissä meidän ja ulkopuolelta ostetut lääkärit tekevät lisätöinä lausuntoja. Olemme ostaneet lausuntoja myös yksityiseltä puolelta niin paljon kuin tältä alueelta vain saa. Lääkäreitä on palkattu myös ostopalvelufirmoista niin paljon kuin valtakunnasta on löytynyt.
 Alasen mukaan psykiatripula on valtakunnallinen ongelma, jonka ratkaisemiseksi pitäisi myllertää koko psykiatrian kenttä.
 – Mietin kyllä päättäjienkin vastuuta. Miksi tilanne on päässyt näin pahaksi? Olen jossain kohtaa kysynyt, monenko syöpä jätetään hoitamatta. Vaikeahoitoinen psykiatrinen sairaus voidaan jättää hoitamatta, ja se tuntuu kyllä pahalta.
 Potilas: "Olen vain seilannut ja koittanut luovia"
 Osastohoidon jälkeen Mikaela on edelleen vailla omaa lääkäriä ja vakituista hoitosuhdetta. Kesäkuussa hän teki asiasta kirjallisen potilasmuistutuksen TAYSille. Hän kysyi myös, voiko yksityiselle psykiatrille saada palveluseteliä.
 TAYS vastasi, että organisaatiomuutoksen yhteydessä avohoidosta irtisanoutui äkillisesti useita lääkäreitä eikä tämän vuoksi heitä ole ollut lainkaan osassa toimipisteitä. Erittäin vaikean lääkäripulan vuoksi lääkäripalveluita järjestetään lääketieteellisen kiireellisyysarvion mukaisesti eikä potilaille ole osoittaa vakituista hoitavaa lääkäriä.
 TAYS vastaa myös, että psykiatripula on valtakunnallinen ja myös ostopalveluina tarjottavien lääkäripalveluiden määrä on riittämätön tarpeeseen nähden.
 "Yksinkertaista tai nopeaa ratkaisua lääkäritilanteen korjaamiseen ei valitettavasti ole", kirje päättyy.
 Mikaela teki tilanteestaan potilasmuistutuksen vaikka hänen voimansa olivat vähissä. Marjut Suomi / Yle
 Mikaela sanoo miettivänsä päivittäin, miten tilanne voi olla tällainen.
 – Olen itse vain seilannut ja koittanut luovia. Ei tässä tunne olevansa edes ihminen, on ihan ihmisroska olo. Joku voi sanoa, että tämä on hoitoa, mutta tämä on ihan ala-arvoista.
 Mielenterveyspotilaalle olisi Mikaelan mukaan tärkeää tuntea, että häntä halutaan auttaa. Tänä vuonna hänellä ei ole ollut sellainen olo.
 – Hoidon pitäisi olla oikea-aikaista ja ennaltaehkäisevää, ettei se olisi tulipalojen sammuttelua. Olen huolissani tästä tilanteesta Tampereella – tämä voi maksaa ihmishenkiä. Jos odotat kuukausia hoitoon pääsyä, siinä voi tapahtua jo vaikka mitä.
 Pahaan oloon saa apua ympäri vuorokauden päivystävästä  Kriisipuhelimesta  numerosta 09 2525 0111.  Surunauha ry:n  numerot 044 751 9916 ja 044 977 9428 palvelevat arkisin klo 9–15.
 Keskustelu uutisesta on auki 24.9. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Masennuksesta kärsivä Sari sai kafkamaista palvelua: "Tuli tunne, pitääkö itse lohduttaa klinikan väkeä" – taustalla tuhansia koskeva uudistus

Vaikea psykiatripula jätti potilaita heitteille Tampereella – mielialahäiriötä sairastava Mikaela: "Tämä voi maksaa ihmishenkiä"


Summary: Kuluttaja-asiamiehen mukaan Blue Financen hinnoittelu voi johtaa luottokustannusten ylärajan ylittämiseen. Blue Finance kiistää laittomuudet ja vetoaa väärinkäsitykseen.

Kuluttaja-asiamiehen mukaan luottoyhtiö Blue Finance rikkoo kuluttajaluottoa koskevaa hintasääntelyä. Se vaatii Blue Financea luopumaan lainvastaisesta hinnoittelumallistaan ja selventämään sopimusehtojaan.
 Kuluttaja-asiamies toteaa  tiedotteessaan , että lainan ottajalta peritään liian suuria kustannuksia erottamalla luottosopimuksen osia näennäisesti sellaisiksi palveluiksi, joita hintasääntely ei koskisi.
 Maksua on peritty esimerkiksi luottohakemuksen ja luoton nostopyynnön nopeutetusta käsittelystä sekä paperilaskutuksesta. Kuluttaja-asiamiehen mukaan tällaiset palvelut kuuluvat automaattisesti luottosuhteeseen eikä niitä voi laskuttaa lisäpalveluina.
 Lisäksi tilinhoitomaksun päiväkohtainen suuruus on sallitun rajoissa, mutta vuositasolla hinta saattaa nousta yli 150 euron. Se on hintasääntelyn mukaan koron päälle tulevien luottokustannusten ehdoton yläraja.
 Blue Finance: Kyseisiä luottotuotteita ei ole enää olemassa
 Blue Finance kiistää lainvastaisen hinnoitellun. Se kertoo tarjoavansa vain 1–4 kuukautta pitkiä kulutusluottoja, joten Kuluttaja-asiamiehen mainitsemaa kokonaisluottokustannusten 150 euron ylittymistä vuositasolla ei voi tapahtua.
 – Kyseessä on väärinkäsitys, ja Kilpailu- ja kuluttajaviraston yhtiöllemme toimittamat kysymykset ovat liittyneet vuonna 2020 sivuillamme olleeseen luottosopimusmalliin, jota ei enää nykyisen lainsäädännön aikana ole asiakkaillemme tarjottu. Tuo vanhentunut sopimusmalli oli unohtunut sivuillemme, mutta itse luottotuotetta ei ollut enää olemassa, eikä asiakkaiden ole ollut mahdollista kyseistä luottoa hakea, kertoo maajohtaja  Petra Mengelt  Ylelle sähköpostilla.
 Mengeltin mukaan myös Blue Financen veloittamat maksut luoton lisäpalveluista ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaisia.
 Kuluttaja-asiamies selvittänyt muidenkin yhtiöiden luottokustannuksia
 Syyskuussa 2019  tuli voimaan lakimuutos , joka asetti kaikille kulutusluotoille aiempaa tiukemman 20 prosentin korkokaton ja rajasi muut lainanhoitokulut enintään 150 euroon vuodessa.
 Tavoitteena oli hillitä suomalaisten ylivelkaantumista.
 Sitä ennen kulutusluottojen korkokatto oli 50 prosenttia, mutta ainoastaan alle 2000 euron lainoille. Käytännössä 2000 euroa suurempien pikavippien todelliset vuosikorot saattoivat olla jopa satoja prosentteja.
 Korkokattoa laskettiin vielä lisää pandemian pahimpina aikoina kuluttajien talousvaikeuksien estämiseksi. Väliaikainen 10 prosentin katto  puretaan tämän kuun lopussa .
 Kuluttaja-asiamies on selvittänyt pysyvän hintasääntelyn noudattamista sekä luottokustannuksia koskevia sopimusehtoja ja markkinointia useiden luottoyhtiöiden kanssa.
 Luottokustannusten käsite on laaja. Niihin sisältyvät kaikki luotonantajan tiedossa olevat kustannukset, joiden maksuvelvollisuudesta sovitaan luottosopimuksen yhteydessä. Näitä ovat muun muassa luoton korko, erilaiset avausmaksut, kuukausittaiset hallinnointikulut ja nostopalkkiot.
 Lue myös:
 Osaa kulutusluoton ottaneista saattaa odottaa ikävä yllätys – väliaikaisen korkokaton voimassaolo päättyy
 Kulutusluottojen uusi muoto voi johtaa yllättäviin vaikeuksiin – katso, miten “halpa korko” voi muuttua isoksi rahamenoksi
 Ryhmäkanteella uhattu pikavippiyhtiö maksaa asiakkailleen hyvitystä kohtuuttomista luottokustannuksista
 Pikavippi- ja perintäfirma taipuivat hyvitykseen – kuluttaja-asiamies ei aja enää ryhmäkannetta Euro24 Financea ja Gothiaa vastaan

Kuluttaja-asiamies vaatii luottoyhtiö Blue Financea luopumaan laittomasta hinnoittelusta


Summary: Rovaniemellä ja Porissa tulvariski on Suomen suurin tuoreen raportin mukaan. Rovaniemen toissa kevään tulva paljasti varautumisessa puutteita ja sen, etteivät ihmiset aina edes tiedä, onko oma koti vaarassa.

Suomen ilmastopaneelin  tuoreen raportin  mukaan maan suurin tulvariski on Rovaniemellä ja Porissa. Arvio ei tule yllätyksenä rovaniemeläiselle viranhaltijalle, jonka tehtävänä on osallistua tulvien varautumisen suunnitteluun ja toteuttamiseen.
 – Raportti vain vahvisti käsitystä siitä, että ääri-ilmiöt yleistyvät ja voimistuvat, niin kuin nyt on nähty esimerkiksi rankkasateiden kanssa, Rovaniemen kunnossapitoinsinööri  Marko Rautio  sanoo.
 Muistutus tulvariskistä saatiin  toissa keväänä , kun runsaslumisen talven jälkeen tulvavedet saartoivat taloja, katkoivat teitä ja peittivät alleen peltoja ja pyöräteitä. Tulva uhkasi erityisesti Saarenkylää, joka on keskustan kupeessa oleva saari Ounas- ja Kemijokien sekä Saarenputaan välissä. Osa vanhemmista taloista on rakennettu hyvin matalalle.
 Osa asukkaista varautui tulviin huolella.  Jussi Uutela  on yksi niistä asukkaista, jotka vuorasivat talonsa muoviin vesimassojen pelossa.
 – Haimme 10 konttia maata. Kiersimme 60 metriä muovia sokkelin ympäri ja laitoimme hiekkaa päälle. Kun tulee hysteria niin joku aloittaa ja jonkun on jatkettava, hän sanoo.
 Tulvavesi pysähtyi onneksi ennen kuin isompia vahinkoja syntyi kaupungissa. Niin kävi myös Uutelan tontilla.
 – Vesi kävi lähellä, mutta enemmän olisi saanut tulla ennen kuin se olisi pirttiin asti tullut.
 Kaikki eivät tiedä, kuinka suuri riski on
 Rovaniemellä vuoden 2020 tulva osoitti ihmisten riskitietoisuudessa ja varautumisessa myös puutteita.
 – On paljon ihmisiä, joilla ei ole käsitystä, missä korossa oma sokkeli on ja milloin talo hörppää vettä. Jos heillä joku korko olikin ylhäällä, he eivät tienneet, millä korkeusjärjestelmällä korko on, kunnossapitoinsinööri Marko Rautio sanoo.
 Oman talon korkeuden tietäminen ja sen suhteutuminen viralliseen tulvaennusteeseen on tärkeää, jotta tietää minkälainen uhka ennustettu tulva on omalle kodille.
 Näillä hiekkasäkeillä suojeltiin Rovaniemen Saarenkylän vanhaa rakennuskantaa keväällä 2020. Uusissa kaavoissa huomioidaan kerran 100 vuodessa oleva tulvakorkeus niin, että kaikki kastuvat rakenteet tulee rakentaa 0,50 metriä tulvakorkeuden yläpuolelle.    Maija-Liisa Juntti / Yle
 Tulvia varten on varauduttu harjoituksissa, mutta tositilanne paljasti Rovaniemellä myös puutteita tulvasuojelukalustossa ja viranomaisten välisessä yhteistyössä. Esimerkiksi kiinteissä sulkulaitteissa esiintyi puutteita.
 Raution mukaan ainakin kaupungin puolelta ollaan paljon valmiimpia seuraavaan tulvaan.
 – On paljon konkreettisempaa tietoa ja kokemusta tulvan hoidosta. Edellisestä tulvasta oli niin kauan ja porukka oli vaihtunut, että oli paljon opittavaa. Tietotaito on nyt paremmalla tasolla, Rautio sanoo.
 Jo ennen raportin julkaisua kaupungissa oli käynnistetty  pysyvien tulvasuojelumekanismien suunnittelu  Saarenkylän alueelle. Asukkaiden kanssa yhteistyössä tehtävä suunnitelma valmistuu ensi vuoden alussa. Silti toteutukseen on vielä matkaa.
 Lapissa myös osa Kittilän kuntekeskuksesta kuuluu merkittävään tulvariskialueeseen. Tulvapengertä rakennettiin keväällä 2020. Risto Koskinen / Yle
 Lapin ely-keskuksen vesitalousasiantuntijan  Niina Karjalaisen  mukaan Lapin tulvariskialueilla on varauduttu hyvin siihen, että sateet tulevaisuudessa lisääntyvät. Lapin alueella jokaiselle merkittävälle tulvariskialueelle on jo laadittu turvariskien hallintasuunnitelma. Ainoastaan sadanta- ja hulevesipuolelle voi tulla haasteita, jos sateet lisääntyvät.
 Asuntomarkkinoilla sääriskiä ei ole tunnistettu riittävästi
 Suomen Hypoteekkiyhdistyksen nuoremman ekonomistin  Juho Keskisen  mukaan sään ääri-ilmiöiden riskiä ei ole huomioitu riittävästi asuntomarkkinoilla.  Suomen ympäristökeskuksen  (siirryt toiseen palveluun) mukaan Suomessa pahimmassa tapauksessa joka sadas asunto kohtaa tulvariskin seuraavan sadan vuoden aikana.
 – Tämä on asia, jota ei ole tarpeeksi huomioitu tai tarkasteltu kovin analyyttisesti asuntomarkkinoiden näkökulmasta. Tulvariskit ja muutenkin sään ääri-ilmiöt on semmosia, jotka voivat tulla arvaamattomalla tavalla vaikuttamaan asuntojen arvonkehitykseen, Keskinen sanoi  Aamu-tv:ssä  tänään.
 Hänen mukaansa ääri-ilmiöiden uhka ei näy vielä täysimääräisesti asuntojen hinnoissa.
 Tulva-alueella asuvaa tulvapuheet eivät stressaa.
 – En muista, montako taloa olisi kastunut Rovaniemellä minun aikani. Ei niitä montaa ole. Aina mennään hysteria edellä, Uutela toteaa.
 Porissa, jossa tulvariski on suurin, asukkaat tiedostavat riskin, mutta se ei ole päivittäisen pohdinnan aihe. Kuuntele kaupunkilaisten mietteet minuutissa alta:
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  24.9. kello 23 saakka.

Jussi Uutela kiersi talonsa ympäri 60 metriä muovia toissa keväänä – raportti kasvavasta tulvariskistä ei yllättänyt rovaniemeläisiä ja porilaisia


Summary: Lapualle perustettu yhdistys toimii koko Etelä-Pohjanmaan alueella ja haluaa erityisesti luoda nuorille turvallisen ilmapiirin, jossa voi olla oma itsensä. Seta pitää uutta yhdistystä tervetulleena.

Etelä-Pohjanmaalle perustettu sateenkaariyhdistys haluaa erityisesti seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluville nuorille nykyistä turvallisemman ja kotoisamman olon.
 Maakunnan pieniä kuntia on yhdistyksen mukaan perinteisesti pidetty arvokonservatiivisina ja ilmapiiriä kuvataan usein ahtaaksi. Yhdistyksessä onkin noussut huoli erityisesti sateenkaarilapsista ja -nuorista.
 – Haluamme näyttää nuorille, jotka eivät tunne oloaan kotoisaksi, etteivät he ole yksin, vaan on paljon aikuisia, jotka ovat heidän puolellaan, sanoo yhdistyksen varapuheenjohtaja  Sanna Panula .
 Panula uskoo, että myös pienemmillä paikkakunnilla vähemmistöjen puolustajia on paljon. Vastustajat ovat pieni, mutta äänekäs joukko, ja moni nuori kokee varmasti pelkoa olla oma itsensä.

 – Yksi tärkeä kanava on Discord-keskustelupalsta jonne nuoret saavat tulla keskustelemaan turvallisten aikuisten ja toisten sateenkaarinuorten kanssa moderoidussa tilassa, johon ei päästetä öyhöttäjiä.
 Lapualla perustettu Lakeuden Sateenkaari ry toimii koko maakunnan alueella ja pyrkii edistämään vähemmistöjen hyvinvointia, ihmisoikeuksia ja yhdenvertaisuutta.
 Lue lisää:   Etelä-Pohjanmaalle perustettiin oma sateenkaariyhdistys – tavoitteena tehdä pienetkin kunnat kaikille turvallisiksi paikoiksi olla oma itsensä
 Miksi sateenkaariasiat eivät saisi olla näkyvillä?
 Yhdistys sai kipinän Facebookissa nousseesta keskustelusta siitä, tarvitaanko Lapualla Pride-tapahtumaa. Valtava vastustus sai puolustajat aktivoitumaan.
 – Keskustelu oli sitä, että ei se mua haittaa, mutta älkää hieroko sitä mun naamaan. Että sateenkaariasiat eivät saisi olla näkyvillä. Miksi eivät saisi? Ajateltiin, että tuodaan ne tännekin, niin muutkin pääsevät tutustumaan, mistä on kyse, sanoo Panula.
 Jäsenistö on kirjavaa: mukana on niin sateenkaariväkeä kuin heteroita.
 – Toiminnassa tuodaan esiin se, että jokainen voi olla muiden puolella. Itsekin olen heteroperheen äiti. Tämä ei ole vain sateenkaarikansan asia, sanoo Sanna Panula.
 Suunnitelmissa on ainakin Lapua Pride -tapahtuman järjestäminen ensi kesänä. Se sisältäisi kulkueen lisäksi myös seminaarin ja koulutusta.
 Lakeuden Sateenkaari aikoo toimia koko maakunnan alueella ja tehdä myös yhteistyötä lähiyhdistysten kanssa, sanoo Sanna Panula. Antti Kettumäki / Yle
 Sateenkaari-ihmisiä kaikkialla, yhdistyksiä vielä ei
 Setan puheenjohtaja  Sakris Kupila  pitää uuden yhdistyksen syntyä Etelä-Pohjanmaalle tervetulleena, sillä pohjalaismaakunnissa toimintaa on ollut vähänlaisesti. Vaasassa toimii Setan paikallisjärjestö.
 Setalla on valtakunnallisten järjestöjen lisäksi parikymmentä paikallisjärjestöä eri puolilla maata Helsingistä Rovaniemelle. Vaikka sateenkaari-ihmisiä asuu kaikkialla, mahdollisuus vertaistukeen ja toimintaan osallistumiseen kuitenkin vaihtelee.
 – Verkon kautta mukaan pääsee tietysti kaikista kolkista, mutta onhan toki eri asia, jos omalla paikkakunnalla toimii yhdistys, sanoo Kupila.
 Hän ei kuitenkaan haluaa luoda syyllistä oloa sinne, missä yhdistyksiä ei ole perustettu, sillä toiminnan pystyyn laittaminen vaatii paljon.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 24.9. kello 23 saakka.

Priden somevastustus synnytti Etelä-Pohjanmaalle sateenkaariyhdistyksen – "Haluamme näyttää nuorille, että he eivät ole yksin"


Summary: Kyttyrälohi on uusi tulokas Tenojoessa. Nyt halutaan selvittää kaikki mahdollinen sen lisääntymisestä.

Kaksi miestä kahloo Tenojoessa kumihousuissa keräämässä kyttyrälohen mätiä. Luonnonvarakeskus on alkanut tutkia kyttyrälohen lisääntymistä Tenon vesistössä.
 Joesta kerätään mätiä astiaan, josta sitten seurataan lohenpoikasten kehittymistä ja määrää.
 – Kyllä sieltä kutupesiä löytyy varsin runsaasti. Ei tarvitse montaa kertaa talikolla sohaista, kun sieltä pöllähtää kyttyrälohen mätimunia ylös ihan melkein paikasta kuin paikasta, sanoo asiantuntija  Jan-Peter Pohjola  Luonnonvarakeskuksesta.
 Kyttyrälohi on uusi tulokas Tenon vesistössä, ja nyt halutaan selvittää sen merkitys Tenon tulevaisuudelle. Tällaista tutkimusta ei ole ennen näissä vesissä tehty.
 – Kun kyttyrälohi on räjähdymäisesti lisääntynyt viime vuosina, niin joku syyhän siihen on oltava, sanoo Pohjola.
 Suomen maa- ja metsätalousministeriössä ollaan huolissaan kyttyrälohen määrästä. Ministeriössä valmistaudutaankin seuraavaan kyttyrälohien aaltoon, joka on odotettavissa arviolta kahden vuoden kuluttua.
 Lue lisää:   Norjalta kyttyrälohen leviämisen estämiseen 15 miljoonaa kruunua, Suomikin valmistautuu seuraavaan aaltoon: "Eihän tällaista tilannetta kukaan halua"

Kyttyrälohen mätiä suorastaan kuhisee Tenojoen pohjassa – Luke tutkii nyt kyttyrälohen lisääntymistä


Summary: Kasvihuoneessa työskentelevillä on muihin ammatteihin verrattuna korkeampi riski altistumiselle sekä allergisoitumiselle. Työterveyslaitoksen selvityksen mukaan peräti 60 prosenttia siihen osallistuneista reagoi jollakin tapaa. Nyt käytäntöjä viilataan.

Kasvihuonetyöhön liittyy moniin muihin töihin verrattuna lisääntynyt allergiariski.
 Näin todetaan  Työterveyslaitoksen selvityksessä , jossa on tutkittu suomalaisten tomaatti- ja kurkkukasvihuoneiden altistumistasoja sekä työntekijöiden allergisoitumista työympäristön epäpuhtauksille.
 Selvityksessä oli mukana kahdeksan kasvihuonealan yritystä ja yhteistyökumppaneina muun muassa Kauppapuutarhaliitto ry ja Österbottens Svenska Producentförbund.
 Yli puolet tutkituista oli herkistynyt jollekin kuten esimerkiksi punkeille, luteille, tuotantokasveille tai pölytykseen käytetyille kimalaisille.
 Petopunkit, -luteet, tuotantokasvit ja kimalaiset
 Österbottens Svenska Producentförbundin toiminnanjohtaja  Johanna Smithin  mukaan allergiariskin kasvusta huolimatta työympäristö todettiin puhtaaksi ja ilmanlaatu melko hyväksi.
 – Viljelijät ovat itse osallistuneet selvitykseen. Työterveyslaitos teki huomion, että työterveystapausten määrä oli kasvussa. Tulos oli odotettu, mutta moni on reagoinut pölyttäjiin, mikä oli yllättävää, Smith sanoo.
 Työterveyslaitoksen erikoislääkäri  Pirjo Hölttä  toteaa että tutkituista 60 prosenttia oli herkistynyt jollekin kasvihuoneen altisteelle.
 Noin puolet oli allergisoitunut jollekin biologiselle torjuntaeliöille, kuten petopunkeille tai -luteille. Myös itse tuotantokasveille ja pölytykseen käytetyille kimalaisille todettiin allergioita.
 – Yleisin oire oli nuha, jota ilmeni noin 30 prosentilla työntekijöistä. Osalla allergisoituneista työntekijöistä ei ollut mitään oireita, Hölttä jatkaa.
 "Aikaisemmin viljelijät eivät ole hakeneet apua"
 Johanna Smith on itse myös viljelijä, ja hänellä on ollut neljä työntekijää, jotka ovat kärsineet allergiasta ja joutuneet lopettamaan.
 – Se on tietenkin ikävää. Näihin työrutiineihin pyritään keksimään toimintatapoja, jotta pölyä muodostuisi mahdollisimman vähän.
 Smith toteaa myös että allergiset oireet eivät ole mikään uusi ilmiö kasvihuoneissa, vaan olosuhteet ovat pitkään olleet samanlaiset.
 – Aikaisemmin viljelijät eivät ole hakeneet apua, vaan sen kanssa elettiin. Myös terveystarkastukset ovat lisääntyneet, Smith kertoo nykytilanteesta.
 Uudet ohjeistukset
 Tutkimustulosten pohjalta kasvihuoneyrityksille ja työterveyshuollolle on laadittu uudet ohjeistukset allergiariskin arvioimiseen ja ehkäisyyn.
 Parhaat tavat kannattaa miettiä jokaisella työpaikalla muun riskinarvioinnin yhteydessä, kertoo  Katri Suuronen ,vanhempi asiantuntija Työterveyslaitoksesta.
 – Pölyämistä voi vähentää esimerkiksi välttämällä kasvijätteen käsittelyä lähellä hengitysvyöhykettä. Kasvijäte voidaan vetää maata pitkin suoraan jäteastiaan tai pudottaa suoraan lattialla olevaan pussiin tai pressuille.
 Kasvihuonetyöntekijöistä monet ovat ulkomaalaistaustaisia, ja heidän avuksi on tehty animaatio kuinka suojautua kasvihuoneessa.
 – Hyvä, että saamme ohjeistuksia, miten ennaltaehkäistä työntekijöiden ja myös meidän viljelijöiden altistumisriskit, toteaa Johanna Smith.
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 24. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Turpeesta tehty keksintö siivitti Suomen kasvihuoneet ennätyssatoihin ja levisi maailmalle – nyt siitä luopuminen uhkaa ajaa puutarhurit ahdinkoon
 Mielenterveysasioista puhutaan työkavereiden kanssa aivan liian vähän – konsulttifirmassa opetetaan huomaamaan toisen stressi ja uupumus

Allergiaoireet ovat lisääntyneet kasvihuoneissa työskentelevillä – yleisiä herkistäjiä biologiset torjuntaeliöt ja pölytykseen käytetyt kimalaiset


Summary: Onhan se aika kummallista: ihmiset katsovat televisiosta, kun toiset katsovat televisiota. Sohvaperunoiden fanit tietävät, että ohjelma hurmaa, koska sohvalla istuu aivan tavallisia suomalaisia ja tunnelma on kotoisa.

He ovat täällä taas:  Pinja  ja  Sanna ,  Mici  ja  Maicci  sekä  Jorma  ja  Soile ! Tapaamme ennestään tutut ja uudet sohvaperunat lokakuussa. Silloin alkaa jo sarjan kahdestoista tuotantokausi.
 Tunnelmaan päästään jo tämän viikon perjantaina, kun televisiossa nähdään viime kauden parhaita paloja.
 Jälleen sohvapöydälle nostetaan juomat, sipsit ja dippikastikkeet, ja televisio-ohjelmien ruotiminen voi alkaa. Katsojalle syntyy mielikuva suorasta lähetyksestä – siellä ne sohvikset katsovat kanssani televisiota.
 Ohjelman tuottaja  Ellinoora Uusi-Kartanon  mielestä  Sohvaperunat  on kuin siirtymäriitti, jonka myötä laskeudutaan viikonlopputunnelmiin.
 – Me tekijät puhumme sohvisyhteisöstä. Ohjelman katsominen on yhteisöllinen kokemus ja sohvikset kuin ystäviä, joiden kanssa kokoonnutaan perjantaisin.
 Sohvaperunat-ohjelman tuottaja Ellinoora Uusi-Kartano kuvattiin Ylessä Helsingissä. Kuvauspaikoille ei oteta ulkopuolisia, koska koronan takia halutaan olla varovaisia. Toni Määttä / Yle
 Ellinoora Uusi-Kartano on ollut mukana tekemässä  Sohvaperunoita  alusta saakka, vuodesta 2015.
 –  Sohvaperunat  on hyvän mielen ohjelma ja Suomi pienoiskoossa. Katsoja pääsee kurkistamaan aivan tavallisten ihmisten koteihin.
 Kotikatsomoille osallistujista kerrotaan vain etunimet. Heitä ei saa haastatella esimerkiksi tähän juttuun.
 – Jos he kertovat jo ennakolta elämästään tai miten ohjelmaa tehdään, taika katoaa. On parempi, että opimme tietämään heistä vähitellen, pala palalta, Uusi-Kartano sanoo.
 Sohvalle on tungos
 Vuosien varrella sohviskokoonpano on vaihtunut useita kertoja, kun mukaan on tullut uusia kasvoja ja osa vanhoista on lopettanut.
 Sohvalle halutaan tavallisia, eri-ikäisiä suomalaisia ja eri puolilta Suomea.
 Uudelle tuotantokaudelle pareja etsittiin Pohjois-Suomesta.
 Kaarina ja Sinikka ovat tunteneet toisensa pienestä pitäen. Oululaisystävykset ovat sarjan uusia kasvoja.  Henri Luoma / EndemolShine
 Nyt saamme tutustua oululaisystävyksiin,  Kaarinaan  ja  Sinikkaan  sekä  Mariin  ja  Katiin  Kajaanista. Heidät valittiin isosta joukosta halukkaita.
 – Ei ole olemassa täydellistä sohvaperunareseptiä. Meillä ei ole lokeroita tai laareja, joita yritämme täyttää tietyn laisilla ihmisillä, tuottaja Ellinoora Uusi-Kartano sanoo.
 – Kahlaamme läpi hakemuksia, tapaamme ihmisiä ja se jokin hurmaa meidät.
 Valitut henkilöt tottuvat kameroihin nopeasti, vaikka eivät olekaan esiintymisen ammattilaisia. Mielipiteitä ja sanottavaa pitää olla, mutta sekään ei ole tärkeintä.
 – Hyvä sohvaperuna on vilpitön, aito ja avoin. Hänellä ei saa olla rooli päällä, koska se näkyy, jos esittää.
 Myös kajaanilaiset Kati ja Mari ovat ensimmäistä kertaa mukana Sohvaperunoissa. Henri Luoma / Yle
 Joistakin ohjelmassa mukana olleista on tullut jälkeenpäin tosi-tv-tähtiä. Esimerkiksi  Juhani Koskinen  ja  Sanna Pikkarainen  ovat osallistuneet myös  Selviytyjät -sarjaan.
 Katsojat eivät näe kaikkea
 Ellinoora Uusi-Kartano paljastaa, miten ohjelma syntyy.
 Sarjan tekijät valitsevat eri kanavilta ohjelmat, joita sohvaperunat eri puolilla maata katsovat tallenteina. He eivät siis oikeasti istu joka ilta television äärellä katsomassa kaikkea, mitä tarjolla on.
 – Moni on sanonut, että ohjelma on hyvä tiivistelmä viikon tv-tarjonnasta. Jos ei itse ehdi kaikkea katsoa, niin nyt voi nähdä parhaat palat.
 Robottikamera tallentaa sohvaperunoiden spontaanit reaktiot. Samanaikaisesti paikalla, mutta viereisessä huoneessa, ovat myös tuotantotiimiin kuuluvat kuvaaja, äänittäjä ja toimittaja.
 – Haluamme säilyttää illuusion, että ihan kuin siellä ei keitään muita olisikaan, ikään kuin vain televisio katselisi heitä.
 Rovaniemeläiset Jorma ja Soile ovat jo konkareita. He eläytyvät ohjelmatarjontaan kotona keittiön jääkaapin edessä. EndemolShine / Pyry Pietiläinen
 Jokaista jaksoa varten materiaalia kuvataan noin 50 tuntia. Kotikatsomoissa siitä nähdään vain murto-osa. Leikattu, valmis pätkä on 50 minuuttia.
 Ellinoora Uusi-Kartano toteaa, että ajankohtaisen ohjelman tekeminen vaatii valtavasti työtä.
 – Ohjelma näyttää aika pieneltä ja kotikutoiselta, mutta oikeasti taustalla on iso koneisto, joka pyörii ympäri vuorokauden ja koko viikon.
 Sohvisfanit kokoontuvat Facebookissa
 Sohvaperunat  perustuu brittiläiseen formaattiin.
 Suomalaisyleisö ei ohjelmasta heti innostunut. Aluksi sarja oli lähinnä pienen porukan kulttiohjelma.
 Tuottajalle tahmea alku ei ollut yllätys.
 – Ohjelman ideahan kuulostaa järjettömältä, Uusi-Kartano nauraa.
 Hän kertoo, että tieto  Sohvaperunat -sarjasta levisi vähitellen puskaradion kautta.
 Uusi-Kartano laskee, että nykyisin yhdellä jaksolla on parhaimmillaan jo lähes miljoona katsojaa, kun mukaan lasketaan myös suoratoistopalvelu Areenan katsojat.
 Ohjelmalla on myös oma aktiivinen Facebook-tilinsä. Kun uusi jakso alkaa, ryhmäläiset kommentoivat  Sohvaperunoita  sosiaalisessa mediassa.
 Keskustelu ohjelmasta on vilkasta myös twitterissä. Kuvassa oululaiset Asta ja Katariina. EndemolShine
 Palkittu ohjelma yksinäisille
 Ohjelma on saanut parhaan viihdeohjelman Kultaisen Venlan jo viidesti. Se on yksi Yle TV2:n ja Yle Areenan suosituimmista ohjelmista.
 Ellinoora Uusi-Kartanon mukaan arvokkaimmat kommentit ohjelmasta ovat tulleet yksinäisiksi itsensä tuntevilta ihmisiltä.
 – Olemme saaneet palautetta, että kun ohjelmaa katsoo, tuntuu kuin ei olisi yksin.
 – Sohviksista on arvokasta, että he voivat auttaa olemalla heidän kanssaan.
 Sohvaperunat alkaa Yle TV2:ssa ja Yle Areenassa 1. 10. Perjantaina 24.9. nähdään edelliskauden parhaat palat -koostejakso.
 Lue lisää:   He ovat mukana Sohvaperunoiden 12. kaudella – vihdoin mukana perunoita Kainuusta!
 Miten hyvin tunnet Sohvaperunat? Valmistaudu 100. jaksoon ja tee testi!
 Katso myös:  Voit katsoa aiempia tuotantokausia Yle Areenasta ja löydät ne  täältä.

Näin syntyy suosikkisarja Sohvaperunat – halukkaita ohjelmaan on sankoin joukoin, mutta "sohvikseksi" ei kelpaa kuka tahansa


Summary: Pellolla oli erikoinen jälki, jonka suunnittelemisessa oli kestänyt viikkoja. Maatalousyrittäjä Timo Ranta oli saanut idean työn lomassa. Parin viikon suunnittelun jälkeen itse toteutukseen oli syysillan pimeydessä kulunut puolitoista tuntia.

Susanna Hypén  oli ihmeissään, kun puoliso  Timo Ranta  vei hänet syyskuiselle lennolle ihailemaan ruskan värejä Hailuodon ympäristöön. Edellisenä iltana Ranta oli käynyt viimeistelemässä omistamalleen pellolle yllätyksen, jota kumpikaan ei ollut vielä kokonaisuudessaan nähnyt.
 Ruskalennolla Timo Ranta kierteli lentokoneellaan Pohjois-Pohjanmaalla, Oulun lähellä Hailuodon saaristossa. Häntä jännitti, pysyisikö peltokuvio piilossa loppuun saakka.
 Lähestyessään omia maitaan Ranta kurvasi koneen ensin hyvin matalalta oman tilansa yli. Hän kaarsi koneen lähelle peltoa ja käänsi lentokoneen nokan kohti taivasta. Siinä vaiheessa Susanna Hypén sulki silmänsä ja kiljaisi. Kun pellon laidalla olevan metsän takaa avautui toivottu näkymä, mies pyysi Hypéniä avaamaan silmänsä.
 Alhaalla edessä näkyi ison sydämen sisään kirjoitettu kosintateksti “Marry me”, tuletko vaimokseni.
 – Huomasin, että Susanna mietti, että mitä täällä tapahtuu. Kysyin, että tuletko vaimoksi ja vastaus oli välittömästi kyllä.
 Susanna Hypén kertoo, että kosinta tuli täytenä yllätyksenä.
 – Kyllä siinä piti änkyttää alkuun kun olin niin hämmentynyt.
 Kosinnan suunnittelu kesti viikkoja ja vaati yhteistyötä
 Kosinnan suunnittelu kesti useita viikkoja. Sormuksen Ranta haki Oulusta ja vei sen piiloon koneeseen samalla, kun hän kävi tankkaamassa ja tarkistamassa koneen olevan lentokunnossa. Kukkapaketin Ranta salakuljetti lentolaukussa.
 – Piti olla tarkkana, ettei Susanna saa minkäänlaisia etiäisiä aiheesta. Itse toteutus sujui työn lomassa puolessatoista tunnissa, kuvailee maatalousyrittäjä Timo Ranta.
 Muita kosintavaihtoehtoja Ranta ei ollut ennen peltokosintaideaa ehtinyt pohtia.
 – Mietin, että onko vähän liian mahtipontinen, Timo Ranta myöntää, mutta kihlatulla on vastaus valmiina.
 – Just sopiva, kyllä jää mieleen, tiivistää Susanna Hypén.
 Timo Ranta kirjoitti kosinnan sänkipellolle, josta ohra oli puitu pois. Paljaalla sängellä peltoa on helppo muokata, kun muokattavat alueet vaihtavat värinsä ruskeiksi. Apuna oli tyrnäväläinen  Ilkka Matinolli , joka on tehnyt useitakin peltokuvioita.
 Onnellinen pariskunta aikoo juhlia häitä ensi kesänä. Jake Vuoti
 – Soitin Ilkalle ja sanoin että olisi yksityinen arkaluontoinen asia, pystyisikö hän antamaan sataprosenttisen vaitiolon ja luottamuksen asiassa. Hän vastasi pystyvänsä, ja oli heti valmis auttamaan.
 Kuvion tekemiseen tarvitsi traktorin lisäksi kuvankäsittelyohjelmaa, ajo-opastinta ja hinattavaa lautasmuokkaajaa.
 Traktori on sen verran matalalla ja itse kuvio sen verran iso, että pellon lomasta sitä oli hankala nähdä ennakkoon. Traktorista käsin näki vain lähellä tehtyjä jälkiä, ei kokonaisuutta. Siksi myös Timo Ranta näki kuvion vasta kosiessaan.
 Häitä tanssitaan jo tulevana vuonna
 Tarkkaa hääpäivää ei ole vielä lyöty lukkoon, mutta Ranta arvelee, että häitä tanssitaan todennäköisesti jo ensi kesänä.
 Entä näkyvätkö peltokuviot myös hääjuhlassa jollain tavoin?
 – Ehkä sitä joutuu vielä keksimään jotain, pohtii Susanna Hypén.
 – Niin pitkälle emme ole ajatelleet, mutta kyllähän tämä herättää ajatuksia ja suunnitelmia, Timo Ranta komppaa vieressä.
 Pariskunta ei ole vielä ehtinyt järjestää kihlajaiskahveja sukulaisilleen, mutta peltokuvioiden tarina on jo saanut jatkoa. Sydämen ja pyynnön viereen on lisätty vastaus.
 “She said yes!”, hän vastasi kyllä!
 Onko sinua kosittu erikoisesti tai haaveiletko erikoisesta kosinnasta? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 24. syyskuuta kello 23:een asti.

Timo Ranta vei rakkaansa lennolle viikkojen suunnittelun jälkeen – pellossa odotti kosinta, mutta nyt siellä on myös vastaus


Summary: Nuorten näpistelyihin yritetään puuttua varhaisessa vaiheessa erilaisin keskusteluin. Porin Puuvillassa kauppias on linjannut, että jokainen tapaus ilmoitetaan poliisille. Poliisi tekee alle 18-vuotiaan näpistyksestä aina lastensuojeluilmoituksen.

Nuorten näpistely on lisääntynyt muun maan tavoin myös Lounais-Suomessa.
 Kaupoista tarttuu nuorten matkaan muun muassa kosmetiikkaa, virvoitusjuomia ja makeisia.
 – Ei tällaista syksyä ole minun urallani ollut,  Jaakko Kauppinen  huokaa.
 Kauppinen on Porin Puuvillan K-Citymarketin kauppias. Poikkeuksellinen syksy koskee nuorten tekemiä näpistyksiä ja yleistä häiriökäyttäytymistä.
 – Sama ilmiö on nähtävissä meidän kaupassa ja varmaan koko Porissa.
 Yleisellä häiriökäyttäytymisellä Kauppinen tarkoittaa kaupoissa juoksentelua, tavaroiden levittämistä ja muiden asiakkaiden häiritsemistä.
 Kiinnijäämisiä useita viikossa
 Näpistyksistä jää nuorisoa kiinni useita kertoja viikossa.
 – Nuorison suosimia tuotteita yritetään näpistää. Kosmetiikkaa sekä energia- ja virvoitusjuomia, Jaakko Kauppinen listaa.
 Puuvillan K-Citymarketin linjaus on, että kaikki näpistykset ilmoitetaan poliisille ja kaikista teoista vaaditaan rangaistusta.
 – Monesti on sovittu nuoren kanssa, että hän tulee ihan kauppaan tekemään töitä ja hyvittää sillä tekonsa.
 Näpistelyongelmaa on ollut myös Raumalla. K-Supermarket Arenan kauppias  Jari Haarala  kertoi Länsi-Suomi -lehdessä syyskuun puolivälissä koululaisten kesken leviävästä haasteesta,  jossa nuoret pyrkivät varastamaan mahdollisimman paljon tavaraa kaupalta  ja myyvät sitä sitten koulupäivän aikana eteenpäin.
 Myös Kaupan liitto  kertoi viime vuoden lopulla , että myymälävarkaudet ja näpistykset ovat olleet kasvussa.
 Rikollisesta teosta aina lastensuojeluilmoitus
 Lounais-Suomen poliisin mukaan alle 14-vuotiaiden näpistykset ovat lisääntyneet, mutta 15–17-vuotiaiden taas vähentyneet.
 Tämän vuoden tilasto on ajalta 1.1.–31.8.2021.
 Rikosylikonstaapeli  Teemu Huttunen  Porin poliisiaseman Ankkuri-tiimistä kertoo poliisin huomanneen näpistysten olleen tänä vuonna varsinkin loppukesän ja alkusyksyn trendinä.
 – Meidänkin havaintojemme mukaan ilmiö on noussut esiin erityisesti juuri yläkoulun aloittaneiden keskuudessa. Monet nuoret ovat kertoneet kuulleensa muiden nuorten puhuvan näpistyksistä ja niissä onnistumisesta, mikä on osittain ruokkinut ilmiötä.
 Huttusen mukaan aiheesta on ollut viestejä ja videoita myös nuorten käyttämissä sosiaalisissa medioissa.
 – Ankkuritiimi kutsuu aina rikolliseen tekoon epäillyn nuoren huoltajansa kanssa niin sanottuun ankkuripuhutukseen poliisilaitokselle. Puhutukseen osallistuu aina tiimistä poliisi ja sosiaalipuolen ammattilainen.
 Puhutuksessa käydään läpi rikollista tekoa ja sen seurauksia, tekoon johtaneita seikkoja sekä kartoitetaan nuoren ja perheen kokonaistilannetta muutenkin. Rikollisesta teosta  kirjataan aina myös lastensuojeluilmoitus , minkä käsittely aloitetaan ankkuripuhutuksessa.
 Kutsu käy näpistyskeskusteluun Turussa
 Turussa näpistelystä kiinni jäänyt nuori saa kutsun näpistyskeskusteluun, joka järjestetään Suomen Punaisen Ristin Nuorten turvatalolla.
 Koordinaattori  Susanne Etholen-Rättö  kertoo, että useimmiten keskusteluun kutsuttu nuori on teostaan pahoillaan ja häpeissään.
 – Useimmille nuorille kiinnijääminen on hyvin epämiellyttävää. Heitä nolottaa ja hävettää. Keskusteluissa pyritään pureutumaan näihin tunteisiin, jotta ikävästä tapauksesta voisi myös oppia jotain.
 Näpistyskeskustelun tarkoituksena on, että nuori oppii näpistämisestä, eikä tee sitä uudestaan, sanoo SPR:n Turun nuorten turvatalon koordinaattori Susanne Etholen-Rättö. Ari Welling / Yle
 Moni nuori ei osaa ajatella, kuinka iso pyörä pyörähtää käyntiin näpistelystä. Kaupan myyjien ja järjestyksenvalvojien lisäksi soppaan sekoittuvat poliisi ja oma vanhempi, sekä turvatalolla vielä sosiaali- ja terveyspuolen ihmisiä.
 – Keskusteluissa yritetään myös painottaa tätä: ymmärsikö nuori näpistyksen tehdessään, että se poikii näin pitkän ajan tapahtumia, Etholen-Rättö selittää.
 Pelkän rangaistuksen sijaan Etholen-Rätön mukaan on tärkeää, että nuori tulee myös kuulluksi ja mahdolliset teon taustalla olevat seikat tulevat selville. Läheskään aina sellaisia ei kuitenkaan ole.
 – Lapset ja nuoret ovat hetkessä eläjiä, eikä siinä kohdassa välttämättä ajatella järkevästi tai pohdita seurauksia. Aika usein vastauksena on, ettei nuori tiedä mikä häneen näpistyksen hetkellä meni, hän ei vain ajatellut asiaa.
 MLL: Keskusteluyhteys auki nuoren kanssa
 Mannerheimin lastensuojeluliiton Nuorisoneuvolaa luotsaava  Minna Wessman  kehottaa vanhempia pitämään hyvän keskusteluyhteyden auki lapseen ja nuoreen, jo pienestä pitäen.
 Näin myös mahdollisista näpistyksistä puhuminen helpottuu.
 – On luontevaa olla pettynyt lapsen toimintaan ja sen saa tuoda esille. Lapselle pitää kuitenkin käydä ilmi, että hän on yhä tärkeä, vaikka olisikin tehnyt huonon valinnan, Wessman kertoo.
 Wessman pitää Puuvillan K-Citymarketin linjausta hyvänä.
 – Myös poliisin varhaisella puuttumisella on ollut hyviä tuloksia.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 24.9. kello 23.
 Lue myös:
 Jos lapsesi jää kiinni näpistyksestä – tässä seuraukset
 Tiktokin hittileluilla ikävä lieveilmiö: jopa alakouluikäiset lapset näpistelevät kaupoista muutaman euron hintaisia hypistelyleluja
 6-vuotias karkkivaras ja 13-vuotias kaverin hakkaaja luulevat, ettei rikoksista seuraa mitään – yllätys on suuri, kun vastassa on Sari Suikkanen

Nuorten näpistelyt, häiriökäyttäytyminen ja ilkivalta ovat lisääntyneet kaupoissa – kauppias: "Ei tällaista syksyä ole minun urallani ollut"


Summary: Mantaqaksi itseään kutsuva pääosin parikymppisten miesten joukko teki yhteistyötä latvialaisen rikollisryhmän kanssa massiivisessa huumekauppakokonaisuudessa, arvioi syyttäjä.

Uuteen pääkaupunkiseudulla toimivaan Mantaqa-rikollisryhmään liittyviä henkilöitä syytetään lukuisista törkeistä huumausainerikoksista, rahanpesusta sekä törkeästä rahanpesusta Helsingin käräjäoikeudessa.
 Mantaqaan kytkeytyvät miehet ovat syytteiden mukaan hankkineet latvialaiselta rikollisryhmältä suuria määriä huumeita ja myyneet ne eteenpäin Suomessa.
 Syytteiden mukaan päätekijöinä huumekaupassa toimi kolme Suomessa asuvaa 90-luvulla syntynyttä veljestä. Kaikkiaan huumausainerikosvyyhtiin liittyy 18 eri rooleissa toiminutta syytettyä. Syytekohtia on yhteensä 30, joista suurin osa koskee törkeitä huumausainerikoksia.
 Laittomasti ansaitut rahat oli pyritty häivyttämään rahanpesulla, josta syytetään 11 eri henkilöä. Lisäksi törkeästä rahanpesusta syytetään neljää henkilöä.
 Vanhin veli havitteli 200 kiloa marihuanaa
 Syyttäjän mukaan päätekijät olivat ostaneet marihuanaa useissa erissä latvialaisilta miehiltä, jotka olivat organisoineet huumeet maahan Viron kautta yhdistelmäajoneuvoihin kätkettyinä. Toiminta oli ammattimaista, ja viestinnässä käytettiin muun muassa salattuja viestisovelluksia.
 Syyttäjän mukaan veljeksistä pisimpään huumekauppaa pyörittänyt vuonna 1992 syntynyt mies on levittänyt, myynyt ja yrittänyt levittää sekä myydä yhteensä 200 kiloa marihuanaa. Häntä syytetään seitsemästä törkeästä huumausainerikoksesta. Mies ei saanut kaikkia tilaamiaan huumeita haltuunsa.
 Hänen vuosina 1993 ja 1995 syntyneitä kahta veljeään syytetään kolmesta törkeästä huumausainerikoksesta. Syyttäjän mukaan he ovat levittäneet, myyneet tai yrittäneet levittää ja myydä ainakin 165 kiloa marihuanaa. Tullin mukaan noin sadasta kilosta marihuanaa voi saada katukaupassa lähes kaksi miljoonaa euroa.
 Lisäksi kaksi muuta saman perheen jäsentä olivat mukana rikoksissa pienemmissä rooleissa. Myynti- ja levitysportaassa oli syyttäjän mukaan Suomessa osallisina kolme muutakin miestä.  Keskusrikospoliisin mukaan  järjestäytyneen rikollisuuden ryhmän muodostivat neljä törkeistä huumausainerikoksista epäiltyä.
 Rikokset ovat tapahtuneet joulukuun 2019 ja joulukuun 2020 välisenä aikana Helsingissä ja Espoossa.
 Esitutkinnan aikana takavarikoitiin myös kaksi ampuma-asetta.  Keskusrikospoliisi
 Yksi veljistä uhkaili poliisia, jos tämä ei palauta 75 000 euroa
 Nuorinta päätekijää syytetään törkeiden huumausainerikosten lisäksi kolmesta virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta ja ryöstön yrityksestä. Syyttäjän mukaan mies oli perinyt väkivaltaisesti marihuanaan liittyvää velkaa maaliskuussa 2019 Espoossa. Väkivaltaan oli osallistunut toinenkin mies, ja kolmas oli kuvannut tilannetta.
 Poliisi oli tekemässä yhden päätekijän kodissa Espoossa kotietsintää edelliskesänä, kun kaksi hänen veljeään tunkeutui asuntoon kaverinsa kanssa. He avasivat oven avaimella ja repivät turvalukon rikki. Toinen veljistä tarttui poliisia kaulassa roikkuneesta virkamerkistä ja uhkaili tätä viran menettämisellä. Tilanne rauhoittui vasta, kun paikalle saatiin lisää partioita.
 Asunnosta löytyi 75 000 euroa käteistä rahaa. Kun poliisi yritti tavoittaa miestä, jonka asunnosta rahat löytyivät, uhkaili tämän veli poliisia useita kertoja puhelimitse.
 Mies uhkasi, että poliisille käy huonosti, jos tämä ei palauta takavarikoituja rahoja ja lopeta hänen veljensä etsimistä. Mies kielsi poliisia tulemasta hänen ja toisen päätekijäksi epäillyn veljeksen omistamaan parturiliikkeeseen.
 Huumerahoja pestiin autokorjaamolla
 Syyttäjän mukaan laittomasti ansaittuja rahoja pestiin ainakin 11 syytetyn voimin kesäkuun 2020 ja huhtikuun 2021 välisenä aikana Espoossa sijaitsevan autokorjaamon kautta.
 Kuvio toimi siten, että useat eri henkilöt väittivät valheellisesti huollattaneensa autonsa korjaamolla. Valehuollosta tehtiin kuitti, jolla huumerahat naamioitiin lailliseksi liiketoiminnaksi. Yhden huollon hinnaksi oli merkitty noin 1 500–4 500 euroa.
 Useat rahanpesusta syytetyt ovat tunteneet osan muista syytetyistä pitkään. He ovat lapsuudenkavereita, työkavereita, sukulaisia ja tuttavia. Heille vaaditaan sakkorangaistuksia tai ehdollisia vankeusrangaistuksia rahanpesusta.
 Lisäksi yhtä huumekaupan päätekijää ja tämän veljeä sekä kahta muuta henkilöä syytetään törkeästä rahanpesusta kesä-elokuussa 2020 Espoossa. He toimittivat poliisille väärennettyjä kuitteja autohuolloista sekä pitkäveto- ja muita voittotositteita väittäen, että poliisin takavarikoimat rahat oli hankittu laillisesti. Kuittien yhteisarvo oli lähes 60 000 euroa.
 Syyttäjä vaatii kolmelle törkeästä rahanpesusta syytetylle ehdotonta vankeutta. Neljännelle syytetylle vaaditaan ehdollista vankeutta.
 Esitutkinnan aikana takavarikoitiin myös mittavat kannabisviljelmät kahdesta omakotitalosta. Keskusrikospoliisi
 Syyttäjä vaatii päätekijöille 10 vuoden vankeustuomioita
 Syyttäjä vaatii huumekaupan päätekijöinä pidetyille kahdelle veljekselle vähintään 10 vuoden ja kolmannelle veljekselle vähintään yhdeksän vuoden ehdottomia vankeusrangaistuksia.
 Latvialaisen rikollisryhmän kahdelle päätekijälle vaaditaan yhdeksän vuoden vankeustuomioita.
 Huumekauppaan liittyville kuriireille ja muissa pienemmissä rooleissa toimineille vaaditaan hieman lyhyempiä vankeustuomioita.
 Veljesten mukaan rahat oli saatu laillisesti
 Veljekset kiistävät kaikki syytteet. Oikeuteen toimitettujen kirjallisten ennakkovastausten mukaan he eivät ole pitäneet hallussaan mainittuja huumeita tai myyneet niitä eteenpäin. Rahat on saatu laillisella liiketoiminnalla.
 Myös muut törkeistä huumausainerikoksista, törkeästä rahanpesusta ja rahanpesusta syytetyt kiistävät syytteet. Huumeita Suomeen rekoilla kuljettaneet miehet väittävät, että he eivät ole tienneet autoihin kätketyistä huumeista.
 Ainoastaan kaksi latvialaisen rikollisryhmän päätekijää myöntävät törkeät huumausainerikokset. Huumeiden määrästä ja tekojen vaiheista puolustuksella on syyttäjän kuvauksesta eriäviä näkemyksiä.
 Latvialaiseen rikollisryhmään kuuluvista henkilöistä osa on tuomittu jo aiemmin eri mittaisiin ehdottomiin vankeusrangaistuksiin.
 Asian käsittely jatkuu Helsingin käräjäoikeudessa 5. ja 15. lokakuuta.
 Tapauksen tutkinnan aikana Keskusrikospoliisin tietoon on tullut lisää Mantaqaan liittyviä epäiltyjä rikoksia, joiden tutkinta on edelleen kesken. Niistä tiedotetaan esitutkinnan valmistuttua.
 Lisää aiheesta:
 KRP epäilee: Latviasta tuli Suomeen yli 200 kiloa marihuanaa
 Kansainväliseen operaatioon liittyvien huumausainerikosten esitutkinta valmistui – "Isoimpia takavarikoita mitä täällä on tehty"
 Marihuanan salakuljetusta organisoitiin salatuilla puhelimilla – yksi kansainvälisen suuroperaation esitutkinnoista on valmistunut
 Vuosaaren sataman kautta salakuljetettiin 46 kiloa marihuanaa Suomeen – tekijät tuomittiin törkeistä huumausainerikoksista

Veljekset pyörittivät huumekauppaa, kovistelivat poliisia ja perivät velkoja väkivalloin, sanoo syyttäjä – Mantaqa-jengille vaaditaan kovia tuomioita


Summary: British Airwaysin tarkoituksena oli aloittaa lennot Lontoon Gatwickin kentältä eri puolille Eurooppaa. Yhtiö on menettänyt markkinaosuuksia halpalentoyhtiöille, jotka palautuvat pandemian aiheuttamasta lentoliikenteen kriisistä  nopeimmin.

International Consolidated Airlines Group, S.A.

British Airways keskeytti toimintansa Lontoon Gatwickin kentällä koronapandemian alkaessa ja keskitti lennot läheiselle Heathrow'n lentoasemalle.
 Matkustusrajoitusten ja pandemian hellittäessä vapaa-ajan matkustus on alkanut elpyä liikematkustusta nopeammin, ja British Airways suunnitteli aloittavansa lyhyet Euroopan-lennot Gatwickista uudelleen ensi kesään mennessä.
 Lentoja olisi operoinut British Airwaysin perustama uusi halpalentoyhtiö, joka olisi lentänyt 17 koneella 47:ää reittiä eri puolille Eurooppaa. British Airways suunnitteli tavoittavansa koneisiin takaisin matkustajia, joita se on menettänyt pandemian aikana halpalentoyhtiöille, erityisesti EasyJetille ja Ryanairille.
 Henkilökunnalle elokuussa lähettämässään kirjeessä yhtiö kertoi, että tarkoituksena oli myös alentaa lentojen tuotantokustannuksia. Käytännössä uuteen yhtiöön siirtyvät työntekijät olisivat joutuneet hyväksymään heikommat työehdot kuin emoyhtiöön jäävät.
 British Airwaysin lentäjiä edustava BALPA hylkäsi British Airwaysin ehdotuksen.
 – Olemme pettyneitä, ettemme saavuttaneet sopimusta, joka olisi ollut jäsentemme hyväksyttävissä. Olemme valmiudessa jatkamaan neuvotteluja sellaisesta sopimuksesta, joka on mahdollista hyväksyä, sanoi lentäjäliiton pääsihteeri  Martin Chalk  sanomalehti  The Guardianin haastattelussa .
 Lontoon Gatwick on EasyJetin tärkeä tukikohta, ja British Airwaysin vetäytyminen kasvattaisi sen markkinaosuutta.  EPA-EFE/FACUNDO ARRIZABALAGA
 Gatwickin arvokkaat nousu- ja laskeutumisajat myyntiin
 Suunnitelmien kariutuminen merkitsee sitä, ettei British Airwaysilla ole käyttöä Lontoon Gatwickin kentälle yhtiölle myönnetyille sloteille eli nousu- ja laskeutumisajoille. Pandemian aikana lentoyhtiöt ovat voineet jättää käyttämättä niille kuuluvia aikoja, mutta poikkeuslupa päättyy pian.
 British Airwaysin on ensi kesään mennessä aloitettava korvaava lentoliikenne Gatwickiin, tai se joutuu luopumaan ylimääräisistä sloteista.
 Toimitusjohtaja  Sean Doyle  on aiemmin kertonut lentoyhtiön harkitsevan lähtö- ja saapumisaikojen myymistä kilpailijoille, mutta se merkitsisi kilpailijan EasyJetin markkinaosuuden tuntuvaa kasvua Lontoon-reiteillä.
 EasyJetin käytössä on tällä hetkellä noin 40 prosenttia Gatwickin sloteista, kun British Airwaysin osuus on ollut 16 prosenttia.
 Unkarilainen halpalentoyhtiö Wizz Air on vaatinut Gatwickin käyttämättömien aikojen jakamista uudelleen, jotta se voisi lisätä lentoja Lontooseen.
 Yhtenä vaihtoehtona on, että British Airwaysin omistava International Airlines Group eli IAG siirtää vapautuvia aikoja omistamilleen muille yhtiölle. Brittiläis-espanjalaisen monikansallisen lentoyhtiön omistuksessa on esimerkiksi espanjalainen halpalentoyhtiö Vueling, joka lentää jo nyt Gatwickista useille kentille Keski-Euroopassa.
 Toiminnan rajusta karsimisesta huolimatta British Airways teki viime vuonna yli kahden miljardin punnan tappion. Yhtiön matkustajamäärä putosi yli 70 prosenttia, 47 miljoonasta 12 miljoonaan.
 Lue lisää:
 Euroopan lentoliikenteessä tapahtui dramaattinen käänne elokuussa – liikenne elpyy odotettua nopeammin, ja voittajia ovat halpalentoyhtiöt
 Halpalentoyhtiöt vaativat lisää vuoroja Euroopan pääkentille – EU jakaa pian varjellut nousu- ja laskeutumisajat uudelleen

British Airways luopuu uuden halpalentoyhtiön perustamisesta Euroopan reiteille – lentäjien edustaja: "Järjestelyt eivät olleet hyväksyttäviä"