Summary: Raumalla syntynyt Soini kertoi elokuussa käyvänsä keskusteluja Rauman kaupunginjohtajan virkaan hakeutumisesta.

Entinen kansanedustaja ja ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) vetäytyy Rauman kaupunginjohtajakisasta. Soini kirjoitti tiistaina  "plokissaan" , ettei ole käytettävissä tehtävään.
 Soini kirjoittaa saaneensa monipuoliset taustatiedot ja selvitykset sekä kokonaiskuvan siitä, minkälaista kaupunginjohtajaa Raumalle toivotaan ja haetaan.
 – Kerroin myös raumalaisille omat toiveeni, vahvuuteni ja puutteeni. Lentokorkeutta olisi tullut rutkasti lisää ja sen myötä uutta. Tästä kokonaisuudesta tein päätökseni.
 Soini on syntynyt Raumalla.
 – Olen iloinen siitä, että kaupunki, jossa olen syntynyt, oli minulle satakuntalaisen suora ja rehellinen, olen samaa puuta ja rautaa ja elämä jatkuu.
 Soini kertoi elokuussa käyvänsä keskusteluja Rauman kaupungin virkaan hakeutumisesta , mutta omilla ehdoilla.
 Rauman uuden kaupunginjohtajan n imi selviää todennäköisesti tänään .

Timo Soini ei ole käytettävissä Rauman kaupunginjohtajaksi: "Lentokorkeutta olisi tullut rutkasti lisää"


Summary: Suomalaisia ja Suomessa asuvia nuoria rekrytoidaan ääriliikkeisiin muun muassa verkkoviestinnän, sosiaalisen median, videopelialustojen ja fyysisten kohtaamisten keinoin, kertoo järjestön tuore raportti.

Pelastakaa Lapset ry:n RadicalWeb-hankkeen yhteydessä on laadittu raportti  Nuoret ääriliikkeiden rekrytoinnin kohteena,  josta ilmenee, että ääriliikkeet rekrytoivat ja houkuttelevat nuoria mukaan liikkeisiin monin tavoin.
 Suomalaisia ja Suomessa asuvia nuoria rekrytoidaan esimerkiksi verkkoviestinnän, sosiaalisen median, videopelialustojen, pimeän verkon foorumeiden ja tapaamisten keinoin. Houkuttelevuutta voidaan lisätä raportin mukaan visuaalisella viestinnällä, huumorilla, salaliittoteorioilla ja groomingilla.
 Raportti perustuu tutkimuksista ja raporteista koottuun tietoon, Pelastakaa Lapset -järjestön tekemään tiedonkeruuseen verkossa sekä asiantuntijahaastatteluihin.
 Liikkeet etsivät sopivia ehdokkaita
 Raportin mukaan ääriliikkeillä on usein rekrytointiin toimintasuunnitelma, jonka avulla pyritään tunnistamaan ja rekrytoimaan sopivia ehdokkaita erilaisia menetelmiä hyödyntämällä. Jokainen radikalisoitumisprosessi on kuitenkin uniikki, sanoo RadicalWebin hankesuunnittelija  Annukka Kurki  tiedotteessa.
 – Nuoret ovat otollinen kohde ääriliikkeiden ja terroristiryhmien propagandalle, sillä herkän kehitysvaiheen vuoksi he ovat alttiita ääriajattelulle ja muulle haitalliselle vaikutukselle. Ääriliikkeet ovat erittäin innovatiivisia rekrytoinnissa, Kurki sanoo.
 Supo: Väkivaltainen radikalisoituminen lisääntynyt
 Suojelupoliisin mukaan väkivaltaisen radikalisoitumisen uhka on Suomessa pieni verrattuna moneen muuhun maahan. Väkivaltainen radikalisoituminen ja sen myötä väkivaltainen toiminta ovat kuitenkin lisääntyneet viime vuosina myös Suomessa, ja se näkyy poliisin rikostilastoissa, Pelastakaa Lapset kertoo raportissaan.
 Nuorten radikalisoitumista voi olla vaikea tunnistaa ja erottaa nuoruuteen tai hankalaan elämäntilanteeseen liittyvästä oirehdinnasta. Laukaisevia riskitekijöitä ääriajattelun kehittymiselle voivat olla muun muassa syrjäytyminen, ulkopuolisuus, altistuminen yksipuolisille näkemyksille sekä pettymys demokratiaan ja poliittiseen toimintaan.
 Nuorta suojaavia tekijöitä taas ovat järjestön mukaan sosiaaliset selviytymistaidot, autonomia, perheen tuki, osallisuuden tunne, uskonnollinen tietoisuus ja demokraattisen kansalaisuuden vahvistaminen. Ne kasvattavat nuoren psyykkistä palautumis- ja selvitymiskykyä. Vanhemmilla ja nuorten kanssa toimivilla ammattilaisilla on tässä tärkeä rooli.
 – Vahvistamalla sosiaalisia suhteita, osallisuuden kokemusta ja yhteenkuuluvuuden tunnetta voidaan suojata nuorta radikalisoitumiselta, sanoo RadicalWebin hankesuunnittelija  Veera Tuomala.
 Vinkkejä aikuisille
 Muutokset nuoren käytöksessä, mielipiteissä tai pukeutumisessa sekä esimerkiksi yhteiskuntajärjestyksen vastustaminen tai propagandan seuraaminen netissä voivat Pelastakaa Lapset -järjestön mukaan kertoa nuoren radikalisoitumisesta.
 Merkkejä huomatessaan, aikuinen voi selvittää, millä alustoilla nuori liikkuu verkossa ja auttaa tätä tunnistamaan vihapuhe. Nuorelle voi myös kertoa, miten hän voi vaikuttaa päätöksentekoon rauhanomaisin keinoin. Ajan ja tuen tarjoamisella voi olla ratkaiseva merkitys nuoren elämään.
 Järjestö neuvoo ottamaan tarvittaessa matalalla kynnyksellä yhteyttä poliisiin, lastensuojeluviranomaisiin tai muihin tukitahoihin.

Pelastakaa Lapset: Ääriliikkeet houkuttelevat nuoria mukaan toimintaansa erityisesti verkossa


Summary: Poika oli ylittämässä suojatietä Helsingissä Mäkeläkadulla, kun raitiovaunu ajoi hänen päälleen viime marraskuussa. Uhri kuoli onnettomuuspaikalla.

12-vuotias poika kuoli Helsingin Vallilassa raitiovaunun törmättyä häneen 15. marraskuuta 2020. Poliisi epäilee raitiovaunun kuljettajaa törkeästä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Poika oli ylittämässä suojatietä liikennevalo-ohjatussa risteyksessä Mäkelänkatu 58:n kohdalla, kun Helsingin keskustan suuntaan ajanut kuljettaja törmäsi häneen raitiovaunulla.
 Uhri kuoli tapahtumapaikalla.
 Poliisi ei epäillyt tutkinnan aikana, että turmaan liittyisi alkoholia tai muita päihteitä. Tapaus siirtyi syyteharkintaan eilen maanantaina 6. syyskuuta.
 Raitiovaunun ja jalankulkijan väliset onnettomuudet ovat Helsingissä melko harvinaisia.
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana jalankulkija on kuollut raitiovaunun alle jäätyään kaikkiaan kolme kertaa, kun mukaan lasketaan 12-vuotiaan pojan kuolema viime marraskuussa.
 Lisää aiheesta:
 Lapsi jäi Helsingissä ratikan alle ja kuoli, poliisi selvittää liittyykö tapaukseen rikosta – HKL:n asiantuntija: Pysäkit vaarallisimpia paikkoja

12-vuotias poika kuoli raitiovaunun törmättyä häneen Vallilassa viime syksynä – kuljettajaa epäillään törkeistä rikoksista


Summary: Saksan ulkoministeriön mukaan urkinnan takaa löytyy venäläinen hakkeriryhmä. Sen jäljet johtavat puolestaan Venäjän GRU-sotilastiedustelupalveluun.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksa syyttää Venäjää verkkourkinnasta liittopäivävaalien alla.
 Brittiläisen  The Financial Times -lehden  mukaan Saksan viranomaisilla on näyttöä siitä, että venäläinen Ghostwriter-hakkeriryhmä on urkinnan takana.
 Lehden haastattelema ulkoministeriön tiedottaja  Andrea Sasse  sanoo, ettei venäläisten toimintaa voi hyväksyä. Sassen mukaan se "on riski Saksan turvallisuudelle ja demokraattiselle päätöksentekoprosessille".
 Urkinnalla on haluttu vaikuttaa Saksan liittopäivävaaleihin, jotka pidetään kuluvan kuun 26. päivä.  Vaaleissa ratkeaa se, kuka jatkaa liittokanslerina  Angela Merkelin  16-vuotisen valtakauden jälkeen.
 Sasse myös arvioi, että Venäjän toimet vaikuttavat raskaasti maiden kahdenvälisiin suhteisiin.
 Saksan valtiosihteeri  Miguel Berger  on luovuttanut Saksan vastalauseen Venäjän apulaisulkoministerille  Vladimir Titoville  maiden turvallisuuspoliittisen työryhmän kokouksessa viime viikolla.
 Financial Times ei ole saanut Venäjän viranomaisilta lausuntoa asiasta.
 Urkinnan kohteina poliitikot
 Venäläisten urkinnan kohteina ovat olleet saksalaisten liittopäiväedustajien sekä lukuisten alueparlamenttiedustajien sähköpostit. Hakkerit ovat laittomnin keinoin yrittäneet saada tietoon poliitikkojen salasanoja ja muita kirjautumistietoja.
 Tiedottaja Sassen mukaan hakkeriryhmä on tehnyt vuosien ajan perinteisiä kyberiskuja, levittänyt perättömiä tietoja ja tehnyt erilaisia vaikuttamisoperaatioita.
 Sasse sanoo, että Saksalla on luotettavia tietoja siitä, että Ghostwriter-hakkeriryhmän jäljet johtavat Venäjän valtioon ja erityisesti sen GRU-sotilastiedustelupalveluun.
 Venäjä ei ole suoraan ilmaissut sitä, kenestä se haluaisi Merkelin seuraajan.
 Sekä kristillisdemokraattien  Armin Laschet  että SPD:n  Olaf Scholtz  ovat antaneet perin rauhoittelevia lausuntoja Saksan ja Venäjän suhteista. Vihreiden  Annalena Baerbock  on ollut kriittinen erityisesti Itämeressä Venäjältä Saksaan kulkevaa Nord Stream 2 -kaasuputkea kohtaan.
 Saksa syyttänyt Venäjää ennenkin
 Saksa on usein aiemminkin syyttänyt Venäjää kyberoperaatioista sitä kohtaan ja vihamielisestä toiminnasta Saksan maaperällä.
 Liittokansleri Angela Merkel arvioi viime vuonna, että Saksalla on vahvat todisteet siitä, että vuoden 2015 liittopäiviä vastaan tehdyn hakkeroinnin takana olivat venäläiset tekijät. Tuolloin urkittiin myös Merkelin omia sähköposteja.
 Tuoreessa muistissa on sekin, että maanpaossa ollut tšetšeenijohtaja tapettiin berliiniläisessä puistossa kaksi vuotta sitten. Saksan mukaan murha tehtiin Kremlin määräyksestä.
 Tapaus heikensi tuolloin maiden suhteita pahoin.
 Lue lisää:
 Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus – ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys

FT: Saksa syyttää Venäjää verkkourkinnasta ja sekaantumisesta tuleviin vaaleihin


Summary: Ampuminen tapahtui ulkona, mutta tarkempia tietoja paikasta ei kerrota. Poliisi selvittää, oliko kyse tahallisesta ampumisesta vai tapaturmasta.

Uudellamaalla Sipoossa nainen haavoittui ampumisessa sunnuntaina. Itä-Uudenmaan poliisista kerrotaan tapauksen olevan tutkinnassa. Poliisi ei ole toistaiseksi tiedottanut ampumisesta julkisuuteen.
 Rikoskomisario  Rauno Jämsän  mukaan tutkinta on vielä alkutekijöissään. Hän ei tässä vaiheessa kerro, missä päin Sipoota ampuminen tapahtui.
 Jämsän mukaan ampuminen tapahtui ulkona. Poliisi ei paljasta tarkempia tietoja tapahtumapaikasta.
 Nainen sai ampumisessa vammoja, mutta hänellä ei ole hengenvaaraa. Jämsän mukaan onneakin on ollut mukana, ettei naiselle ole käynyt vakavammin.
 Jämsän mukaan tapauksen rikosnimikettä ei ole vielä lyöty lukkoon.
 – Se voi olla kaikkea vaaran aiheuttamisesta tapon yritykseen, mutta vaatii vielä teknisten tutkimusten tuloksia, ennen kuin voidaan virallisesti tutkintanimikettäkään alleviivata, Jämsä sanoo STT:lle.
 Poliisi on keskittynyt tutkinnassa tapahtumien kulun selvittämiseen. Jämsän mukaan poliisi selvittää, onko ampumisessa ollut mukana tahallisuutta vai onko kyse ollut enemmänkin tapaturmasta.
 Ampumisessa epäillään käytetyn käsiasetta
 Ampumisessa käytetty ase ei ole poliisin hallussa.
 – Meillä on hylsy tallessa, ja sen perusteella on päätelty, minkälainen ase voisi olla. Mutta vielä ei ole vahvistunut tarkkaan, minkälainen ase on ollut kyseessä, Jämsä kertoo.
 Tällä hetkellä poliisi epäilee, että kyse olisi ollut käsiaseesta.
 Tapauksen tutkinnassa ei ole tehty kiinniottoja, eikä poliisilla ole jutussa epäiltyjä.
 Poliisi on tehnyt tapahtumapaikalla teknistä tutkintaa. Sen tuloksista odotetaan tarkempia tietoja keskusrikospoliisin rikosteknisestä laboratoriosta.
 Tutkinnallisista syistä Jämsä ei kerro, mitä muita toimia esitutkinnassa on tehty. Hänen mukaansa poliisi aikoo tiedottaa tapauksen tutkinnasta.
 – Heti kun on varmempaa tietoa antaa, sitten tiedotetaan kyllä yleisesti tästä asiasta.

Nainen haavoittui luodista Sipoossa sunnuntaina – ampujasta ei toistaiseksi ole tietoa


Summary: Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoi tiistaina kello 15.30 uusimmat tiedot koronatilanteesta. Kahdesti rokotetun ei tarvitse lievissä oireissa mennä enää koronatestiin.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaalla kerrottiin tiistaina 49 uudesta koronatartunnasta. Flunssia on nyt paljon liikkeellä, ja Fimlab tutki maanantaina alueelta yhteensä 1 966 näytettä.
 Yhteensä Pirkanmaalla on varmistettu epidemian aikana 8 353 koronatapausta.
 Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoi tiistaina kello 15.30 uusimmat tiedot koronatilanteesta.
 Mediainfossa käytiin läpi Pirkanmaan koronatilanne, jäljitystyön tulokset sekä alueellisen ohjausryhmän mahdolliset suositukset. Asiantuntijoina olivat johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sekä ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 Koronan ilmaantuvuus Pirkanmaalla on nyt 104 tartuntaa 100 000 asukasta kohden kuluneiden kahden viikon ajalla. Positiivisten testitulosten osuus Fimlabissa testatuista on viime viikon ajalta 2,7 prosenttia. Sairaalahoidon tarve on hiukan vähentynyt.
 Sandin mukaan TAYSissa on nyt koronan takia sairaalahoidossa alle kymmenen ihmistä.
 Pirkanmaalla odotetaan nyt valtakunnallisia ohjeita. Sen vuoksi pandemiaohjausryhmä ei tehnyt muutoksia voimassa oleviin suosituksiin.
 Sandin mukaan hallituksen strategia oli odotettu.
 – Totta kai siitä, miten sovelletaan, tulee varmasti monia kysymyksiä. Jää sinne se hätäjarru, minkä valtioneuvosto voi ottaa käyttöön, jos tulee uusia variantteja.
 Rokottamattomilla koronaa
 Yli 55-vuotiaista pirkanmaalaisista kaksi rokoteannosta on saanut yli 80 prosenttia. Sen sijaan 16–34-vuotiaissa rokotekattavuus näyttää alhaisemmalta kuin muissa ikäryhmissä. Ensimmäisen rokotteen on ottanut noin 72 prosenttia. Määrä ei ole juurikaan noussut viikon kuluessa.
 Virus näyttää nyt sairastuttavan niitä henkilöitä, jotka ovat rokottamattomia, eli käynnissä on rokottamattomien epidemia. Rokotteen ottaminen on ulospääsy tästä tilanteesta, muistuttaa ylilääkäri Jaana Syrjänen.
 Syrjäsen mukaan 40 prosenttia testattavista on alle 16-vuotiaista, joilla on paljon hengitysinfektioita. Kuitenkin heiltä löytyy tosi harvoin koronavirusta.
 Kahdesti rokotetun, joka ei tiedä olevansa altistunut koronavitukselle, eikä ole sosiaali- ja terveydenhuollon henkilökuntaa, ei tarvitse hakeutua lievissä oireissa Syrjäsen mukaan testiin.
 – Jos perheessä on samaa tautia, koko perheen ei tarvitse mennä tikutettavaksi. Mieluiten rokottamattomat aikuiset käyvät testissä, Syrjänen sanoo.
 Syrjäsen mielestä lapsilta ei tarvitse testata koronavirusta, jos nuha alkaa ulkona kylmän ilman takia.
 – Se on tärkeintä, ettei mennä oireisena päiväkotiin ja kouluun.
 Aikuisten ja nuorten rokottaminen vähentää Syrjäsen mukaan myös alle 12-vuotiaiden tartuntoja.
 Sairaalahoidossa kesä-syyskuun aikana olleista 75 prosenttia on ollut täysin rokottamattomia ja 20 prosenttia kertaalleen rokotettuja. Kahden rokotuksen jälkeen sairaalahoitoon joutuneet ovat olleet vaikeasti immuunipuutteisia. Tämä väestöryhmä saa jatkossa toisen tehosterokotteen.
 Sata tartuntaa enemmän kuin viime viikolla
 Viime viikon aikana Pirkanmaalla todettiin 325 uutta tartuntaa, mikä on noin sata tartuntaa enemmän kuin edellisviikolla. Noin kolmasosalla tartuntalähde ei selvinnyt.
 Syrjäsen mukaan on ilahduttavaa, että parikymppisten keskuudessa tautimäärät eivät ole lisääntyneet.
 Tunnetuista 208:sta tartunnasta 108 todettiin perheiden sisällä. 30 tapausta tuli sukulaisten tai ystävien tapaamisista. Kouluista ja oppilaitoksista tuli 28 tapausta, joista 25 todettiin alle 12-vuotiailla ala-asteella tai esiopetuksessa ja kaksi toisella asteella. Ulkomailta tuli 19 tartuntaa. Työpaikoilla todettiin kymmenen tartuntaa seitsemässä eri työpaikassa.
 Vapaa-ajan harrastuksissa ilmeni kuusi tapausta ja päiväkodeissa kaksi. Yksityisissä juhlissa tuli kaksi tartuntaa, yleisötapahtumista yksi ja lisäksi todettiin kaksi muuta tunnettua tartunnanlähdettä.
 Karanteenissa oli viime viikolla 1 321 ihmistä.

Koronavirus leviää Pirkanmaalla rokottamattomien keskuudessa, milloin pitää mennä testiin?


Summary: Pahenevassa koronatilanteessa järjestettävä musiikkifestivaali ja suunnistustapahtuma herättivät pelkoa koronatartuntojen leviämisestä. Rovaniemen superviikonlopun tartuntasaldo oli kuitenkin pyöreä nolla.

Rovaniemellä elokuun lopussa järjestetyt massatapahtumat Simerock ja Jukolan viesti herättivät ennakkoon  laajaa keskustelua . Tapahtumien koronaturvallisuus onnistuttiin järjestämään täydellisesti, eikä uusia tartuntoja tullut.
 Ennen tapahtumia koronatilanne oli Rovaniemellä lukujen valossa paha ja kaupunki  siirtyi epidemian kiihtymisvaiheeseen . Koronan pelko karsi ainakin Jukolan viestin osallistujamäärää.
 Jukolan viestin koronaturvallisuus kuumentaa tunteita suunnistuspiireissä – "Häpeän aika paljon, jos pitäisi ilmoittaa työnantajalle"
 THL:n hiljattain  julkaiseman riskipotentiaalin arviointitaulukon  perusteella olisi voinut odottaa toisenlaista lopputulosta, sillä taulukossa jopa ulkoilmassa järjestetyt festivaalit luokitellaan korkeimman riskin kymmenen pisteen luokkaan.
 Lopputulos oli kuitenkin, ettei superviikonlopuksi kutsutuista massatapahtumista ole terveysviranomaisten tietojen mukaan lähtenyt  yhtään koronatartuntaa .
 1. Viruksen perusilmaantuvuus oli matala
 Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  ja Napapiiri-Jukolan järjestäneen Ounasvaaran hiihtoseuran toiminnanjohtaja  Ilkka Ruotsala  listaavat useita syitä sille, miksi kaikki meni niin kuin etukäteen toivottiin.
 Perussyy on Broaksen mukaan se, että Lapin sairaanhoitopiirin alueella ei ole esiintynyt koskaan virusta merkittävästi.
 – Pääkaupunkiseudulla voidaan puhua jatkuvasta virustaakasta tai epidemiasta. Meillä ne ovat olleet yksittäisiä ketjuja, jotka on saatu hyvin nopeasti sammutettua ja alueellista tautipainetta ei ole ollut.
 Jukolan viestin kanssa yhtä aikaa Rovaniemellä järjestettiin Simerock-tapahtuma, joka veti sekin parikymmentä tuhatta kävijää. Mia Sivula / Yle
 2. Järjestäjät ja terveysviranomaiset tekivät yhteistyötä
 Napapiiri-Jukolaa siirrettiin muutamaan otteeseen ja korona vaikutti koko ajan järjestelyjen taustalla. Elokuun ajankohta ja koronapandemia karsivat Jukolaan osallistujista peräti 40 prosenttia.
 Paikan päällä oli silti noin 15 000 kilpailijaa, talkoolaista ja katsojaa. Toiminnanjohtaja Ilkka Ruotsalan mukaan koronaturvallisuuden kannalta paras mahdollinen lopputulos ei ollut pelkkää tuuria.
 – Onneksi näin kävi ja siinä ei ollut pelkkää onneakaan. Kyllä siihen vastuullisesti ja pitkäjänteisesti tehtiin töitä, että kaikki asiantuntemus hyödynnettiin, joka oli käytössä. Lopputulos oli tosi hieno.
 Toiminnanjohtaja Ilkka Ruotsalan mukaan koronaturvallisuus Jukolassa ei tullut sattumalta. Pekka Viinikka / Yle
 Myös Broas korostaa järjestäjien ja tartuntatautiviranomaisten välistä tiivistä yhteistyötä.
 Palavereissa luotiin yhteiset säännöt, joilla pyrittiin minimoimaan kontakteja ja korostettiin muun muassa maskien käyttöä tapahtumapaikalla.
 3. Rokotusten yleistyminen ja ulkoilma auttoivat
 Lapin sairaanhoitopiiristä nostetaan yhdeksi vaikuttaneeksi tekijäksi koronarokotukset eri puolilla Suomea.
 – Rokotekattavuus ehti nousta tosi hyvin ja ehdimme Rovaniemellä järjestää rokotustapahtumia, jonne saatiin mukaan nimenomaan nuoria, laskee infektioylilääkäri Markku Broas.
 Hän uskoo, että myös tapahtumien järjestäminen ulkoilmassa vaikutti.
 – Yksi asia on, että molemmat olivat myös ulkoilmatapahtumia, jolloin ilma vaihtuu ja tartuntariskit ovat pienempiä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 8.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa

Kymmeniä tuhansia osallistujia, kaksi massatapahtumaa, nolla tartuntaa – 3 syytä, miksi Rovaniemen superviikonlopusta ei tullut koronalinkoa


Summary: Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä esittää, että kaksi kertaa rokotettujen ei tarvitsisi enää käydä testattavana lieviä oireita saatuaan. Lopullisesti asiasta päättää Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Aamupäivällä koolla ollut pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä jatkaa rajoitusten purkamista. Samalla se linjasi, että koronatestaamisen periaatteita muutettaisiin.
 Koordinaatioryhmä on tehnyt esityksen sairaanhoitopiirille, että kaksi rokotetta saaneiden ei tarvitsisi enää käydä koronatestissä oireita saatuaan. Muutamia poikkeuksia tästä olisi kuten hoitohenkilöstö. Lisäksi toisesta rokotuksesta on pitänyt kulua viikko.
 Korontestaus ei koskisi myöskään niitä, jotka ovat sairastaneet varmennetun koronainfektion edeltävän kuuden kuukauden aikana ja saaneet yhden rokotteen.
 Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen  uskoo, että Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri tekee päätöksen jo kuluvalla viikolla.
 – Jos oireet ovat lievät, niin kaksi rokotetta saaneen ei tarvitsisi enää mennä koronatestiin, kuvaa Vantaan kaupunginjohtaja Viljanen nyt tehtyä esitystä.
 Testaamisen muutoksilla pyritään helpottamaan taudinjäljityksen ruuhkaa. Muitakin muutoksia on jo mietitty.
 Pääkaupunkiseudun kouluissa karanteeniin ja etäopetukseen voi joutua edelleen koko luokka. Viljasen mukaan jatkossa voisi olla järkevää, että vain koronaan sairastuneen koululaisen läheiset olisivat karanteenissa.
 Lisäksi harrastustoiminnan rajoituksia lievennetään. Tästä päivästä lähtien harrastuksissa ei ole enää enimmäismäärää, kuinka moni saa osallistua.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmän vahva suositus on silti edelleen, että ohjaajat ja yli 12-vuotiaat käyttävät sisätiloissa kasvomaskia. Maskia ei tarvitse käyttää liikuntasuoritusten aikana.
 Vantaan kaupunginjohtaja arvostelee hallituksen uutta koronastrategiaa
 Vantaan kaupunginjohtajan mukaan hallituksen hybridistrategian lähtökohtana on se, että se purkaa keskitetyn valtakunnallisen ohjauksen liki täysin. Hallitus siirtää päätöksentekovallan kunnille ja alueille.
 – Hallituksen strategiasta puuttuu konkretia. Siinä ei ole linjauksia siitä, miten rajoituksia purettaisiin.
 Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljasen mukaan rajoitusten purkaminen jatkuu lähiviikkoina pääkaupunkiseudulla. Nella Nuora / YLE
 Ylen aamussa vieraillut HUSin ylilääkäri Asko Järvinen olisi toivonut myös  selkeämpiä linjauksia eri toimijoiden työnjakoon sekä tarkempia askelmerkkejä esimerkiksi testaukseen .
 Ritva Viljasen mukaan sekä koronatestauksessa että jäljityksessä olisi hyvä olla edelleen yhtenäiset valtakunnalliset menettelytavat.
 Käytännössä tämä voi tarkoittaa sitä, että eri puolilla maata saatetaan purkaa rajoituksia eri tavoilla tai eri järjestyksessä.
 – Ei ole ohjeita siitä, missä järjestyksessä rajoituksia pitäisi purkaa. Se voi olla asukkaille hämmentävää, jos rajan takana ovat voimassa eri rajoitukset.
 Viljasen mukaan erilaiset käytännöt asettavat eri puolilla maata asuvat ihmiset eriarvoiseen asemaan.
 Kaupunginjohtajan mukaan pääkaupunkiseudulla aiotaan jatkossakin toimia niin, että Helsingissä, Espoossa, Vantaalla ja Kauniaisissa on jatkossakin yhteneväiset rajoitukset.
 Hallitus  päätti eilen , että yhteiskuntaa aletaan avata ja kaikista rajoituksista luovutaan, kun noin 80 prosenttia yli 12-vuotiasta on saanut kaksi rokotetta. Viljasen mukaan siihen päästään Vantaalla arviolta lokakuun puolivälissä.
 Rajoitusten purkaminen jatkuu lähiviikkoina pääkaupunkiseudulla. Viljasen mukaan maskien käyttö jatkuu kuitenkin toistaiseksi.
 – Se on sellainen rajoitus, joka ei rajoita ihmisten elämää.
 Voit keskustella koronarajoituksen purkamisesta keskiviikkoon kello 23:een asti.
 Lue myös:
 HUSin Järvinen arvostelee hallituksen uutta koronastrategiaa: "Varsinaista kompurointia oli, käytännön toimet jäivät tekemättä"
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa

Kaksi kertaa rokotettujen testaamista aiotaan vähentää pääkaupunkiseudulla – Koronaryhmä: lievissä oireissa ei enää tarvitsisi hakeutua testiin


Summary: Tänä vuonna 50 vuotta täyttävä Hiedanrannan DS Smithin aaltopahvitehdas on onnistunut tehtaan johdon mukaan kasvamaan jopa alan yleistä kehitystä reippaammin.

Vuonna 1971 käynnistynyt Takon tehdas Tampereen Lielahdessa oli valmistuessaan Euroopan isoin ja modernein aaltopahvitehdas. Vaikka 50 vuodessa isoimman tittelistä on jouduttu luopumaan, rakentamis- ja suunnitteluaikana tehdyt ratkaisut ovat edelleen toimivia.
 – Oli viisas päätös rakentaa tehdas tälle paikalle. Tänäkin päivänä tämä on virtaukseltaan lähestulkoon mallitehdas ja kunnia kuuluu niille, jotka tehtaan aikanaan suunnittelivat, sanoo tehtaan nykyisen omistajan DS Smithin Suomen maajohtaja, toimitusjohtaja  Ari Viinikkala .
 Toimitusjohtaja Ari Viinikkala uskoo, että pakkausalalla nähdään vielä sellaisia innovaatioita, joita ei nyt osata edes kuvitella. Antti Eintola / Yle
 Lielahden tehtaan juuret ulottuvat yli sadan vuoden taakse. Alun perin pakkausmateriaalia tehtiin keskellä kaupunkia, Tammerkosken rannalla. Nykyisille sijoilleen Hiedanrantaan aaltopahvitehdas siirtyi 50 vuotta sitten, kun pahvin tarve kasvoi ja keskustasta tila loppui.
 Vuodesta 2012 on katolla ollut nykyisen omistajan DS Smithin nimi. Nykyään Lielahdessa valmistuu vuosittain 5 000 täysperävaunurekallista pakkauksia, moniväripaketeista ruskeisiin pahvilaatikoihin. Tehtaanjohtaja  Toni Salovuoren  mukaan erilaisia pahvireseptejä on aktiivisessa käytössä noin 70.
 – Toki niitä voidaan tehdä lisääkin erilaisten asiakastarpeiden mukaan. Aaltopahvista on moneksi ja sitä tarvitaan eri aloilla erilaisiin tarpeisiin. Materiaalina se on kestävä. Aaltopahvi palvelee sen aikaa, kun on tarpeen. Sen jälkeen se on kierrätettävissä.
 Salovuoren mukaan myös asiakkaiden toiveet kestävästä kehityksestä ja kierrätyksestä ovat lisääntyneet viime vuosina.
 Tehtaanjohtaja Toni Salovuori sanoo, että on hienoa olla mukana tekemässä niin monipuolista tuotetta kuin aaltopahvi on. Antti Eintola / Yle
 Tarkkoja markkinaosuuslukuja ei ole saatavilla, mutta yhtiön mukaan DS Smith on toiseksi suurin Suomessa toimivista aaltopahvitehtaista. Tampereen tehdas työllistää tällä hetkellä 200 ihmistä.
 – Se, että olemme menestyneet hyvin perustuu henkilöstöön, joka on osaavaa motivoitunutta ja innostunutta, toimitusjohtaja Ari Viinikkala kiittelee.
 Hänen mukaansa pakkausala kasvaa vuosittain noin 2–3 prosenttia ja alan ja yrityksen tulevaisuus näyttää valoisalta.
 – Neljä vuotta sitten työllistimme Suomessa 250 henkeä. Nyt meillä on ollut parhaimmillaan 350 ihmistä töissä. Uskon, että kasvu jatkuu täältä Lielahdesta ja pakkausalaa tarvitaan yhä enemmän tulevaisuudessa.
 Tampereen lisäksi DS Smithillä on Suomessa toimintaa myös viidellä muulla paikkakunnalla. Maailmanlaajuisesti yhtiön palkkalistoilla on noin 30 000 ihmistä. Konsernin pääkonttori on Lontoossa ja liikevaihto on noin 5,97 miljardia Iso-Britannian puntaa vuodessa. Suomessa liikevaihto on noin 65 miljoonaa euroa.

Lielahden aaltopahvitehdas suunniteltiin 50 vuotta sitten Euroopan moderneimmaksi – Toimitusjohtaja: "Tämä on edelleen mallitehdas"


Summary: Uusi koti esittävien taiteiden lavastuskoulutukselle löytyi Taideyliopistosta. Muutto helpottaa tulevien lavastajien opiskelua.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Esittävien taiteiden lavastuksen koulutuksessa alkoi uusi aikakausi Suomessa. Koulutus siirtyi elokuun alusta Taideyliopiston Teatterikorkeakouluun Aalto-yliopistosta. Se on historiallinen muutos, sillä koulutusohjelmaa on pyöritetty vuosikymmeniä elokuvataiteen laitoksella. Elokuva- ja tv-lavastuksen koulutus jää Aaltoon, mutta Teatterikorkeakoulussa ei ole ennen koulutettu lavastajia.
 – Parhaimmillaan tämä johtaa koko esityskielen muuttumiseen, kun tilallisuus ja visuaalisuus tulevat alusta lähtien luontevaksi osaksi sitä yhteistä esitystaiteen tekemistä, esittävien taiteiden lavastuksen professori  Liisa Ikonen  Taideyliopistosta toteaa.
 Esittävien taiteiden lavastuskoulutukselle on etsitty uutta kotia useaan otteeseen vuosien varrella. Viime vuosina sekä opettajat että opiskelijat ovat olleet ajamassa koulutusta Taideyliopistoon. Tilanteeseen vaikutti myös se, että Kuvataideakatemia sai uuden kampuksen tänä syksynä Teatterikorkeakoulun kylkeen Sörnäisten rantatiellä. Hetki oli otollinen muutokselle.
 – Meillä on ollut todella pitkään yhteistyötä Aallon ja Taideyliopiston välillä. Tämä on luonteva siirtyminen siihen samaan yhteisöön, jonka kanssa pitää voida yhdessä kehittyä ja muuttua, Ikonen sanoo.
 Yli 20 lavastuksen opiskelijaa siirtyi Aallosta Taideyliopistoon.  Antti Haanpää / Yle
 Opiskelu aiheutti kitkaa
 Virpi Nieminen  on yksi opiskelijoista, joka siirtyi Aallosta Taideyliopistoon lavastuskoulutuksen mukana. Nieminen on jo tuttu näky Teatterikorkeakoulun käytävillä. Hän on viittä vailla valmis taiteen maisteri.
 – Olin käytännössä suurimman osan opinnoistani Teatterikorkeakoulussa, vaikka en ollut virallisesti Taideyliopiston opiskelija.
 Kaksoisrooli tuotti Niemiselle käytännön vaikeuksia.
 – Siinä syntyi hankausta ja kitkaa, kun oli Taideyliopiston kursseilla. Minulla ei ollut tunnuksia printtaamiseen, enkä aina tiennyt missä kaikki paikat sijaitsivat Teatterikorkeakoulussa. En saanut myöskään tietoa kaikista Taideyliopistoon liittyvistä ajankohtaisista asioista, Nieminen luettelee.
 Opiskeluaan Aalto-yliopiston elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitoksella Nieminen kuvailee vähäiseksi.
 – Elokuva- ja tv-lavastuksen opiskelijat tekevät yhteistyötä elokuvaopiskelijoiden kanssa. Ehkä vain ensimmäisenä vuonna oli joitain yhteisiä materiaaliopin tai rakennesuunnittelun kursseja, Nieminen kertoo.
 Hän oli mukana valmistelemassa esittävien taiteiden lavastuskoulutuksen siirtoa Aallosta Taideyliopistoon.
 – Pääaineen opiskelijoista sata prosenttia allekirjoitti adressin siirron puolesta. Kaikilla oli samankaltaisia kokemuksia opiskelusta Taideyliopistossa Aallon opiskelijana. Jaoimme myös huolen lavastuksen opiskelun kehityksestä, Nieminen sanoo.
 Aallosta siirtyi Taideyliopistoon hieman yli 20 lavastuksen opiskelijaa. Joukko kasvaa vielä hieman, kun loput esittävien taiteiden lavastuksen opiskelijoista saa kandiopintonsa Aallossa valmiiksi.
 Liisa Ikonen on esittävien taiteiden lavastuksen professori Taideyliopistossa. Antti Haanpää / Yle
 Lavastus kiinnostaa myös Sibelius-Akatemiassa
 Melkein kymmenvuotiaan Taideyliopiston historiassa on meneillään kiinnostava käänne, kun Kuvataideakatemian uusi kampus otetaan käyttöön syksyllä.
 Käytännössä kuvataide valuu Teatterikorkeakouluun ja päinvastoin, sillä molemmat akatemiat on yhdistetty toisiinsa käytävällä Sörnäisissä. Taideyliopistoon kuuluu lisäksi Helsingin keskustassa sijaitsevassa Musiikkitalossa toimiva Sibelius-Akatemia.
 Esittävien taiteiden lavastuksen professori Ikonen uskoo, että yhteistyötä syntyy.
 – Sitä syntyy aivan varmasti. Jo nämä ensimmäiset viikot Taideyliopistossa ovat osoittaneet sen. Tilasuunnittelun kurssille on tullut opiskelijoita Sibelius-Akatemiasta, Ikonen toteaa.
 Lavastuksesta piakkoin maisteriksi valmistuva Nieminen on jo tehnyt näyttäviä töitä, kuten lavastuksen koreografi  Valtteri Raekallion  teokseen  Yleisö . Se esitettiin Tekniikan museossa Helsingissä kolmisen vuotta sitten. Yleisö liikkui esiintyjien perässä museon sisä- ja ulkotiloissa.
 Omassa opinnäytetyössään  Hukassa  Nieminen oli yksi esiintyjistä. Lavastajan rooli on laventunut viime vuosina, eikä vanhoja ammattikuvia enää varjella niin jyrkästi kuin ennen.
 Nieminen näkee tulevaisuuden täynnä mahdollisuuksia, kun yhteiskunta taas avautuu koronapandemian jälkeen.
 – Olen tykännyt kaikkein eniten tässä työssä siitä, miten laaja esittävien taiteiden kenttä on. Se on tosi ihanaa, ja tuntuu, ettei pidä ajaa itseään mihinkään lokeroon, Nieminen sanoo.
 Taideyliopiston esittävien taiteiden lavastuskoulutuksen kandiopintoihin otetaan vuosittain neljä uutta opiskelijaa. Sama pätee Aallon elokuva- ja tv-lavastuksen koulutusohjelmaan.
 Lavastuksen opiskelija Virpi Nieminen (vas.) oli yksi opinnäytetyönsä (Hukassa, 2019) esiintyjistä. Samoin Tarleena Laakko (oik.), joka vastasi myös dramaturgiasta. Karoliina Niemenkari

Joukko lavastuksen opiskelijoita muutti pois Aalto-yliopistosta – “Sata prosenttia pääaineopiskelijoista allekirjoitti adressin”


Summary: Pavlov on puolustanut turvallisuuspalvelu FSB:n kohteeksi joutuneita ihmisiä.  Häntä itseään vastaan nostettiin rikosjuttu keväällä. Ylelle haastattelussa heinäkuussa Pavlov sanoi, että viranomaiset pyrkivät tukahduttamaan itsenäisen kansalaisyhteiskunnan Venäjällä.

Merkittävä venäläinen ihmisoikeusjuristi  Ivan Pavlov  on lähtenyt Venäjältä Georgiaan. Pavlov kertoi asiasta  Telegram-tilillään.
 Tapahtuneesta kirjoittavat myös muun muassa  Novaja gazeta -lehti  ja  uutistoimisto Interfax .
 Pavlov kirjoitti, että häntä vastaan aloitettu rikosjuttu ja siihen liittyvät kiellot ovat tehneet hänen työnsä mahdottomaksi.
 – Minua kiellettiin täyttämästä viestilaitteita ja internetiä, keskustelemasta puolustettavien ja joidenkin kollegoideni kanssa. Yleensä ottaen minulta kiellettiin kaikki sellainen, jota ilman asianajajan työ ei voi olla tehokasta, Pavlov kirjoittaa.
 Vain yhtä asiaa ei kielletty, matkustamista ulkomaille, mikä Pavlovin mukaan oli merkki siitä, mikä olisi ulospääsy tilanteesta.
 Pavlov kertoo, että ilmassa oli myös kovempi ratkaisu, joka olisi päättynyt vangitsemiseen.
 Pavlovin mukaan lähtöpäivänä hänen tekemisiään seurattiin tarkoin, hänen talonsa luona vahdittiin ja häntä varjostettiin lentokentälle ja jopa lentokoneeseen asti.
 – Mutta lentoa ei estetty, vaikka minulla oli lippu vain yhteen suuntaan, Pavlov kirjoittaa.
 Pietarilainen Ivan Pavlov on erikoistunut tapauksiin, joissa syytteet koskevat valtiollista turvallisuutta mukaan lukien maanpetos- ja vakoilujuttuihin. Pavlov on puolustanut neljännesvuosisadan ajan turvallisuuspalvelu FSB:n kohteeksi joutuneita asiakkaita.
 Hän myös edusti vangitun oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  järjestöjä, kun viranomaiset luokittelivat järjestöt ulkomaisiksi agenteiksi ja ääriliikkeiksi.
 Keväällä Pavlovia itseään vastaan käynnistettiin rikostutkinta salaisten tietojen paljastamisesta liittyen maanpetoksesta syytetyn entisen toimittajan  Ivan Safronovin  tapaukseen. Pavlov kiistää syytökset.

 "Nyt vallanpitäjät ovat siirtyneet toimittajiin ja asianajajiin"
 Ylen kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  haastatteli Ivan Pavlovia Pietarissa heinäkuun lopulla.
 – Valtiovalta tuhoaa käytönnössä kaikki itsenäiset kansalaisyhteiskunnan rakenteet. Itsenäiset poliitikot ovat jo joko pakotettu lähtemään maasta tai vangittu. Nyt vallanpitäjät ovat siirtyneet toimittajiin ja asianajajiin, Pavlov sanoi haastattelussa.
 Pavlovin johtama ihmisoikeusjuristien ryhmä Komanda 29 joutui lopettamaan toimintansa heinäkuussa, kun viranomaiset katsoivat sen tekevän yhteistyötä ei-toivotuksi julistetun järjestön kanssa.
 Pavlovin mukaan painostuksen taustalla on turvallisuuspalvelu FSB, jonka kärsivällisyys loppui viimeistään silloin, kun Pavlov otti puolustaakseen Navalnyin järjestöt. Ne julistettiin kesällä äärijärjestöiksi.
 – Käynnissä on poliittisen kentän puhdistaminen ennen duuman vaaleja, mutta pelkään ettei tätä painostusmekanismia tulla pysäyttämään heti vaalien jälkeen. Valitettavasti ei ole mitään takuita edes sille, että se tulee ylipäätään loppumaan, ihmisoikeusjuristi sanoi Ylen haastattelussa.
 Telegram-viestissään Georgiasta Pavlov kertoi jatkavansa asianajajan työtä ja palaavansa vielä joskus Venäjälle.
 – Nyt olen emigrantti. Tällä erää Georgiassa, maassa, johon minua yhdistää moni asia. Täällä syntyi äitini, tänne on haudattu isoisäni, täällä elin kolme vuotta lapsuudessani, kävin koulua…
 Aiheesta aiemmin:
 Kirjeenvaihtajalta: Putinismi on siirtynyt vaiheeseen, jossa valta perustuu pelottelulle  5.5.2021

Rikostutkinnan kohteeksi joutunut ihmisoikeusjuristi Ivan Pavlov poistui Venäjältä Georgiaan – Pavlov: Kiellot tekivät työn Venäjällä mahdottomaksi


Summary: Suomi aikoo luopua kaikista koronarajoituksista syksyn aikana. Ratkaisevassa asemassa ovat alle 40–vuotiaat: jos he innostuvat ottamaan rokotteita nykyistä enemmän, maali on lähellä, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtava asiantuntija Mia Kontio arvioi.

Suomi aikoo luopua kaikista koronarajoituksista.
 Hallitus julkisti maanantaina uuden koronastrategiansa , jonka tarkoitus oli viitoittaa tie vapauteen. Valtakunnalliset rajoitukset loppuvat ja rajoituksista päätetään tästä lähtien paikallisesti.
 Jos tilanne pahenee, hallitus voi painaa hätäjarrua.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) väläytti maanantaina, että rajoituksista luopuminen tarkoittaa myös esimerkiksi kasvomaskeista luopumista. Tähän tilanteeseen päästään vasta, kun 80 prosenttia yli 12-vuotiaista on rokotettu. Näillä näkymin tässä tilanteessa ollaan lokakuussa.
 Uusi koronastrategia jättää kuitenkin paljon avoimia kysymyksiä: missä järjestyksessä rajoituksia puretaan ja miten kahdesti rokotetun kannattaa toimia? Etsimme vastaukset seitsemään kysymykseen.
 1. Voinko poistaa Koronavilkun?
 Koronavilkku kannattaa edelleen pitää käytössä.
 Vilkun kautta saat tiedon mahdollisesta altistumisesta, vaikka olisitkin kahdesti rokotettu. Jos altistut koronalle, tiedät hakeutua testiin, jos saat oireita.
 2. Pitääkö kahdesti rokotetun käydä testissä, jos yskittää?
 Ei, jos olet perusterve, etkä tiedä altistuneesi koronalle missään.
 Perusterveillä täysi rokotussarja, eli kaksi rokotetta, antaa erittäin hyvän suojan koronan vakavaa tautimuotoa vastaan. Rokotukset suojaavat sinua oireisen tartunnan saamiselta. Lievien oireiden takia ja ilman ilmeistä altistusta testaus ei aina ole välttämätöntä.
 Kaikille kaksi rokotetta ei kuitenkaan tarjoa riittävän vahvaa suojaa, esimerkiksi perussairauden vuoksi, jolloin riski tartunnalle tai jopa vakavammalle tautimuodolle on olemassa.
 3. Voinko matkustaa vapaasti ulkomaille?
 Voit, koska Suomesta saa aina lähteä ja tulla takaisin. Muiden maiden rajoitukset voivat kuitenkin vaihdella.
 Suomen kansalaista ei voi estää lähtemästä ulkomaille tai palaamasta kotiin. EU-maihin voit matkustaa vapaasti, jos sinulla on mukana todistus kahdesta rokotuksesta. Toisesta rokotuksesta on pitänyt kulua vähintään 14 vuorokautta. Englanninkielisen rokotustodistuksen saa  Omastakannasta .
 Ulkoministeriö suosittelee välttämään tarpeetonta matkustamista EU- ja Schengen-maiden ulkopuolelle. Suositus ei koske maita, joilta Suomi on poistanut rajatarkastukset. Niitä ovat tällä hetkellä esimerkiksi Uusi-Seelanti ja Hongkong.
 Jos aiot matkustaa esimerkiksi Aasiaan, kannattaa kuitenkin tarkistaa maakohtaiset rajoitukset. Monet maat ovat sulkeneet rajansa turisteilta, ja rajoitukset voivat muuttua nopeasti.
 Lue lisää:   Tuhannet haluavat nyt ulkomaille, ja matkatoimistot takovat jopa korona-ajan ennätyksiä – reissuun lähtijän kannattaa huomioida nämä kuusi asiaa
 4. Jatketaanko koronatestausta ja jäljittämistä samalla tavalla kuin ennenkin?
 Toistaiseksi niitä jatketaan vanhaan malliin.
 Testeihin menosta on kuitenkin erilaisia ohjeita riippuen siitä, missä päin asut. Esimerkiksi Tampereella ja Turussa suositellaan, että lievien oireiden takia sinun ei tarvitse mennä testiin, jos olet kahdesti rokotettu.
 Jäljitys ja testaus nielevät kuitenkin niin paljon henkilökuntaa, että hallitus päättää myöhemmin, milloin on aika luopua esimerkiksi kaksi kertaa rokotettujen testaamisesta. Vaarana on, että muut sairaudet jäävät hoitamatta.
 5. Kuinka kauan kasvomaskien käyttöä jatketaan?
 Kasvomaskisuosituksesta luovutaan sitten, kun rokotekattavuus on saatu riittävän korkealle.
 Kaikista rajoituksista voidaan täysin luopua vasta, kun 80–90 prosenttia kansalaisista on rokotettu. Tämä tarkoittaa myös kasvomaskeja. Nyt näyttää siitä, että tässä tilanteessa ollaan lokakuussa. Kasvomaskien käytöstä ei ole lakia, vaan kyseessä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen suositus.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin apulaisylilääkärin  Eeva Ruotsalaisen  mukaan kasvomaskien käytöstä kannattaisi luopua viimeisenä, ei siis vielä lokakuussa vaan paljon myöhemmin. Kasvomaskit ovat nimittäin sujahtaneet suomalaisten kasvoille ja arkeen luontevaksi osaksi jo nyt. Maskit ovat tuttu näky monissa Aasian suurkaupungeissa, koska se on helpoin tapa pitää kaikenlaiset infektiot loitolla.
 6. Jos kahdesti rokotettuna altistun koronalle tänä syksynä, joudunko karanteeniin?
 Jos et kuulu ikäsi tai sairauksiesi puolesta riskiryhmään, eikä alueellasi ole pahana riehuva virusmuunnos, et joudu karanteeniin.
 Jos altistut koronavirukselle, tartuntatautilääkäri tekee riskiarvion, jossa hän ottaa huomioon tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa rokotteen tehoon. Riskiarvioon vaikuttavat muun muassa paikallinen virusmuunnostilanne, ikäsi ja mahdollinen perustautisi.
 Jos tartuntatautilääkäri ei päätä toisin, sinua ei määrätä karanteeniin, jos olet saanut kaksi rokoteannosta ja toisesta annoksesta on kulunut vähintään viikko. Kaksi rokoteannosta suojaa hyvin koronavirustautia ja sen vakavia muotoja vastaan.
 7. Voinko kutsua ihmisiä kylään tai järjestää isot juhlat?
 Terveet rokotetut ihmiset voivat tavata toisiaan melko vapaasti, ja vaatimus kahden metrin turvavälistä on poistumassa.
 Jos voit valita, järjestä juhlat ulkona. Harkintaa kannattaa kuitenkin käyttää, jos joukossa on vieraita, joilla on riski saada tartunta tai vakava tautimuoto. Juhlissa ei kannata udella vieraiden terveystietoja, koska jokainen ihminen päättää itse, haluaako niistä kertoa. Tämä koskee myös saatuja rokotteita tai sairastettua tautia.
 Juttua varten käytettiin lähteinä THL:n ja ulkoministeriön verkkosivuja, Husin apulaisylilääkärin Eeva Ruotsalaisen haastattelua, THL:n johtavan asiantuntijan Mia Kontion haastattelua ja sosiaali- ja terveysministeriön johtajan Pasi Pohjolan haastattelua.
 Keskustelu on avoinna 8.9. klo 23 asti.
 Juttua korjattu kello 16.52: Mia Kontio on haastateltavan oikea nimi, ei Laiho.

Mitä kahdesti rokotettu voi tehdä? Pitääkö köhän takia mennä testiin? Tässä helpot vastaukset uuteen koronatilanteeseen


Summary: Kotkan kaupunginvaltuusto päätti viimeksi toukokuussa 10 miljoonan lisärahasta Kantasataman kokonaisuuden rakentamiseen. Nyt pöydällä on 18 miljoonan lisäkustannuskysymys.

Kotkassa valmistaudutaan jälleen päättämään miljoonien lisäinvestoinnista Kantasatamaan. Alueelle valmistuu suunnitelmien mukaan lähivuosina tapahtumakeskus ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uusi kampus.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hinta on noussut 18 miljoonaa euroa alkuperäisestä kustannusarviosta. Alkuperäinen hinta oli 43 miljoonaa euroa.  Lisärahoituksen tarve johtuu  rakennusurakoinnin kustannustason ennalta-arvaamattoman suuresta noususta tämän vuoden aikana.
 Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  kertoo, että helpottava puoli tässä lisäsijoituksessa on se, että rahaa tarvitaan luultavasti vasta vuoden 2023 puolella.
 – Kyse on tulevaisuusinvestoinnista. Vielä ei tiedetä, mistä tämä 18 miljoonaa on pois vai onko se mistään.
 Kouvola maksaa pikku siivun
 Alkuperäinen hinta oli jaettu Kotkan ja Kouvolan välillä. Kouvola lainaa Kymenlaakson kampuskiinteistöt Oy:lle suoraan viisi miljoonaa.
 Kouvolan kaupungin oli tarkoitus myös taata kokonaissummasta 9 miljoonaa, mutta se vetäytyi takauksesta keväällä. Kotka lainaa yhtiölle 12 miljoonaa ja takaa jäljelle jäävän summan. Kotka maksaa myös alkuperäisen hinnan päälle tulevat miljoonat.
 Lue lisää:  Kotka on maksamassa yksin korkeakoulukampuksen 18 miljoonan lisäkustannukset – kaupunginjohtaja: "Olen sekä yllättynyt että pettynyt"
 Kaupunginvaltuusto päättää Sirviön mukaan lisärahoituksesta loppuvuodesta tai ensi vuoden alussa.
 Kotkan suurimmat valtuustoryhmät eivät ottaneet uutista vastaan kevyin mielin.
 – Lisähinta oli odotettavissa sekä rakennuskustannusten nousun että viivästyneen aikataulun vuoksi, mutta nousun suuruus varmaan yllätti kaikki, kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Pasi Hirvonen  (kok.) kertoo.
 Suuri osa valtuutetuista on silti lisäsijoituksen kannalla.
 Valtaosa suurimmista puolueista kannattaa
 Kaupunginvaltuuston suurin puolueryhmä SDP aikoo kannattaa lisärahoitusta, kertoo ryhmän puheenjohtaja  Tiina Montonen .
 – Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu on todella tärkeä Kotkalle, Montonen kertoo.
 Myös kokoomus on lisäsijoituksen kannalla. Päätös oli puheenjohtaja  Topias Kotiniemen  mukaan yksinkertainen.
 – Kaikki hinnat nousevat paljon. Jos kampus halutaan Kotkaan, lisäsijoitus on tehtävä.
 Uusi kampus tulisi Kotkansaarelle uuden tapahtumakeskuksen viereen. Rakennukset jakaisivat yhteisiä tiloja. Havainnekuva. Arkkitehdit NRT Oy ja Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy
 Vasemmistoliiton valtuustoryhmän puheenjohtaja  Antti Hyyryläinen  kertoi sosiaalisessa mediassa ryhmän olevan lisäsijoituksen kannalla.
 Ryhmä pitää kampushanketta Kantasataman merkittävimpänä investointina, ja sen toteutuminen on turvattava.
 Vasemmistoryhmä odottaa, että tarjouksesta ja urakan kustannuksista esitetään päättäjille selonteko. Myös kaikki vaihtoehdot kustannusten vähentämiseksi on tutkittava.
 – Valtuustoryhmämme on erittäin huolissaan siitä, miten nyt suunnitellut 28 miljoonan ylimääräiset rahoituserät vaikuttavat Kotkan kokonaistalouteen ja muihin kaupungin kannalta välttämättömiin investointeihin, Hyyryläinen kirjoittaa.
 Kaupunginjohtaja Sirviö kertoo, että hän luottaa siihen, että lisäinvestoinnin puolesta äänestetään, ja näin uskoo keskustelujen perusteella myös valtuuston puheenjohtaja Hirvonen. Hän kertoo, että tällä hetkellä päällimmäinen tunne on helpotus.
 – Tuolla ratkaisulla teemme tulevaisuuden Kotkaa tuleville sukupolville.
 Kantasatamassa on jo aloitettu tapahtumakeskuksen rakentaminen. Sen viereen nousee kampus, jos sopuun päästään. Kari Saastamoinen/ Yle
 Pasi Hirvonen muistuttaa, että kaupungin talouden tilannetta on joka tapauksessa tarkasteltava kriittisesti muidenkin investointitarpeiden vuoksi.
 – Tilannetta ei helpota yhtään epävarmuus tulevan hyvinvointialueen startatessa, sillä edelleen on epäselvää, miten kuntatalous tulee kokonaisuudessaan muodostumaan uudistuksen jälkeisellä ajalla, Hirvonen sanoo.
 Yksi neljästä on eri mieltä
 Perussuomalaisten riveistä löytyi eri mielipiteitä, kertoo valtuustoryhmän puheenjohtaja  Samuli Sibakoff . Kun asiasta aikanaan äänestetään, jokainen ryhmän jäsen on vapaa toimimaan oman kantansa mukaan.
 Alustavasti vaikuttaa kuitenkin siltä, että enemmistö on lisäinvestointia vastaan. Sibakoff kertoo, että kantaan vaikuttaa se, miten asiat on hoidettu. Hänen mukaansa tilanne on kestämätön.
 – Emme vastusta korkeakoulukampusta tai koulutusta, mutta tähän olisi pitänyt varautua etukäteen. Ihan aina isojen miljoonien urakoiden hinnat nousevat kesken kaiken, valtuustolle informoidaan asiasta lyhyellä aikataululla ja sitten päätös pitää tehdä nopeasti, Sibakoff sanoo.
 Sibakoff kertoo, että hinnan nousua oli jo osattu odottaa. Hän kertoo odottavansa myös sitä, että rakenteilla olevan Kantasataman tapahtumakeskuksen hinta nousee entisestään.
 Tänä vuonna on jo päätetty miljoonista
 Edellinen kaupunginvaltuusto oli myös miljoonakysymysten äärellä. Korkeakoulukampuksen yhteyteen rakennettavan tapahtumakeskuksen kustannusarvio nousi keväällä 10 miljoonalla eurolla.
 Rakennushanke ei saanut urakoitsijoilta yhtäkään tarjousta. Urakoitsija löytyi lopulta suorahankintaneuvottelujen tuloksena.
 Hinnan suuri nousu tuli kaupungin päättäjille ikävänä yllätyksenä. Lisärahoituksesta keskusteltiin valtuuston kokouksessa toukokuun alussa usean tunnin ajan.
 Rahoitus hyväksyttiin tuolloin äänin 28–23, mutta useat valtuutetut jättivät lisärahoituspäätöksestä eriävän mielipiteen.
 Tapahtumakeskuksen rakennustyöt alkoivat viime kuussa.
 Lisää aiheesta
 Ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hintalappu nousi 18 miljoonaa euroa Kotkassa – kampusyhtiö pyytää lisärahoitusta
 Kotka on maksamassa yksin korkeakoulukampuksen 18 miljoonan lisäkustannukset – kaupunginjohtaja: "Olen sekä yllättynyt että pettynyt"
 Uusi tarjouskilpailu lykkää opintojen alkua Kotkan Kantasatamassa – uuden kampuksen hintalappu voi vielä nousta
 Jättimäinen areenahanke tuleekin yli 10 miljoonaa euroa luultua kalliimmaksi Kotkan kaupungille: "Olisi ehkä ollut syytä tarkentaa, mikä on tarkoitus"
 Tapahtumakeskus Satama Areena sai puuttuvat 10 miljoonaa euroa Kotkassa – lisärahoituksesta tiukka äänestys

Sataman uudistuksesta tulikin 28 ylimääräistä miljoonaa nielevä rahareikä – kysyimme, miksi Kotka haluaa maksaa valtavat lisäkulut


Summary: Todistus koronarokotuksesta helpottaa matkailijan pääsyä toiseen EU-maahan, mutta matkakohteessakin elämä voi sen avulla hymyillä enemmän. Osassa EU-maita on turha mieliä museoon, kahvilaan tai jopa pitkänmatkan junaan ilman koronapassia.

Monella EU-maalla on jo kesän ajalta kokemusta siitä, miltä elämä voi näyttää koronapassin avulla. Joissakin maissa passi on lähes välttämätön, jos ei halua viettää aikaansa vain kotikulmilla.
 Koronapassi  on viranomaisten myöntämä sähköinen tai paperinen todustus. Sen saa, jos on rokotettu, sairastanut koronan puolen vuoden sisällä tai saanut negatiivisen tuloksen koronatestistä. Testi on voimassa enimmilläänkin kolme vuorokautta.
 Koronapassia on alettu vaatia monessa maassa esimerkiksi sisäänpääsyn ehdoksi. Tämän toivotaan toisaalta lisäävän ihmisten intoa ottaa koronarokote, toisaalta nopeuttavan yhteiskunnan paluuta normaaliin ilman pelkoa terveydenhuollon ylikuormittumisesta.
 Näin toivotaan vältyttävän uusilta koronarajoituksilta ja -suluilta, jotka ovat jo 1,5 vuoden ajan verottaneet valtion, yrittäjien ja työntekijöiden kukkaroa sekä jopa ihmisten mielenterveyttä.
 Vastustajien mielestä koronapassi asettaa rokotetut ja rokottamattomat eriarvoiseen asemaan ja puuttuu liikaa ihmisten vapauteen. Kannattajat puolestaan katsovat, ettei kaikkien pidä joutua pitämään maskeja ja pysyttelemään pienissä ympyröissä siksi, etteivät jotkut halua ottaa rokotetta.
 Osalla EU-maista on käytössä oma koronapassisovellus, mutta kaikki hyväksyvät EU:n koronapassin eli "vihreän passin".
 Belgiassa helpotusta maskipakkoon
 Belgia otti oman koronapassisovelluksensa,  CovidSafeBE , käyttöön kesäkuussa. Passin avulla saa osallistua joukkotapahtumiin.
 Ihmiset pääsivät koronapassilla Gate-festivaaliin Brysselissä elokuun lopulla. Shutterstock / AOP
 Syyskuun alusta lähtien  Belgiassa on saanut järjestää sisätiloissa 200 ja ulkotiloissa 400 hengen tapahtumia ilman koronarajoituksia, kuten maskeja tai turvavälejä.
 Tätä suurempia tapahtumia voidaan niin ikään järjestää rajoituksitta, jos järjestäjä vaatii kaikilta koronapassin.
 Belgia on muutenkin helpottanut maskipakkoa. Maskia on käytettävä, kun turvavälejä ei pysty pitämään, esimerkiksi julkisessa liikenteessä ja kaupoissa sekä suuremmissa tilaisuuksissa, joissa koronapassia ei vaadita.
 Bryssel  on kuitenkin päättänyt  pitää kuun loppuun asti voimassa muuta maata tiukemmat koronarajoitukset.
 Virossa tarvitaan passi jopa kahvilaan
 Virossa koronapassi on  elokuun 26. päivästä lähtien vaadittu  18 vuotta täyttäneiltä muun muassa urheilutapahtumiin, uimahalleihin, konsertteihin, näyttelyihin, museoihin, ravintoloihin ja kahviloihin.
 Todistusta ei tarvitse  sellaisiin ulkoilmatilaisuuksiin, joissa aluetta ei ole rajattu.
 Myöskään esimerkiksi kaupoissa ja ostoskeskuksissa passia ei tarvita, mutta maskia on pakko käyttää.
 Virolaisille on  oma koronasovellus,  Hoia.
 Tallinnassa mainostaulu kehotti 21. elokuuta ihmisiä ottamaan rokotuksen. Juha Metso / AOP
 Saksassa palvelutaloon vieraaksi vain koronapassilla
 Saksassa koronapassivaatimukset vaihtelevat jossain määrin osavaltioittain, mutta elokuun lopulla  osavaltiot pääsääntöisesti yhtenäistivät  ne.
 Koronapassi on käytössä alueilla, joissa on todettu viikon aikana vähintään 35 tartuntaa 100 000 asukasta kohden. Muualla käytöstä päättävät paikalliset viranomaiset.
 Koronapassi vaaditaan,  jos haluaa esimerkiksi vierailla läheisensä luona sairaalassa tai palvelutalossa tai osallistua erilaisiin tapahtumiin, käydä museossa, huvipuistossa tai sisätiloissa pidettävissä urheilutapahtumissa.
 Mutta Saksa on mennyt vieläkin pidemmälle:  Passi on esitettävä myös  esimerkiksi kampaajalla ja kuntosalilla, eikä ravintolaan sisälle ole asiaa ilman sitä.
 Esimerkiksi Berliinissä  passiton hotellivieras joutuu esittämään negatiivisen koronatestituloksen kolmen päivän välein.
 Sääntöjä rikkovaa yrittäjää rangaistaan, mutta sakot voidaan mätkäistä myös asiakkaalle.
 Lokakuun 11. päivä  Saksa lopettaa  kaikille ilmaiset koronatestit. Maksamaan joutuu, jos on oireeton ja saisi koronarokotteen, mutta ei ota sitä.
 Ranskassa passia voi tarvita jopa työntekijä
 Ranskassa koronapassin tarvitsee päästäkseen kahvilaan, ravintolaan, vierailulle sairaalaan, museoon, näyttelyyn tai julkisiin liikennevälineisiin.
 Mutta Ranska on ulottanut vaatimuksen myös työpaikoille. Jo aiemmin kesällä laki määräsi, että kaikkien terveydenhuolto- ja hoiva-alalla työskentelevien on palkanmenetyksen uhalla otettava koronarokotus 15. syyskuuta mennessä.
 Elokuun lopulla määrättiin, että  myös asiakaspalvelussa kulttuuri-, ravintola- ja muilla vapaa-ajanviettoaloilla työskentelevien sekä pitkän matkan liikenteen ja ostoskeskusten asiakaspalvelun työntekijöiden on täytettävä koronapassin vaatimukset.
 Työntekijöiden ei ole pakko ottaa rokotetta, mutta silloin heidän on esitettävä enintään kolme vuorokautta vanha negatiivinen koronatestitulos. Jos työnantaja ei huolehdi koronatodistusten vaatimisesta,  häntä uhkaa  liikkeen tilapäinen sulkeminen tai jopa tuhansien eurojen sakko.
 Koronapassin vastustajia kokoontui lauantaina Pariisissa nationalistisen Les Patriotes -puolueen järjestämään mielenosoitukseen. Mielenosoituksia on järjestetty eri puolilla maata. Christophe Petit Tesson / EPA
 Ranskassa on järjestetty suuria mielenosoituksia koronapassia vastaan. Niihin on osallistunut sekä rokotusten vastustajia että niitä, joiden mielestä passi puuttuu liikaa ihmisten vapauteen.
 Tämä ei tarkoita sitä, että enemmistö ranskalaisista tyrmäisi idean: Kun koronapassin  käyttöönotosta ilmoitettiin,  lukuisat ihmiset ryntäsivät rokotuksiin. Elokuun loppuun mennessä  rokotusaste oli Suomen luokkaa .
 Italiassa kotimaanmatkaajakin tarvitsee passin
 Italiassa koronapassi on ollut jo elokuun alkupuolelta lähtien pakollinen, jotta pääsee sisälle muun muassa ravintoloihin, museoihin, kuntosaleille, uimahalleille, teattereihin tai stadioneille.
 Syyskuun alusta alkaen sitä on vaadittu myös pitkän matkan julkisessa liikenteessä sekä koulujen ja yliopistojen henkilökunnalta. Jos esimerkiksi junamatkustajalla ei ole esittää lipuntarkastajalle passia, hänen pitää poistua seuraavalla pysäkillä.
 Jos yrittäjä päästää tiloihinsa passittoman asiakkaan, molempia voi odottaa jopa tuhannen euron sakko. Yrittäjä  voi joutua sulkemaan  liikkeensä kymmeneksi päiväksi, jos rikkomus toistuu.
 Myös Vatikaani noudattaa Italian koronapassisäännöksiä. Backgrid / AOP
 Italiassakin passin vastustajat  ovat järjestäneet mielenosoituksia .
 Ongelmaksi on noussut myös se, että vaikka suurin osa rokotetuista saa passin helposti sähköpostina tai tekstiviestinä saamansa koodin avulla, kaikkien tiedot eivät ole järjestelmässä. Silloin passin saaminen voi kestää viikkoja,  kertoo Euronews.
 Passin saaminen voi takkuilla esimerkiksi, jos on ollut kirjoilla ulkomailla tai on saanut rokoteannokset kahdella eri alueella.
 Espanjassa oikeus tyrmäsi koronapassivaateet
 Espanjassa koronapassi on  matkustamista varten,  sillä tuomioistuimet ovat tyrmänneet alueellisten viranomaisten yritykset määrätä se sisäänpääsyn ehdoksi eri paikkoihin.
 Espanjan korkeimpaan oikeuteen asti  eteni Andalusian aluehallituksen yritys säätää passi pakolliseksi yöelämän huvipaikkoihin. Tuomioistuimen mukaan aluehallitus ei esittänyt riittävää oikeutusta sille, että passia vaadittaisiin koko Andalusiassa tartuntamääristä riippumatta.
 Espanjan hallitus ei ainakaan toistaiseksi ole halunnut säätää valtakunnallisia koronapassivaatimuksia.
 Espanja luottaa edelleen muun muassa maskeihin koronaviruksen torjunnassa. Kuvan nainen herkistyi osallistuessaan 3. syyskuuta Valenciassa Las Fallas -festivaaliin, joka siirrettiin maaliskuusta syksyyn koronapandemian vuoksi. Ana Escobar / EPA
 Sen sijaan  Espanjassa rajoitetaan edelleen  esimerkiksi yökerhojen toimintaa ja vaaditaan, että ihmiset pitävät sisätiloissa maskia. Rajoitukset vaihtelevat jonkin verran alueittain.
 Ruotsissakin kannatusta
 Ruotsi otti EU:n koronapassin käyttöön heinäkuun alussa, mutta kotimaassa sitä ei tarvita.
 Koronapassi helpottaa matkustamista EU:n alueella,  kuittaa Ruotsin kansanterveysviranomainen  passin tarpeellisuuden.
 Ruotsin TV4:n tilaamassa  elokuisessa kyselyssä  kuusi vastaajaa kymmenestä toivoi, että Ruotsikin alkaisi vaatia koronatodistusta muiden maiden tavoin. Kuun vaihteessa maan  jääkiekkoliitto vetosi  hallitukseen, että koronapassi otettaisiin käyttöön suurempien yleisömäärien mahdollistamiseksi.
 Tanska jo lopettamassa käytön
 Tanska otti koronapassin käyttöön ensimmäisenä EU:ssa. Passi piti näyttää lukuisilla julkisilla paikoilla, kuten ravintoloissa.
 Samalla erilaisia koronarajoituksia höllennettiin ja maskit sai pääosin tunkea kaapin perälle.
 Kuun vaihteessa Tanskassa poistuivat yökerhojen aukiolorajoitukset ja tanssilattiat avattiin. Pian yökerhoihin pääsee myös ilman koronapassia. Olafur Steinar Gestsson / EPA
 Nyt Tanska  on jo luopumassa  passista. Perjantaihin asti se pitää näyttää vielä discoissa ja yökerhoissa, mutta viikonlopusta lähtien niihinkin pääsee vapaasti.
 Tanskalaiset tarvitsevat koronapassiaan vastedes lähinnä matkailuun.
 Kasvomaskia he tarvitsevat  yhä lentokentällä, ja sen käyttöä suositellaan sairaaloissa sekä testauspisteissä.
 Periaatteessa EU-alueella matkustava on vapautettava kaikista liikkumisen rajoituksista, jos hänellä on koronatodistus. Myös ilman koronapassia voi matkustaa EU-maasta toiseen, mutta passin kanssa se on vaivattomampaa.
 Virusmuunnosten leviämisen estämiseksi jotkut maat saattavat kuitenkin määrätä lisärajoituksia. Niistä  saa tietoa muun muassa täältä .
 Aiheesta aiemmin:
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa
 Koronapassista tuli Euroopassa ruma sana – Ranskassa ja monessa muussa maassa ei pääse ravintolaan ilman todistusta
 Koronapassin venyminen on poikinut useita kokeiluja, mutta voiko järjestäjä vaatia yleisöltä rokotustodistusta? "Toimijat arvioivat itse", sanoo ministeriö
 Helsingin kaupunki kokeili koronapassin käyttöä – katso videolta, mistä passi löytyy ja miten se toimii
 Koronapassin käyttöönottoa hankaloittaa tartuntatautilaki, sanovat asiantuntijat – “Lain perusta on laho"

Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba


Summary: Terrorismista on syytetty niin ihmioikeusaktivisteja ja toimittajia kuin mielenosoittajiakin. Terrorismitutkinta aloitettiin jopa terveydenhoitotyöntekijöistä, kun heidän näkemyksensä koronaepidemiasta ei miellyttänyt viranomaisia.

Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch syyttää Egyptiä pidätettyjen laittomasta tappamisesta ilman oikeudenkäyntiä ja tapausten lavatamisesta terrorismiksi.
 Järjestön tutkimissa yhdeksässä tapauksessa  vaikuttaa siltä, että surmatut eivät olleet uhka turvallisuusjoukoille, sillä he olivat jo näiden hallussa.
 Egypti itse väittää, että terrorismiepäillyt ovat kuolleet ammuskelussa turvallisuusjoukkojen kanssa.
 HRW:n mukaan Egyptin sisäministeriö on ilmoittanut ainakin 755 ihmisen kuolleen yhteensä 143 aseellisesa yhteenotossa vuosina 2015–2020. Ministeriö on kertonut vain 141:n surmatun henkilöllisyyden. Turvallisuusjoukkojen jäseniä ei ole kerrottu kuolleen näissä yhteenotoissa.
 Lähes jokaisessa ministeriön antamassa lausunnossa on väitetty, että epäillyt asemiehet avasivat tulen ensin. Viranomaisten mukaan surmattuja etsittiin terrorismista epäiltyinä, ja useimmat kuuluivat Muslimiveljeskuntaan.
 Egyptin viranomaiset ovat tukahduttaneet veljeskunnan toimintaa kovin ottein sen jälkeen, kun siihen kuulunut presidentti  Muhammad Mursi  syrjäytettiin heinäkuun 2013 sotilasvallankaappauksessa ja nykyinen presidentti  Abdel Fattah al-Sisi  nousi valtaan.
 Abdel Fattah al-Sisi Sven Simon / AOP
 Mursi oli valittu presidentiksi arabikevään kansannousun jälkeen järjestetyissä vaaleissa.
 "Merkkejä kidutuksesta"
 Human Rights Watch kertoo tutkineensa tarkemmin 14 surmatun tapausta. Omaisten mukaan kaikki olivat surmahetkellä jo pidätettyinä. Osa kertoi todistaneensa pidätystä, osa kertoi pidätetyn kadonneen ja jotkut kertoivat ruumiissa olleen merkkejä kidutuksesta.
 Omaisten mukaan turvallisuusviranomaiset ahdistelivat heitä, kun he pyysivät ruumista, ja heitä vaadittiin polttamaan se.
 Vain yhden vainajan omaiset sanoivat uskovansa, että surmattu oli sekaantunut aseelliseen toimintaan. Muiden mukaan heidän läheisensä ei ollut mukana väkivaltaisuuksissa tai poliittisessa toiminnassa.
 HRW on pyynnöstä huolimatta saanut viranomaisilta niukasti tietoja. Järjestö sai valokuvat viidestä vainajasta ja kolmessa tapauksessa kuva on ristiriidassa viranomaisten kertoman kuolintavan kanssa. Järjestön mukaan vainajien kädet vaikuttavat olleen sidotut juuri ennen kuolemaa.
 Järjestö toteaa, että viranomaistiedon puuttuessa on mahdoton tehdä johtopäätöksiä kaikista sadoista tapauksista, mutta tutkitut tapaukset osoittavat selkeän mallin pidätettyjen teloittamisesta ilman oikeudenkäyntiä ja heittävät varjon myös muiden surmien ylle.
 Tällaiset surmat ovat lisääntyneet sen jälkeen, kun presidentti al-Sisi vuonna 2015 sanoi, etteivät normaalit lait ja tuomioistuimet riitä väkivaltaisia ryhmiä vastaan, HRW sanoo.
 "Pitkittynyt ihmisoikeuskriisi"
 Sekä ihmisoikeusjärjestöt että YK  ovat syyttäneet  al-Sisin hallintoa terrorismin vastaisten lakien käyttämisestä toisinajattelun tukahduttamiseen.
 Terroristeiksi on leimattu tuhansia rauhanomaiia aktivisteja, poliitikkoja, ihmisoikeusasianajajia sekä heidän sukulaisiaan,  kertoo Middle Eat Eye -nettisivusto.
 Human Rights Watchin mukaan al-Sisin hallitus on antanut turvallisuuviranomaisille vapaat kädet tukahduttaa kaikkea oppositiota. Seurauksena on yksi pahimmista pitkittyneisyä ihmisoikeuskriiseistä Egyptissä,  järjestö sanoo.
 Uutiskanava al Jazeeran toimittaja Mahmoud Hussein vapautui helmikuussa kairolaisesta vankilasta, jossa hän istui neljä vuotta syytettynä valeuutisten julkaisemisesta.  Mohammed Hosam / EPA
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty sanoo  raportissaan , että viime vuonna kymmeniä toimittajia pidätettiin työnsä tai kriittisten näkemystensä vuoksi, ihmisoikeusjärjestöjen ja poliittisten puolueiden toimintaa rajoitettiin, mielenosoituksia hajotettiin voimankäytöllä, satoja mielenosoittajia ja sivustakatsojia pidätettiin ja heidän toimistaan saatettiin käynnistää terrorismitutkinta.
 Pidätettyjä on kidutettu, ja tuhansia ihmisiä on ollut pitkiä aikoja pidätettynä ilman oikeudenkäyntiä. Oikeudenkäynnit eivät usein ole rehtejä, Amnesty jatkaa.
 Eräässä tapauksessa esimerkiksi pidätettiin ainakin yhdeksän terveydenhoitoalan työntekijää, kun he olivat arvostelleet hallituksen koronatoimia sosiaalisessa mediassa. Heidän toiminnastaan käynnitettiin terrorismitutkinta sekä tutkinta valeuutisten levittämisestä.
 Kairon ihmisoikeusinstituutin johtaja  Bahey el-Din Hassan  puolestaan tuomittiin poissaolevana 15 vuodeksi vankilaan, kun hän oli tviitannut ihmioikeusloukkauksista Egyptissä.

Ihmisoikeusjärjestö syyttää Egyptiä jo pidätettyjen laittomasta tappamisesta "terroristeina" – terrorismilakia käytetään toisinajattelun suitsimiseen


Summary: Jyväskylässä perussuomalaiset haluaa liputtaa vain Suomen lipulla. Hankasalmella kuntalaisaloitteen laatija vaatii linjausta siitä, millaisten järjestöjen ja ideologioiden tunnukset saavat näkyä kunnan julkisissa tiloissa.

Voiko kunta nostaa sateenkaarilipun salkoon? Saako kunnantalon eteen maalata sateenkaarisuojatien?
 Keskustelu sateenkaarilipuista ja sateenkaarisuojateistä jatkuu keskisuomalaisissa kunnissa. Nyt sitä käydään kuntien hallintoelimissä valtuustoaloitteiden ja kuntalaisaloitteiden takia.
 – Kunnat pohtivat monin paikoin, millaista yhdenvertaisuuspolitiikkaa ne tekevät ja millaista keskustelua näistä asioista niissä käydään, toteaa erityisasiantuntija  Maria Salenius  Kuntaliitosta.
 Hän huomauttaa, että yhdenvertaisuuden edistäminen kuuluu kuntien lakisääteisiin tehtäviin.
 Kaupunki laatii ohjeistuksen liputukselle
 Jyväskylässä  perussuomalaisten valtuustoryhmä esittää , että kaupunki nostaisi salkoon vain Suomen lipun. Kaveriksi voisi nostaa sopivissa tilanteissa EU-lipun tai toisen valtion virallisen lipun.
 Perussuomalaiset on tuohtunut siitä, että kaupungintalon saloissa liehui sateenkaarilippuja ja translippuja.
 Jyväskylän kaupungintalon edessä liehui translippu ensimmäistä kertaa tänä syksynä. Simo Pitkänen / Yle
 Liput nousivat salkoihin kaupunginjohtajan  Timo Koiviston  päätöksellä pride-viikolla elokuussa.
 Perussuomalaiset hallituksen jäsenet halusivat nostaa kaupunginjohtajan päätöksen hallituksen käsittelyyn eli käyttää otto-oikeutta.  Kaupunginhallitus päätti  kuitenkin jättää asian käsittelemättä, eli Koiviston liputuspäätös pysyi voimassa.
 Nyt kaupunki aikoo valmistella liputusta koskevan ohjeistuksen vuoden loppuun mennessä.
 Järjestöt saavat käyttää sananvapauttaan
 Hankasalmella kuntalaisaloitteen tekijä vaatii valtuustolta linjausta, mitkä järjestöt ja ideologiat saavat maalata tunnuksiaan kunnan julkisiin tiloihin. Aloitteen tekijä pyytää myös selventämään, mitä lippuja tiloissa voi näkyä.
 Aloitteen taustalla on sateenkaarisuojatie, jonka nuoriso-ohjaaja maalasi nuorten kanssa kunnantalon eteen kevyen liikenteen väylälle kesäkuussa.
 Sateenkaarisuojatien maalaajaa uhkailtiin Hankasalmella – "Pelottavaa, tämä on nouseva trendi", kommentoi paikallisen Setan puheenjohtaja
 Kuntalaisaloite ei johda toimiin.
 Järjestöillä ja ideologioilla on oikeus käyttää sananvapauttaan ja kokoontumisvapauttaan Hankasalmella, kirjoittaa kunnanjohtaja  Matti Mäkinen  päätösehdotuksessaan, jonka kunnanhallitus hyväksyi.
 Sateenkaarisuojatien maalaaminen ei ollut vahingonteko eikä rikos. Vesiliukoisilla väreillä maalattu sateenkaarisuojatie ei aiheuttanut vahinkoa eikä vaaraa ihmisille, kunnanjohtaja toteaa.
 Laillisten järjestöjen ja seurojen liput ja banderollit voivat olla esillä niiden järjestämien tapahtumien aikana, mutta niistä päätetään tapauskohtaisesti.
 Sateenkaarisuojatie koristi katukuvaa Turussa tänä kesänä. Kaupunki joutui kuitenkin poistamaan sen, koska poliisin mielestä se oli tieliikennelain vastainen. Vesa-Matti Ruuska / Yle
 Näkyviin asioihin helppo tarrata
 Pride-liputus yleistyy vuosi vuodelta, kertoo Kuntaliiton Maria Salenius. Myös sateenkaarisuojatiet ovat levinneet yhä useampiin suomalaisiin kuntiin.
 – Kaikissa kunnissa ei ole ehkä ilmaistu yhdenvertaisuus-teemaa näin voimakkaasti aiemmin. Siksi nämä saattavat tuntua joistakin liian voimakkailta ilmaisumuodoilta.
 Joissain kunnissa yhdenvertaisuustyötä on Saleniuksen mukaan tehty pitkäjänteisesti, mikä voi vaikuttaa myös päättäjien asenteisiin. Esimerkiksi Oulu järjesti tänä vuonna suuret pride-viikon juhlallisuudet.
 – Sateenkaarisuojatiet ja sateenkaariliput ovat näkyviä ilmentymiä, joihin on helppo tarrata ja joiden kautta on helppo saada aikaan arvokeskustelua.

Sateenkaarilippuja ja -suojateitä veivataan nyt kuntien hallinnoissa – asiantuntija: Kunnat linjaavat monin paikoin yhdenvertaisuudesta


Summary: Harrastamisen Suomen mallilla halutaan tuoda kaikille lapsille ja nuorille mahdollisuus harrastaa ilmaiseksi. Tänä syksynä toiminta laajenee kymmeniin uusiin kuntiin.

– Se on kyllä kiva uudistus, että on tekemistä heti koulun jälkeenkin. Näihin on helppo osallistua, pohtii kuudesluokkalainen  Aatu Kauhanen  Kiuruvedeltä.
 Hän osallistuu perjantaisin järjestettävään keilailukerhoon Kiuruveden keilahallissa. Kauhanen on yksi ilmaisharrastuksiin osallistuvista noin 400 kiuruvetisestä lapsesta.
 Tänä syksynä aiempaa selvästi suurempi joukko lapsia pääsee osallistumaan maksuttomiin harrastuksiin heti koulupäivän jälkeen.
 Viime talvena startanneeseen  Harrastamisen Suomen malli  -pilottiin osallistui 117 kuntaa. Nyt mukana on 235 kuntaa ja yli 400 000 lasta. Myös lasten määrä on tuplaantunut keväästä.
 Aluehallintovirastot jakoivat kunnille avustusrahaa tulevaa lukukautta varten kaikkiaan 17 miljoonaa euroa.
 Keilailukerho on ollut yksi Kiuruveden suosituimmista ilmaiskerhoista tänä syksynä. Osallistujamäärä on kasvanut viime keväästä. Toni Pitkänen / Yle
 Perheissä pystytty nyt rauhoittamaan iltoja
 Kiuruvedellä ilmaiskerhoista saatu palaute on ollut lähes yksinomaan myönteistä. Vanhemmat ovat pitäneet hyvänä sitä, että harrastusmahdollisuuksia on ollut tarjolla heti koulupäivän jälkeen.
 – Ei ole niin paljon lasten kuskailua ja iltoja pystytään rauhoittamaan välillä perheen kanssa olemiseen eikä ole niin paljon kuskaamista, kuvailee Kiuruvedellä toiminnan suunnittelusta vastaava kansalaisopiston rehtori  Maija-Leena Kemppainen  palautteen sisältöä.
 Suomalaisissa lapsiperheissä on jo vuosikausia tuskailtu  iltoihin osuvan  harrastusrumban kanssa. Harrastamisen mahdollisuudesta koulupäivien yhteydessä on käyty keskustelua jo vuosia.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön johtaja  Henni Axelin  muistuttaa, että Suomessa harrastustoimintaa lapsille ja nuorille on olemassa hyvin kattavasti erilaisten toimijoiden järjestämänä. Myös koulupäivän jälkeen on ollut jo aiemmin esimerkiksi iltapäivätoimintaa sekä koulujen kerhotoimintaa.
 – Nyt haluttiin korostaa erityisesti lasten ja nuorten toiveita, sitä että harrastukset ovat aidosti mieluisia, kertoo Axelin.
 Tavoitteena on luoda Suomeen Islannin kaltainen, mutta  oma malli , joka mahdollistaisi maksuttoman harrastusmahdollisuuden kaikille lapsille. Suomessa kunnat koordinoivat ja paikalliset kolmannen sektorin toimijat voivat olla mukana harrastusten järjestäjinä.
 Axelin arvelee, että harrastusten tuominen koulupäivien yhteyteen oli mahdollista nyt, kun se kirjattiin hallitusohjelmaan.
 Toni Pitkänen / Yle
 "Pystymme tarjoamaan tällä rahalla paljon"
 Ala- ja yläkoululaisille suunnattuja kerhoja on tänä syksynä Kiuruvedellä tarjolla peräti 51. Vaihtoehtoja on monipuolisesti lasten toiveiden mukaan. Valittavana on esimerkiksi metsästystä, kalastusta, tanssia, parkouria ja kokkailua. Kerhoja järjestetään Kiuruveden kaikissa peruskouluissa, myös kyläkouluilla.
 Kiuruvesi oli mukana pilotoimassa harrastamisen Suomen malliksi nimettyä hanketta jo viime keväänä ja kokemukset kerhoista olivat erittäin hyviä. Hyvä kokemus sai myös Aatu Kauhasen jatkamaan viime kevään jälken keilailukerhossa.
 – Nyt näyttää olevan enemmän porukkaa. No mitä enemmän väkeä, niin sitä kivempaahan se on, tuumailee Kauhanen.
 – Tuella on iso merkitys siihen, että pystymme tarjoamaan ilmaisia harrastekerhoja kaikkien näiden vuosien jälkeen, toteaa Kiuruvedellä toiminnan suunnittelusta vastaava kansalaisopiston rehtori Maija-Leena Kemppainen.
 Valtion tuki kattaa kerhojen järjestämisestä 80 prosenttia, loppusumma jää kuntien maksettavaksi. Tämä ei ylitä kipukynnystä ainakaan Kiuruvedellä, vaikka tiukkaa onkin.
 Noin 8000 asukkaan Kiuruvesi sai tulevan lukukauden kerhoihin 76 000 euroa tukea. Kunnassa on kaikkiaan noin 700 ala- ja yläkouluikäistä.
 – Pystymme tarjoamaan tällä rahalla aika paljon, iloitsee Kemppainen.
 Lue lisää:
 Peruskoululaisille maksuttomat harrastukset koulupäivän perään – kokeilu alkaa yli tuhannessa suomalaiskoulussa
 Keskustele aiheesta 8.9.2021 klo 23 saakka.

Jo 400 000 lasta ja nuorta harrastaa ilmaiseksi – nämä lapset pääsevät keilaamaan koulupäivän jälkeen, ja vanhempien kuskausrumba vähenee


Summary: Selvityksen mukaan naistekijät törmäävät elokuva-alalla edelleen ikään liittyviin asenteisiin. Naisten osuus elokuvantekijöinä on kuitenkin noussut viime vuosina.

Outi Mäenpää kertoi sunnuntaina  Ylen haastattelussa  kokemuksistaan keski-iän ylittäneenä näyttelijänä. Useiden palkintojen ja pääroolien jälkeen roolitarjoukset tyssäsivät 45-vuotiaana.
 Ilmiö on tuttu professori  Raija Talviolle , joka julkaisi viime vuonna  kyselytutkimuksen naistekijöistä elokuva-alalla . Sen vastauksista kävi ilmi, että elokuva-alan rahoitusneuvotteluissa on tullut esiin sukupuoleen ja ikään perustuvia negatiivisia asenteita. Vanhempien naisten tarinoita on vaikea saada läpi ja rahoittajien tai tv-kanavien toiveista roolihenkilöiden ikää on voitu hilata alaspäin.
 – Tuottajien ja rahoittajien kanssa käydyissä keskusteluissa on saatettu sanoa, että “ei kai tää päähenkilö ole ihan mummo” tai “ketään ei kiinnosta keski-ikäisen naisen törmäilyt”, Aalto-yliopiston elokuva- ja televisiokäsikirjoituksen professori kuvailee  Pieni aihe -tutkimuksessa  esiin tulleita asenteita.
 Keski-iän ylittäneiden naisnäyttelijöiden kokema vastatuuli liittyy suureen kokonaisuuteen, siihen, keistä tarinoita kerrotaan ja ketkä niitä kertovat. Talvion mukaan niitä kerrotaan yleensä ihmisistä, joita päättävässä asemassa olevat pitävät tärkeinä ja joista he ajattelevat, että myös yleisöt ovat kiinnostuneita.
 – Elokuvataide on uusiutuvaa, mutta se on myös ritualistista. Ihmiset tykkäävät siitä, mikä on tuttua ja päätöksiä tehdään sen perusteella, että “tuohan oli miellyttävä kokemus tuo elokuva alkoholisoituneesta suomalaisesta iskelmälaulajasta. Tehdäänpä toinen.”
 Maailmalla roolijako 70–30
 Naisten asemaa on selvitetty maailmalla muun muassa  Geena Davis -instituutin tutkimuksessa , jossa tarkasteltiin katsotuimpien saksalaisten, ranskalaisten, brittiläisten ja yhdysvaltalaisten elokuvien roolihenkilöitä vuonna 2019.
 Roolihenkilöistä lähes 70 prosenttia oli miehiä ja noin 30 prosenttia naisia. Rooleista yli 50-vuotiaita oli vain noin 20 prosenttia ja vain neljäsosa heistä keski-iän ylittäneitä naisia. Päähenkilöistä yksikään ei ollut yli 50-vuotias nainen.
 – Onhan tämä valtava epäsuhta ja aliedustus. Suomessa naisten asema on kuitenkin aavistuksen verran parempi, sanoo erikoistutkija  Tarja Savolainen .
 Suomen elokuvasäätiö (SES) ja Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus Avek ovat kirjanneet tasa-arvon strategioihinsa.
 Kirjaus näkyy niiden rahoittamissa elokuvissa.  SES:in tilastojen mukaan  viime vuonna tukea saaneista tuottajista ja ohjaajista 43 prosenttia oli naisia ja käsikirjoittajista 48 prosenttia.
 – Vastaavissa tehtävissä oli vuosina 2011–2015 naisia keskimäärin vain noin kolmannes, ja naisten ohjaamat elokuvat saivat julkisesta elokuvatuesta tuolloin vain noin neljänneksen, sanoo Savolainen, joka on selvittänyt asiaa  Cuporen tutkimuksessa  muutama vuosi sitten.
 Parannusta on siis tapahtunut, kun katsoo SES:in viime vuoden tilastoja. Suhdeluvut julkisesti rahoitetuissa elokuvissa eivät kuitenkaan kerro koko totuutta.
 Savolainen kirjoittaa parhaillaan kirjaa naisten asemasta suomalaisessa elokuvassa. Sitä varten hän laski yhteen lukuja Suomessa vuosina 2017–2019 ensi-iltansa saaneista julkisesti ja yksityisesti rahoitetuista pitkistä fiktioelokuvista. Kun huomioon otetaan kaikki elokuvat, myös yksityisesti rahoitetut, naisten osuus on pienempi.
 – Keskimäärin kolmannes pitkistä näytelmäelokuvista on ollut naisten ohjaamia, käsikirjoittamia tai tuottamia, Savolainen kertoo.
 Tiina Wäckström näytteli Hella Wuolijokea Hella W -elokuvassa vuonna 2011. Snapperfilms Oy
 Teräsleidit korjasi katsojapotin
 Kysyntää kuitenkin olisi myös elokuville, joissa päähenkilöinä olisi iäkkäämpiä naisia. Mummoikäisten roadmovie  Teräsleidit  oli vuoden 2020 katsotuin kotimainen elokuva.  Anthony Hopkinsin  tähdittämä  Isä  kertoo tyttärestä, jonka isä sairastuu dementiaan. Se on selkeästi suunnattu yli keski-ikäiselle naisyleisölle. Elokuva kipusi toissaviikonlopun katsotuimmaksi elokuvaksi.
 –  Isä  nousi yllättäen ohi  Luokkakokouksen , jonka kohderyhmä on tavanomainen eli nuoret miehet. Katsojia on monenlaisia, ja se, että tehdään jollekin tietylle uudelle ryhmälle, ei sulje muita pois, vaan voi tuoda lisää katsojia, Talvio sanoo.
 K okonaiskatsojaluvuissa   Isä  jää kuitenkin  Luokkakokouksesta  jälkeen.
 Talvio muistuttaa, että elokuvia, joiden päähenkilö on jotain muuta kuin nuori mies on tehty aiemminkin. Teattereissa on nähty muun muassa  Hella W,   Armi elää ,  Nuotin vierestä,   Mieletön elokuu ,  Puhdistus,  ja 2000-luvun alussa  Rakkaudella Maire .
 Tänä vuonna valkokankaille ovat vielä tulossa  Vuosisadan häät  ja  70 on vain numero . Kyse on kuitenkin kokonaiskuvasta.
 – Ylipäänsä elokuvia, joissa pääosassa on nainen, on vähemmän kuin sellaisia, joissa pääosassa on mies. Kuinka usein silloin sattuu kohdalle tilanne, että päähenkilönä olisi kypsä nainen, Talvio kysyy.
 Kertomatta jääneet tarinat kiinnostavat
 Dionysos Films -tuotantoyhtiö näyttää kulkeneen vastavirtaan. Juuri siltä on tulossa ensi-iltaan  70 on vain numero  -elokuva. Tuotannossa on myös televisiosarja  Kämppikset , jossa on ikääntyneempiä näyttelijöitä.
 Viime vuosina samalta yhtiöltä on nähty muun muassa  Karppi -tv-sarja ja elokuva  Aurora , joissa päähenkilöinä ovat naiset.
 – On selvää, että me emme ole tilastoissa keskiarvoissa, vaan toisessa ääripäässä. Teen tarinoita, joita itse haluan katsoa. Joskus niihin sisältyy sukupuoleen liittyvä ambitio, mutta se ei ole määräävä, sanoo tuottaja  Riina Hyytiä .
 Hyytiä näkee, että elokuva- ja sarjatarjonta on jo monimuotoistunut ja siihen on syynä muun muassa suoratoistopalvelujen myötä kasvanut tarjonta.
 – Lisäksi yhteiskunnallinen keskustelu on tehnyt näkyvämmäksi sen, kenen tarinoita kerrotaan. On syntynyt rohkeutta esimerkiksi siihen, että koko elokuvan tai sarjan voi rakentaa iäkkäämpien näyttelijöiden varaan – miesten ja naisten.
 Hyytiä korostaa, että tarinoiden monimuotoistuminen tarkoittaa hänelle muutakin kuin ikä- tai sukupuolikysymystä. Se tarkoittaa myös eri kulttuureista tulevia ihmisiä, kehonkuvallisia ja seksuaaliseen suuntautumiseen liittyviä asioita.
 – Meillä ikä tai sukupuoli ei ole kivitauluun hakattu. Me teemme tarinoita, joissa on meille tekijöille jotain tärkeätä. Niissä on ollut enemmän liikkumatilaa ja ne ovat jääneet kertomatta, Hyytiä sanoo.
 Hannele Lauri näyttelee pääosaa elokuvassa 70 on vain numero. Mukana on myös Marja Packalén. Elokuvan ensi-ilta on joulukuussa. Johanna Vuoksenmaa / Dionysos Films
 Parempi kysymys: Miksi juuri miehet?
 Raija Talvio muistuttaa, että naisten tasa-arvo ei ole vähemmistökysymys.
 – Naiset eivät ole vähemmistö, vaan puolet väestöstä.
 Monimuotoisuus ja yhdenvertaisuuskysymykset, se ketkä ovat tarinan arvoisia, on muutoksessa, mutta Talvio näkee, että katse on edelleen pidettävä pallossa.
 Hän on seurannut keskustelua naisten roolista elokuva-alalla lähes 10 vuotta ja toivoo, että seuraavaksi vaihdettaisiin kulmaa ja puhuttaisiin miesten roolista elokuva-alalla.
 – Ei enää niin, että kysyttäisiin, miksi ei naiset, vaan että kysyttäisiin, miksi nuo miehet. Miksi he ajattelevat tai ovat ajatelleet, että heillä on joku omistajuus tähän välineeseen ja yleisön puhutteluun. Miksi he ovat olleet vuosia yksin hiekkalaatikolla ja heittäneet sivuun kaikki tytöt, jotka ovat hiekkasankonsa kanssa yrittäneet lähestyä laatikon reunaa. Mikä on se magia, joka tämän vinouman aiheuttaa?
 Keskustele aiheesta 8.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Näyttelijä Outi Mäenpää oli uransa huipulla, kun ikä tuli vastaan ja työtarjoukset hiipuivat: “On kuin eläisi häkissä, jonka kaltereita ei saa rikottua”
 Elokuvatukien jako tasa-arvoistui: "Miesten hakemuksia on ollut enemmän, mutta naisten ovat olleet parempia"
 Mies johtaa ja nainen riisuu – Tuore tutkimus osoittaa, että hittielokuvissa mies edelleen toimii ja nainen vaikenee
 Naiset peräävät lisää tasa-arvoa elokuvan rahoitukseen – Elokuvasäätiön toimitusjohtaja: "50/50-jako ei ole järkevä"

Outi Mäenpää tuskaili naisnäyttelijöiden asemaa – tutkimuksen mukaan naisten tarinat jäävät usein jalkoihin: “Ei kai päähenkilö ole ihan mummo?”


Summary: Metsäteollisuusyhtiöillä on tiukat koronaohjeet kaikille tehdasalueilla työskenteleville. Esimerkiksi tehtaiden seisokkitöiden yhteydessä on järjestetty massatestauksia.

Metsäteollisuusyhtiöt testaavat säännöllisesti omaa henkilökuntaansa koronatartuntojen varalta.
 Esimerkiksi Metsä Groupin kaikilla tuotantolaitoksilla testataan matalalla kynnyksellä oireettomia henkilöitä, alueellisesta koronatilanteesta riippuen.
 Testejä tehdään alueilla, jotka on aiemmin määritelty leviämisvaiheessa oleviksi. Suomen hallitus linjasi maanantaina  uudessa koronastrategiassaan , että alueellisesta luokittelusta luovutaan. Ainakaan vielä testauskäytännöt tehtailla eivät ole muuttuneet.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa Joutsenon sellutehtaalla ja Lappeenrannan sahalla kaikki tehdasalueella työskentelevät henkilöt käyvät viikoittain koronatesteissä.
 Joutsenon tehdasalueella työskentelee yhteensä hieman yli 250 työntekijää.
 Lappeenrannan sahalla taas on töissä 75 Metsä Fibren työntekijää ja parikymmentä urakoitsijan työntekijää.
 – Testit eivät ole pakollisia, mutta iso joukko niissä käy, sahanjohtaja  Anssi Meuronen  toteaa.
 Testaukset tehdään yhteistyössä työterveyden kanssa. Testissä voi käydä tehdasalueen testauspisteissä tai työterveysasemalla.
 Kokin ja Meurosen mukaan myös viime syksyn ja kevään vuosihuoltoseisokeissa toteutettiin laajamittaiset koronatestaukset.
 Lisäksi jokaiselta yhtiön ulkopuolelta tulevalta työntekijältä vaaditaan negatiivinen koronatestitulos ennen töiden aloitusta tehdasalueella.
 UPM
 Metsäyhtiö UPM antaa omalle henkilöstölleen koronan kotitestejä, joilla oireettomat voivat tehdä testin ennen työhön paluuta vapaan tai viikonlopun jälkeen.
 – Kotitestien käytölle on vahva suositus, mutta testin tekeminen on jokaisen henkilökohtainen valinta. Jos kotitesti hälyttää, ohjeena on mennä viralliseen koronatestiin, kertoo Lappeenrannassa sijaitsevan UPM Kaukaan sidosryhmäsuhdepäällikkö  Katja Tiikasalo .
 UPM jakaa kuukausittain henkilöstölle maskeja myös vapaa-ajan käyttöön. Arkistokuva UPM Kaukaan sahalta vuodelta 2019. Mikko Savolainen / Yle
 Tiikasalon mukaan kotitestiä ei ole tarkoitettu oireellisten testaamiseen tai jos epäilee koronatartuntaa.
 Oireiset tai koronalle mahdollisesti altistuneet UPM:n työntekijät pääsevät Tiikasalon mukaan nopeasti koronatestiin työterveyshuollon ja toisen yksityisen koronatestipaikkojen kautta.
 UPM:n yksiköissä on myös järjestetty isompia massatestauksia.
 – Isompien seisokkityömaiden yhteydessä, kuten Kaukaan biojalostamolla nyt kesällä, on järjestetty laajempia koronatestauksia yhteistyössä joko työterveyshuollon tai muun yksityisen palveluntarjoajan kanssa, pääasiassa tehdasalueella, Tiikasalo sanoo.
 Stora Enso
 Myös Stora Ensolla on tarkat turvallisuusohjeet omalle henkilöstölle sekä ulkopuoliselle työvoimalle. Stora Enson viestintäjohtaja  Satu Härkösen  mukaantestejä tehdään tarvittaessa ja tapauskohtaisesti.
 – Esimerkiksi ulkomailta seisokkitöihin tulevat työntekijät tulevat tehtaalle karanteenien kautta ja heidät testataan ennen tehtaalle saapumista.
 Härkösen mukaan testauspaikat vaihtelevat.
 Lue myös:
 Työterveyslaitos: Työpaikkojen on syytä ottaa syksyllä aikalisä koronatoimien purkamisessa

Sadat oireettomat tehdastyöntekijät käyvät yhä viikoittain koronatestissä – UPM jakaa myös kotitestejä


Summary: Hallituksen budjettineuvottelut näyttävät jälleen kilpistyvän ilmastopäätöksiin, joita vihreät kannattaa ja keskusta vastustaa.

Keskusta ja vihreät kiistelevät jälleen budjettineuvottelujen ilmastopäätöksistä.
 Suurin kiista on syntynyt lämmityspolttoaineiden veronkorotuksesta, jota virkamiehet ovat tiettävästi esittäneet neuvottelujen pohjaksi. Vihreät kannattaa veronkorotusta ja  keskusta taas on ilmoittanut , ettei se käy.
 Vihreät toi neuvotteluihin vaihtoehdoksi liikenteen kansallisen päästökaupan. Siitä oli alunperin tarkoitus päättää myöhemmin syksyllä.
 Vihreät ja keskusta ovat eri linjoilla myös pellonraivausmaksusta.
 Neuvotteluissa on useita muitakin keinoja vähentää ilmastopäästöjä. Selitämme kolme keskeistä kiistakysymystä.
 1. Lämmityspolttoainevero nostaisi lämmitysöljyn hintaa ja maatalouden koneiden käyttökuluja
 Hallituksen kiistan polttopisteessä olevan lämmityspolttoaineveron avulla hillittäisiin fossiilisten polttoaineiden käyttöä öljylämmityksessä ja maataloudessa.
 Hinnan korotukset ovat tehokas keino vähentää päästöjä. Näin on tapahtunut esimerkiksi päästökauppasektorilla, jossa fossiilisten polttoaineiden päästöt ovat vähentyneet tehokkaasti, kun hiilipäästöjen hinta on noussut. Päästökaupan piirissä ovat teollisuus ja pääosa energiantuotannosta.
 Niin sanotulla taakanjakosektorilla eli maataloudessa ja liikenteessä käytetään fossiilisia polttoaineita liikenteen lisäksi öljylämmityksessä ja työkoneissa.
 Lämmityspolttoaineiden veronkorotus korottaisi öljykattiloissa ja työkoneissa käytettävän polttoöljyn hintaa. Työkoneet ovat esimerkiksi maatalouden traktoreita tai kaivinkoneita.
 Öljylämmityksestä luopumiseen on olemassa kannustimia. Ilmastopaneeli  on ehdottanut  työkoneiden päästöjen vähentämiseksi myös velvoitetta sekoittaa polttoöljyyn tietty osuus biopolttoaineita. Vastaava vaatimus on jo olemassa tieliikenteessä.
 2. Liikenteen kansallinen päästökauppa nostaisi bensan ja dieselin hintaa
 Liikenteen kansallisesta päästökaupasta on linjattu jo keväällä, jolloin hallitus hyväksyi  fossiilittoman liikenteen tiekartan .
 Päästökauppaa on budjettineuvotteluissa kutsuttu perälaudaksi. Sen tehtävä olisi varmistaa, että päästöt vähenevät joka tapauksessa, vaikka muut keinot, kuten tuet ja kannustimet, eivät toimisi.
 Nyt on jo kokeiltu biopolttoaineen sekoittamista polttoaineisiin. Myös liikenteen sähköistämisen tukea on tarkoitus kokeilla. Fossiilittoman liikenteen tiekarttaan kirjattiin, että päästökaupan selvittäminen on viimeinen vaihtoehto.
 Liikenteen päästöt on määrä puolittaa vuoteen 2030 mennessä.
 Liikenteen päästökaupasta oli alunperin tarkoitus päättää jossain vaiheessa syksyllä. Nyt vihreät ovat kuitenkin nostaneet sen esille neuvotteluissa.
 Päästökaupasta on parhaillaan käynnissä  liikenne- ja viestintäministeriön vetämä selvitys .
 Kansallinen päästökauppa tarkoittaisi pääpiirtein sitä, että polttoaineen jakelijat ostaisivat valtiolta huutokaupassa fossiilista polttoainemäärää vastaavan, hiilimäärään sidotun jakeluoikeuden.
 Huutokaupattavien oikeuksien määrä supistuisi vähitellen niin, että päästövähennystavoite täyttyisi vuoteen 2030 mennessä.
 Päästökauppa vähentäisi päästöjä, koska se nostaisi polttoaineen hintaa.
 Sillä olisi samankaltainen vaikutus kuin polttoaineveronkorotuksella, joka  kuopattiin viime keväänä .
 3. Pellonraivausmaksu iskisi turvepeltojen päästöihin
 Pellonraivausmaksun avulla voitaisiin hillitä turvepeltojen päästöjen kasvua. Turvepellot ovat suurin yksittäin päästölähde maataloudessa.
 Maatalouden ilmastopäästöt ovat yhteensä noin 16 miljoonaa tonnia hiilidioksidia vastaavia kaasuja. Turvepeltojen osuus on siitä yli puolet, noin yhdeksän miljoonaa tonnia hiilidioksidia.
 Turvepeltojen päästöt syntyvät , kun peltoa kuivataan viljelyä varten. Vedenpinnan laskiessa maaperästä alkaa haihtua hiilidioksidia.
 Suomen peltoalasta kymmenen prosenttia, 250 000 hehtaaria on turvepeltoja. Niistä osa on heikkotuottoisia tai ei lainkaan viljelykäytössä. Turvepeltoja, joita ei viljellä lainkaan on noin 70 000 hehtaaria. Ne ovat käytännössä pelkkiä päästölähteitä.
 Pellonraivausmaksun avulla uuden pellon raivaamista voitaisiin hillitä. Turvepeltoja raivataan vuosittain 25 000 hehtaaria lisää.
 Raivauksen lopettamisen lisäksi myös olemassa olevien päästöjä pitäisi vähentää. Ilmastopaneeli on ehdottanut tukea peltojen kääntämiseksi kosteikkoviljelyyn.
 Kosteikkoviljelyssä veden pintaa nostettaisiin ja pellolla viljeltäisiin kosteaan maahan sopivia kasveja, kuten esimerkiksi ruokohelpeä.
 Lue lisää:
 Yle seuraa budjettiriihtä
 Luonnonvarakeskuksen tutkijat ihmettelevät pieniä vähennyksiä maatalouden päästöihin: “Surullista, miten huonolla ilmastopolitiikalla vedätetään viljelijöitä”
 Turvepelloilla piilee mahdollisuus helppoihin ja nopeisiin päästövähennyksiin, mutta uudet maataloustuet eivät tällaisiin ilmastotoimiin kannusta
 Hallituksen budjettiriihestä ei odoteta kevään kaltaista draamaa, mutta maatalouden päästöt hiertävät – seuraa ainakin näitä asioita
 Ministeri Ohisalo: Maatalous on "jäänyt sivuraiteille" ilmastotoimissa – vihreät lähtevät tiukkoina syksyn budjettiriiheen

Vihreät ja keskusta taistelevat ilmastopäästöistä – mitä ovat lämmityspolttoainevero, pellonraivausmaksu ja liikenteen päästökauppa?


Summary: Maaseutukunnat toivovat, että monipaikkatyön yleistyminen tuo uusia asukkaita edes osaksi aikaa. Päijäthämäläinen Kärkölä ideoi vetonaulaa minitaloista. Kaupunkimaantieteen professori Mari Vaattovaara muistuttaa, että kilpailu asukkaista on kovaa.

Kunnat kasvukeskusten ulkopuolella miettivät keinoja, miten ne voisivat hyödyntää koronan vauhdittamaa monipaikkatyön lisääntymistä.
 Aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI:n johtava asiantuntija  Timo Aro . on arvioinut, että  kiinnostus kaupunkeja rauhallisempiin asuinympäristöihin  ja vapaa-ajan asumiseen on lisääntynyt koronaepidemian aikana.
 Päijät-Hämeessä runsaan neljän tuhannen asukkaan Kärkölä haluaa houkutella uusia asukkaita enimmillään 50 neliön miniasuntoihin.
 – Tarkoitus on kehittää uusi alue, jonne siirtolapuutarhan ja vakituisen asunnon jonkinlaista välimuotoa lähdetään kehittämään. Se voi olla ihmisille vakituinen asunto tai kakkosloma-asuntovaihtoehto, kertoo Kärkölän kehityspäällikkö  Matti Skyttä .
 Talot ovat talviasuttavia, ja niihin tulevat modernit datayhteydet. Toteutussuunnitelma on alussa, eikä tarkkaa paikkaa ole vielä päätetty. Alue voisi alkaa hahmottua muutaman vuoden kuluttua.
 Kilpailu muuttajista on kovaa
 Korona on muuttanut varsinkin asiantuntijatyötä tekevien työtapaa. Nyt läppärityötä voi tehdä  etä- ja lähityötä yhdistellen  monesta paikasta. Yleensä muutaman päivän viikossa.
 Kärkölään muutetaan tällä hetkellä eniten Lahdesta.  Petri Niemi / Yle
 – Ihmiset vaalivat ja vaativat laadullisia ominaisuuksia asuinympäristössään, asumisessaan ja lähiympäristössään enemmän kuin aikaisemmin, sanoo kaupunkimaantieteen professori  Mari Vaattovaara  Helsingin yliopistosta.
 Tässä myös Kärkölän tapaiset kunnat näkevät mahdollisuuksia. Professori muistuttaa, että kilpailu on kovaa.
 – Mahdollisia vaihtoehtoja on valtava määrä. Se tiedetään, että ihmiset viettävät mielellään aikaa tutuissa paikoissa. Eli paikoissa, joissa ovat esimerkiksi syntyneet tai opiskelleet.
 Yhä useampi on syntynyt kaupungissa, eikä maaseudun vetovoima ole itsestäänselvää. Varsinkin jos se on etäällä.
 – Syvän maaseudun, johon ihmisellä ei ole kosketuspintaa, todennäköisyys toimia houkuttimena on pieni, sanoo professori Vaattovaara.
 Kärkölä rakentaa uutta yhtenäiskoulua.  Petri Niemi / Yle
 Väki vähenee, mutta Kärkölä uskoo itseensä
 Kärkölä on alkuvuoden aikana saanut hieman muuttovoittoa, mutta asukasmäärä laskee edelleen. Ihmisiä kuolee enemmän kuin syntyy.
 – Meillä on kuitenkin noin sadan prosentin työpaikkaomavaraisuus ja lyhyt matka esimerkiksi Riihimäelle sekä Lahteen. Uskomme mahdollisuuksiimme, kertoo kehityspäällikkö Matti Skyttä.
 Kärkölä on viritellyt myös hanketta, jossa talotehdas toimittaisi muuttovalmiin talon kunnan tontille. Talon hinta olisi kiinteä. Talotehtaat ovat olleet kiinnostuneita ideasta, mutta tällä hetkellä niillä on niin paljon töitä, että Kärkölän projekti on siirtynyt myöhemmäksi.
 Professori Mari Vaattovaara ei tyrmää kokeiluja ja ideoita, joissa ei lähdetä rakentamaan massiivisia rakenteita.
 – Kaikki, mikä kohottaa ihmisten elinympäristön laatua, on toimiva resepti mahdollisesti myös alueen uusille asukkaille.
 Lue myös:
 Kunnat miettivät keinoja kääntää etätyö elinvoimaksi – Lahdessa tiimit määrittelevät itse, kuinka paljon ja missä tilanteissa ollaan läsnä

Pieni kunta kosiskelee etätyöntekijöitä siirtolapuutarhamaisilla miniasunnoilla – professori epäilee pelkän maaseudun tenhovoimaa


Summary: Kiinassa asuvia suomalaisia mietityttää, onko heillä yksityisyydensuojaa koronapassin takia. Samaan hengenvetoon he toteavat, ettei sitä ole muutenkaan, mutta sentään passi tuo suojaa.

Kun  Kyösti Karjalainen  haluaa mennä kauppaan, hänen on käytettävä koronapassia. Jos sovellus kertoo Karjalaisen altistuneen, on tuomio selkeä: kauppaan ei ole asiaa.
 Paltamosta kotoisin oleva Kyösti Karjalainen lähti vuonna 2000 Kiinaan opiskelemaan yliopistoon puoleksi vuodeksi kiinan kieltä, vuonna 2005 hän palasi maahan takaisin vaimonsa kanssa töihin.
 Koronapassi  on lähes pakollinen kiinalaisille ja Kiinassa asuville. Kiinassa työskentelevän Karjalaisen mielestä tiheiden asutusten keskellä järjestelmä on hyvä.
 – Jos menet paikkaan, missä olet voinut altistua koronalle tai sieltä on löydetty koronaa, sinut kärrätään vaikka väkisin koronatestiin sairaalaan.
 Jos testitulos on positiivinen ja Kiinassa saa koronan, se tarkoittaa 72 päivän hoitojaksoa. Sama sääntö koskee myös alaikäisiä. Koronasairaalasta ei ole ulospääsyä, ennen kuin aika on tullut täyteen. Silloinkin vain jos testit ovat negatiivisia, Karjalainen huomauttaa.
 – Ajattelen, että koronapassijärjestelmä on hyvä täällä Kiinassa, jossa on paljon ihmisiä. Jos tauti lähtee leviämään, niin se voidaan jäljittää nopeasti.
 Kiinan koronapassi toimii puhelinsovelluksella. Sovellus skannaa QR-koodeja paikoista, joissa henkilö vierailee. Kyösti Karjalainen
 Yksityisyydensuojaa ei ole
 Oulusta lähtöisin oleva ravintoloitsija  Vesa Niskanen  kertoo, että Kiinassa ravintoloitsijat ovat velvoitettu ottamaan asiakkaalta ylös tämän nimi ja yhteystiedot ja mittaamaan kuume.
 Jos jollakin asiakkaalla on kuumetta, kaikki sinä päivänä ravintolassa käyneet laitetaan kahden viikon karanteeniin.
 – Se on se meininki täällä tällä hetkellä, Niskanen toteaa.
 Koronapassin lisäksi Kiinassa käytetään "nuoliappia", joka kertoo, missä puhelin on ollut viimeisen kahden viikon aikana. Sovellukset seuraavat siis käyttäjäänsä hyvin tarkasti.
 Koronapassin käyttö oli Niskaselle aluksi vaikeaa. Nyttemmin hän on tottunut sen käyttöön.
 Vesa Niskanen pyörittää Kiinassa ravintolaa. Hänelle asiakkaiden koronaturvallisuudesta huolehtiminen on arkipäivää. Kyösti Karjalainen
 – Se tuntui aluksi valvomiselta. Mutta toisaalta sillä on helppo jäljittää tauteja.
 Niskasta häiritsee yksityisyyden menettäminen, mutta hänestäkään Kiinassa ei ole paljoa vaihtoehtoja.
 – Olen tottunut kaikkien näiden vuosien aikana olemaan ajattelematta liian syvällisesti näitä yksityisyydensuojan menettämisiä, koska se on tässä maassa tavallaan jo arkipäivää.
 Jatkuvaa testausta ja rajoituksia
 Kellosta kotoisin oleva  Ari Heinonen  asuu Yangtsoun kaupungissa, jossa tilanne on pelkästään koronapassin käyttöä vakavampi.
 Kaupungissa tehtiin deltavarianttilöydäksiä heinäkuun loppupuolella. Löydöksistä johtuen kaupunki aloitti hyvin suuret liikkumisrajoitustoimet.
 Heinä-elokuun vaihteessa koko kaupunki suljettiin, eikä kaupungista päässyt ulos tai sisään.
 – Asuinalueilta ei päässyt kaduille, kauppoja ja partureita suljettiin. Koko elokuu ja tämä syyskuun alku on menty tämän kaltaisilla rajoituksilla, Heinonen kertoo.
 Kaupungin asukkaita on lisäksi testattu useita kertoja, välillä jopa päivittäin. Testauksissa on saattanut olla muutaman päivän tauko, jonka jälkeen on jälleen tullut kutsu testiin.
 – Nuo testit on järjestetty silloin elokuun alussa. Niitä järjestettiin ensin kadulle pystytetyissä testiasemissa. Elokuun puolenvälin jälkeen niitä tehtiin täällä asuinalueen sisäpuolella.
 Rokotukset kaikkien tietoon
 Kun Suomessa taistellaan siitä,  saako työnantaja tietää työntekijän rokotustilanteen , Kiinassa rokotuksista tietävät kaikki lähikauppiaasta lähtien.
 Heinosen mukaan testitilanteissa on käytetty myös koronapassia. Testiin mennessä on pitänyt näyttää puhelimesta applikaation kautta koodia, joka kertoo henkilön koronatiedoista.
 Kiinan koronapassin lisäksi käytössä on "nuolisovellus", joka pitää kirjaa henkilön liikkeistä. Kyösti Karjalainen
 – Sovellukseen rekisteröityy tieto koronatesteistä. Niitä on tässä pitkä rivi. Tässä myös näkyy testitulos, että onko negatiivinen vai positiivinen.
 Testien lisäksi Kiinassa käytettävään sovellukseen tallentuvat myös henkilön rokotustiedot. Näiden tietojen avulla kansalaiset luokitellaan eri riskitasoihin: vihreään, keltaiseen ja punaiseen. Tavoite on vihreä koodi, joka tarkoittaa koronanegatiivisuutta.
 Heinonen näyttää koodiaan esimerkiksi kaupassa. Kaupan ulkopuolella vartija tarkistaa, että Heinosella on vihreä koodi. Sen lisäksi vielä ennen kauppaan sisälle astumista sama vihreä koodi kysytään uudemman kerran.
 – Eilen kävin kaupassa ja sain siihen luvan. Täällä se ei ole niin, että tuosta vaan menet ja lähdet. Se lupa oli tietyn aikaa vuorokaudesta voimassa.
 Ja jos koodi esimerkiksi altistuksen takia muuttuisi keltaiseksi, olisi kaupassa käyminenkin jälleen kaukainen unelma.
 Lue lisää aiheesta:   Marin: Normaaliin paluu lokakuussa mahdollinen, koronapassi eduskuntaan syyskuun puolivälissä
 Mitä mieltä olisit arjesta koronapassin kanssa? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 8. syyskuuta kello 23:een asti.

Suostuisitko koronapassiin, joka seuraa jokaista liikettäsi? Kiinassa asuville suomalaisille se on arkea ja pahimmillaan kaupassa käyntiin tarvitaan lupa