Summary: Ylen saamat asiakirjat paljastavat uutta tietoa viime maaliskuussa huomiota herättäneestä poliisioperaatiosta, josta KRP vaikenee. Poliisin tiedossa oli, että epäilty uusnatsi on kykenevä valmistamaan räjähteitä.

Tunnettuun uusnatsiaktiiviin kohdistuvasta rikosepäilystä on paljastunut uutta tietoa Ylen saamista asiakirjoista. Pohjoismaisen vastarintaliikkeen aktiivin kiinniotto herätti laajaa huomiota Oulussa viime maaliskuussa.
 Ylen tietopyynnöllä saamien pakkokeinoasiakirjojen mukaan rikosepäilyn tutkinta alkoi 8.–9. maaliskuuta 2021, kun Oulun Linnanmaan Prisman postin palvelupisteeseen oli iltapäivällä saapunut ruskea pahvilaatikko. Kahden kilon painoinen laatikko oli osoitettu tunnetulle uusnatsille.
 Kyseinen 30-vuotias mies on tullut tunnetuksi kielletyn uusnatsijärjestö PVL:n yhtenä väkivaltaisimmista jäsenistä. Hänet on tuomittu muun muassa siitä, että hän suihkutti vuonna 2012 pippurikaasua Oulun Setan tapahtumassa vasemmistopoliitikon kasvoille.
 Vuonna 2013 hän puukotti yhtä henkilöä Jyväskylän kirjastossa järjestetyssä kirjanjulkistustilaisuudessa. Lisäksi hän on osallistunut muihin uusnatsien väkivallantekoihin.
 ”Poliittisesti aktiivinen ja kykenevä valmistamaan räjähteitä”
 Tiedossa ei ole, mikä kiinnitti poliisin huomion maaliskuussa 2021 saapuneeseen pakettiin. Joka tapauksessa poliisi takavarikoi paketin ja tutki sen sisällön.
 Takavarikkoasiakirjoista ilmenee, että poliisi tiesi uusnatsin olevan ”poliittisesti aktiivinen ja kykenevä valmistamaan räjähteitä”.
 Takavarikon seurauksena poliisi otti uusnatsin kiinni 16. maaliskuuta Oulun Kaijonharjussa. Operaatio herätti alueella huomiota, sillä poliisi oli varautunut tilanteessa muun muassa panssariautolla ja raskain henkilökohtaisin suojavarustein.
 Sanomalehti Kalevan maaliskuussa  julkaisemista kuvista  ilmenee, että poliisi takavarikoi alueelle pysäköidystä autosta jotakin. Kaleva uutisoi tuoreeltaan, että auto kuului tunnetulle uusnatsille. Myös Ylen lähde vahvistaa tiedon.
 Kuvien perusteella autosta takavarikoitu aine tai esine kannettiin pois laatikossa, jonka kyljessä oli räjähtävästä aineesta varoittava merkki.
 19. maaliskuuta Oulun käräjäoikeus vangitsi uusnatsin epäiltynä törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Poliisi epäili, että uusnatsi oli valmistellut rikosta vuoden 2021 alusta kiinniottopäivään saakka.
 Käräjäoikeus vangitsi epäillyn lievemmällä syytä epäillä -perusteella, ja myöhemmin epäilty päästettiin vapaaksi. Esitutkinta kuitenkin jatkui, ja miestä epäillään yhä rikoksesta.
 Esitutkinta on yhä kesken
 Tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Jukka Nurmenniemi  ei kommentoi sitä, epäileekö poliisi asiassa jonkinlaista poliittista motiivia. Hän ei avaa tutkitun rikosepäilyn sisältöä muutoinkaan lainkaan.
 Rikosnimikkeenä tutkinnassa on yhä törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelu. Nurmenniemi ei osaa arvioida, milloin esitutkinta valmistuu.

Tunnetulle uusnatsille lähetetty pahvilaatikko herätti räjähde-epäilyn Oulussa – poliisi epäilee törkeän väkivaltarikoksen valmistelua


Summary: Lankakauppias käyttää iltansakin tarvikkeiden haalimiseen pitkin maailmaa, mutta pula on niin kova että käsityöharrastaja voi joutua tyytymään siihen, mitä kaupasta saa – tai varautua odottamaan.

Suomen pohjoisimman villalankakaupan Vallattoman villan yrittäjä  Taina Kerkelä  istuu tietokoneellaan jokailtaiseen tapaansa tilaamassa myymäläänsä käsityötarvikkeita ympäri maailman.
 Puikot Kerkelä nappaa Norjasta, lankoja lähtee kohti Suomea Ruotsista ja muita tarvikkeita Virosta. Loput hän yrittää saada suomalaisilta maahantuojilta.
 30-vuotisen kokemuksensa ansiosta hän tietää, mistä tavaraa saa.
 – Kyllä tämä aikaa vaatii, mutta hyvin me on pärjätty ja aina on löytynyt korvaavia tuotteita tilalle, jos alkuperäistä ei ole saatavilla, Kerkelä kertoo.
 Koronan myötä suomalaiset innostuivat neulomisesta, mikä on näkynyt villalankakauppiaiden hyllyllä: raaka-aineesta uhkaa tulla jo pula ja lankojen ja muiden tarvikkeiden toimitusajat ovat venyneet muun muassa kuljetusalan ongelmien vuoksi.
 Pitkään käsityöalalla yrittäjänä työskennellyt Taina Kerkelä ei ole kokenut korona-ajan kaltaista neulontainnostusta aiemmin. Antti Mikkola / Yle
 Kerkelä kertoo, ettei ole koko uransa aikana nähnyt tällaista villainnostusta. Hän muistaa kuinka koronan alkaessa kauppaan rynnivät kutojat läpsivät toisiaan sormille kilpaillessaan haluamistaan langoista.
 – Nykyään ihmiset kyselevät lankojen perään myös pyhinä, ymmärrän sen, sillä joillekin tämä kutominen on henkireikä. Koronan alkaessa vein tavaroita myös ihmisille kotiin.
 Lue lisää:   Jätteeksi päätyvä villa halutaan nyt langaksi – neulontabuumin vuoksi Suomeen perustetaan nyt hurjalla tahdilla kehräämöitä
 Toimitusajat pidentyneet huomattavasti
 Ompelutarvikkeiden tukkukauppa Falk Group Oy:n toimitusjohtaja  Tero Jaakkola  allekirjoittaa väitteen, että villapula koskettaa erityisesti islantilaisia villoja. Lampaita kun ei saa lisättyä sormia napsauttamalla.
 – Villaa on sen verran kuin lampaat voivat sitä tuottaa ja nyt se on lopussa.
 Villa ei siis ole kokonaan maailmalta loppu, sen kulkeutuminen kauppoihin kestää vain todella kauan. Lankoja voi joutua odottamaan jopa puoli vuotta ja jälkitoimituksia saattaa tulla vuodenkin päästä.
 Käsityöharrastajat jakavat innokkaasti kuvia projekteistaan somessa. Lankakauppias hyödyntää tietoa ennakoinnissa ja tilaa hyllyyn sitä, mistä instassa puhutaan. Antti Mikkola / Yle
 Pitkien toimitusaikojen takia ennakointi on noussut entistäkin tärkeämpään rooliin. Kerkelä hyödyntää muun muassa sosiaalista mediaa: kun jokin uusi juttu nousee esiin, hän yrittää saada sen heti hyllyyn.
 Myös Jaakkola korostaa ennakoinnin merkitystä.
 – Jos korona-aikana emme olisi ennakoineet ja käyttäneet tavaran hankkimiseen runsaasti enemmän aikaa, olisi saatu laittaa lappu luukulle, Jaakkola kertoo.
 Neulojilta kaivataan nyt luovuutta
 Neulontaa harrastavilta tämä aika kysyy luovuutta ja hieman pidempää pinnaa, sillä omaa lempiväriä ei välttämättä löydy kaupan hyllystä.
 Rovaniemeläinen  Riina Rae  on tullut lankaostoksille hakemaan lankoja joululahjoja varten. Tällä kertaa langat löytyvät, mutta Rae on jo tottunut improvisoimaan.
 – Olen kyllä huomannut, että saatavuudessa on ongelmia, mutta onneksi on aina vaihtoehtoisia lankoja tarjolla. Kyllähän sitä joutuu aina uudestaan miettimään värivalintoja ja -yhdistelmiä, mutta hyvin on sujunut, Rae pohdiskelee.
 Villaiset vaatteet voivat siis jäädä neulomatta tai vähintäänkin asiakkaat joutuvat miettimään uusia väriyhdistelmiä.
 – Olen sanonut asiakkaille, jotka haaveilevat tekevänsä jostain tietystä villalangasta jotain, että ota nyt kun sitä on hyllyssä, kun ei tiedä koska seuraavan kerran saa, Taina Kerkelä hoksauttaa.
 Hän pyrkii ongelmista huolimatta saamaan tavaraa hyllyyn entiseen malliin.
 – Olen valmis istumaan asiakkaiden puolesta illat netissä tuotteita etsien, jotta he saavat haluamansa.
 Innokas käsityöharrastaja Riina Rae (selin) kutoo mielellään myös läheisilleen. Tällä ostoskerralla mukaan lähti tarvikkeita äidin joululahjaa varten. Antti Mikkola / Yle
 Villan hinta tulee nousemaan
 Tero Jaakkolan mukaan kaikki villalankojen kanssa tekemisissä olevat saavat olla tyytyväisiä. Myynti on kasvanut selkeästi.
 Myös Lankamaailman toimitusjohtaja  Matti Tapaninen  kertoo myynnin nousseen 20–30 prosenttia korona-aikana. Se kertoo valtavasta villabuumista.
 Koronan aiheuttama konttipula on vaikuttanut vahvasti villalankojen toimitusaikoihin. Rahtiliikenne ei ole avautunut kaupan kanssa samaa tahtia ja villalangat odottavat pääsyä kohteisiinsa.
 – Tanskalaisella toimittajalla on maailmalla 80 000 kiloa lankaa, mutta konttipulan vuoksi sitä ei saada liikkeelle, Tapaninen kertoo.
 Lue lisää:
 Maailmanlaajuinen kuljetuskriisi uhkaa joulukauppaa ja talouskasvua – tästä syystä kalusteet, pyörät ja muut ostokset saapuvat usein pahasti myöhässä
 Jaakkola puolestaan kauhistelee, kuinka  konttien hinnat ovat nelinkertaistuneet  puolentoista vuoden aikana. Ennen kontti maksoi 3000 euroa, nyt sen hinta voi olla 12 000 euroa.
 – Tämä tulee vaikuttamaan villalankojen hintoihin väistämättä puolen vuoden sisällä, Jaakkola uumoilee.
 Myös energian hinnan nousu tulee näkymään villalankojen hinnoissa tulevana vuonna, Jaakkola epäilee.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  17.12. kello 23 saakka.

Käsityöintoilijalta kysytään nyt pinnaa: maailmanlaajuinen "neuloosi" aiheuttaa lankapulaa, hinnat nousevat ja toimitusajat venyvät


Summary: Varsinais-Suomen matalimman rokotuskattavuuden kunta pyrkii nyt lisäämään rokotuskattavuutta. Seuraava pop up -rokotustapahtuma järjestetään sunnuntaina 19. joulukuuta Laitilan terveyskeskuksessa.

Koronatilanne Varsinais-Suomessa sijaitsevassa Laitilassa on heikentynyt erittäin nopeasti. Kaupungissa on todettu tällä viikolla useampia omikronmuunnoksen aiheuttamia tautitapauksia.
 Viime kuukausina koronatapauksia on todettu Laitilassa 5–10 tapausta kahden viikon seurantajaksolla. Nyt tämän viikon tiistain ja keskiviikon aikana tapauksia on todettu jo kymmenen kappaletta.
 – Tässä yhteydessä on todettu omikronmuunnosta, joka leviää herkästi. Altistuneita näissä tapauksissa on kartoitettu 147 kappaletta. Se ruuhkauttaa toimintaamme erittäin paljon, kertoo ylilääkäri  Tuuli Kuisma  Laitilasta.
 Kuisman mukaan lisää positiivisia tapauksia on odotettavissa merkittävästi lähipäivinä.
 Laitilan terveyskeskus kertoi  Facebook-sivuillaan  torstaina, että lääkäreiden vastaanotto on ruuhkautunut tilanteen vuoksi. Viestissä pyydetään välttämään asiointia potilastoimistossa ja puhelinyhteydenottoja, jos asia on kiireetön.
 Rokottaminen Laitilassa on nyt erityisen tärkeää, pop up -rokotuksia annetaan sunnuntaina
 Laitilan rokotuskattavuus on Varsinais-Suomen matalin. Kaksi rokoteannosta saaneita on Laitilassa 78,1 prosenttia yli 12-vuotiaista. Muissa Varsinais-Suomen kunnissa luku on ylittänyt 80 prosenttia.
 Kuisma kertoo lähettäneensä Laitilan työntekijöille avunpyynnön rokotusten järjestelyissä. Viestiä on välitetty myös entisille Laitilan työntekijöille.
 – Olen lähestynyt kaupungin organisaatiota kirjeellä, jossa pyydetään apua jokaiselta työntekijältä. Olemme nyt saaneet useita yhteydenottoja muissa kuin rokotustehtävissä työskenteleviltä terveydenhuollon ammattilaisilta, jotka ovat nyt kullanarvoisia rokottamisessa, Kuisma kertoo.
 Resurssivajeen vuoksi Laitila lopetti pop up -rokotukset aikaisemmin, mutta toimintaa käynnistetään nyt uudelleen. Rokotuksia annetaan ilman ajanvarausta Laitilan terveyskeskuksessa sunnuntaina 19. joulukuuta kello 12–18.
 – Kaikki yli 50-vuotiaat ja riskiryhmiin kuuluvat laitilalaiset voivat tulla hakemaan rokotusta sieltä. Lisäksi keskeneräisiä rokotussarjoja voi täydentää siellä. Rokottautuminen on Laitilassa nyt äärimmäisen tärkeää, Kuisma vetoaa.

Koronatilanne kiristynyt Laitilassa rajusti, omikronvariantille altistunut 147 henkilöä – ylilääkäri: "lisää tapauksia odotettavissa"


Summary: Poliisin mukaan henkilöillä on kytkös järjestäytyneeseen rikollisuuteen.

Poliisi vaatii tänään 16. joulukuuta Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa kahta miestä vangittavaksi epäiltynä murhasta ja murhan yrityksestä.
 Kyse on sunnuntaina 12. joulukuuta Lahdessa tapahtuneesta kahden jengin välisestä yhteenotosta, jossa kuoli 1970-luvulla syntynyt lahtelaismies. Lisäksi yksi henkilö loukkaantui.
 Poliisin tietojen mukaan sunnuntain tapahtumissa mukana olleista henkilöistä ainakin osalla on kytkös järjestäytyneeseen rikollisuuteen.
 Lisää  Päijät-Hämeen  uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Poliisi: kahta miestä vaaditaan vangittavaksi murhasta ja murhan yrityksestä Lahdessa


Summary: Seuraamme tässä artikkelissa EU-johtajien huippukokousta Brysselissä. EU:lta odotetaan muun muassa varoitusta Venäjälle sen Ukraina-uhittelusta.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) uskoo, että matkustajilta aletaan jälleen vaatia negatiivisia koronatestituloksia EU-maiden sisärajoilla.
 – Uskon, että yhä useampi jäsenmaa tulee ottamaan testit uudelleen osaksi rajaturvallisuutta, Marin sanoi saapuessaan EU:n vuoden viimeiseen huippukokoukseen Brysselissä torstaina.
 Lue tästä, mistä kokouksessa on kyse:   Nämä viisi kiperää ongelmaa täytyy ratkaista
 Marin on keskustellut tilanteesta muun muassa Ruotsin uuden pääministerin  Magdalena Anderssonin  kanssa. Koronavalvonta on kiristymässä rajan molemmin puolin.
 – Pidän tärkeänä sitä, että rajojen terveysturvallisuus pystytään takaamaan. Testit ovat yksi väline tähän, Marin sanoi.
 Marinin mukaan kolmansiin rokotuksiin on saatava Suomessa pikaisesti vauhtia.
 Marin Venäjästä: Tiukemmat sanktiot käyttöön, jos se on välttämätöntä
 EU:lta odotetaan tänään torstaina selväsanaista varoitusta Venäjälle siitä, ettei unioni hyväksy Ukrainaan kohdistuvia aggressioita.
 Venäjä on koonnut Ukrainan-vastaiselle rajalleen yli 100 000 hengen joukot. Tämä on nostanut pelkoja sodanuhasta. Niin puolustusliitto Nato, Yhdysvallat kuin G7-maatkin ovat tuominneet Venäjän toimet.
 – Eurooppa ei voi jäädä sivustakatsojaksi. Meidän äänemme pitää kuulua, Marin sanoi torstaiaamuna.
 – [Tiukemmat] Sanktiot ovat keino, jota olemme valmiit käyttämään, jos se on välttämätöntä. Mutta ilman muuta pitää pyrkiä löytämään ratkaisu tilanteeseen myös muuta kautta, hän jatkoi.
 Marin pitää tärkeänä ratkaisulähtöistä ja keskustelua korostavaa roolia. Hänen mukaansa Suomen Venäjä-roolia arvostetaan muun muassa presidentti  Sauli Niinistön  toimien ansiosta.
 Luupin alla oleva Scholz vielä vähäsanainen
 Huippukokouksen seuratuin henkilö, Saksan tuore liittokansleri  Olaf Scholz  ei kokouspaikalle saapuessaan vielä avannut, millaista lausuntoa EU-maat kokoavat.
 – Korostamme jälleen, että rajojen koskemattomuus on tärkeä pohja rauhalle Euroopassa. Teemme yhdessä kaikkemme, että tätä koskemattomuutta ei rikota, Scholz sanoi.
 EU-maissa on vielä uskoa siihen, että uusi aseellinen konflikti Venäjän ja Ukrainan välillä on mahdollista estää.
 – Meillä on riittävästi työkaluja pysäyttää Venäjän aggressiivinen käytös, sanoi Liettuan presidentti  Gitanas Nauseda .
 Tuloksia huippukokouksesta odotetaan vasta torstain ja perjantain välisenä yönä.

Yle seuraa EU-huippukokousta: Koronatestin vaatiminen yleistyy taas EU-maiden rajoilla, sanoo Sanna Marin


Summary: Pihattonavetassa olleet hiehot olivat karanneet yöllä. Eläimet olivat menneet järven jäälle, joka petti eläinten alla.

Kymmenen järven jäälle karannutta hiehoa hukkui Pohjois-Savossa Kiuruvedellä torstaina.
 Pihattonavetassa olleet hiehot olivat karanneet yöllä navetan ovesta. Oviaukossa oli metallirakenteinen portti, jonka puukarmi oli haljennut kiinnityssalvan kohdalta, minkä takia portti oli auki.
 Hiehot olivat kulkeneet noin 300 metrin päässä olevan Hautajärven jäälle, joka oli pettänyt. Eläimet olivat ehtineet noin kymmenen metrin päähän rannasta.
 Tilan isäntä huomasi hiehojen karanneen, kun hän oli menossa aamupäivällä menossa ruokkimaan hiehoja. Kun hän havaitsi hiejot järvessä, mitään ei ollut enää tehtävissä niiden pelastamiseksi.
 Kuolleet hiehot siirretään järvestä tilan traktorilla. Pelastuslaitos avustaa ruhojen siirrossa.
 Pohjois-Savon pelastuslaitoksen mukaan jäiden paksuus vaihtelee paljon alueittain. Paksu pakkaslumikerros on estänyt järvien jäätymistä.

Kymmenen hiehoa karkasi navetasta ja hukkui järveen Kiuruvedellä


Summary: Helsingin kaupungin järjestämään suunnittelukilpailuun tuli yhdeksän ehdotusta. Näistä enintään neljä etenee kilpailun toiseen vaiheeseen.

Helsingin Kauppatorin vieressä sijaitseva Makasiiniranta on kokemassa suuren mullistuksen. Kaupunki julkaisi vuoden alussa suunnitteluperiaatteet, joiden pohjalta rakennusyhtiöt kumppaneineen ovat tehneet omat ehdotuksensa alueen tulevaisuudesta.
 Rakentamiseen vapautuva alue alkaa Eteläsataman eteläpuolelta ja päättyy Kolera-altaalle Kauppatorin kupeeseen.  Suomen Ilmakuva / Helsinki Marketing, Jyrki Lyytikkä / Yle
 Alueelle rakennetaan  uusi arkkitehtuuri- ja designmuseo  ja siellä säilyvät kulttuurihistoriallisesti arvokkaat Vanha kauppahalli, Olympiaterminaali ja Satamatalo.
 Muuten kilpailun osallistujille annettiin suhteellisen vapaat kädet tämän merkittävän, keskeisen ja laajan alueen suunnitteluun.
 Kun Makasiiniterminaali puretaan ja autolauttaliikenteen rekkaralli siirtyy Eteläsatamasta muualle, rakentamiseen vapautuu lisää tilaa. Vanha kauppahalli, Satamatalo ja Olympiaterminaali säilyvät.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Periaatteista ja alkuasetelmista voit lukea lisää seuraavasta jutusta.
 Jättimäinen alue vapautuu rakentamiselle Etelä-Helsingissä ja muuttaa merellisen maiseman täysin – tutkija: “tässä rakennetaan lähiökaupunkia”
 Kilpailuun saapui yhteensä yhdeksän ehdotusta, joista tuomaristo valitsee jatkoon enintään neljä parasta maalikuussa 2022. Voittaja valitaan syyskuussa 2022.
 Tässä ovat kaikki yhdeksän ehdotusta. Lisäämme niistä vielä lähikuvia juttuun hetken kuluttua.
 Voit keskustella ehdotuksista artikkelin lopussa.
 Ahti
 Helsingin kaupunki
 Boardwalk
 Helsingin kaupunki
 For Generations
 Helsingin kaupunki
 Helsinki Design Promenade
 Helsingin kaupunki
 Makasiinipromenadi
 Helsingin kaupunki.
 Merimaili
 Helsingin kaupunki
 Punelma
 Helsingin kaupunki.
 Saaret
 Helsingin kaupunki.
 South Park
 Helsingin kaupunki
 Voit tutustua ehdotuksiin tarkemmin ja komentoida niitä myös  Helsingin kaupungin suunnittelukilpailusivuilla.
 Mitä mieltä olet ehdotuksista? Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Jättimäinen alue vapautuu rakentamiselle Etelä-Helsingissä ja muuttaa merellisen maiseman täysin – tutkija: “tässä rakennetaan lähiökaupunkia”
 Uuden arkkitehtuuri- ja designmuseon suunnittelu etenee
 Arkkitehtuurimuseon johtaja kaavailee uudesta arkkitehtuuri- ja designmuseosta Suomi-brändin lippulaivaa: "Miksipä ei museossa voisi olla sisällä kokonainen rintamamiestalo?"

Millaiseksi muuttuu kansallismaisema Helsingin Kauppatorin vieressä? Katso juuri julkaistut yhdeksän kilpailuehdotusta


Summary: Nimimerkillä bell hooks kirjoittanut Gloria Jean Watkins on toiminut esikuvana monelle feministiselle ja antirasistiselle liikkeelle.

Amerikkalainen professori, kirjailija ja aktivisti  Gloria Jean Watkins , joka tunnetaan paremmin kirjailijanimellä bell hooks, nukkui pois keskiviikkoiltana.
 Watkins oli kuollessaan 69-vuotias. Hän kuoli pitkään jatkuneen sairauden seurauksena, kertoo kirjailijan perhe. Watkins kuoli kotonaan perheensä ja ystäviensä ympäröimänä Yhdysvaltain Kentuckyn osavaltiossa.
 Inspiroiva ajattelija
 Watkins toimi elämänsä aikana muiden muassa kirjailijana, opettajana ja aktivistina.
 Hänen tutkimukset rodun, sukupuolen, talouden ja politiikan kietoutumisesta toisiinsa tekivät hänestä aikansa vaikutusvaltaisimpia ajattelijoita.
 Bell hooks -nimimerkki julkaisi urallaan 40 kirjaa, jotka on käännetty 15 eri kielelle. Tieteellisten tekstien lisäksi Watkins kirjoitti runoja, lastenkirjoja, muistelmia ja kirjallisuuskritiikkiä.
 Watkins pohti teoksissaan paitsi feminismiä, rasismia ja epäoikeudenmukaisuuteen liittyviä kysymyksiä, myös rakkautta ja romantiikkaa.
 – Meillä on kyky rakastaa tavalla, joka voi muuttaa poliittisen todellisuutemme, hän sanoi amerikkalaisen radiokanavan NPR:n haastattelussa vuonna 2000.
 Muiden muassa historioitsija  Ibram X Kendi  ja feministikirjailija  Roxane Gay  ovat kertoneet, että Watkins toimi heidän esikuvanaan.
 – Teos  Rakkaus muuttaa kaiken  muutti minua, kiitos hooks. Lepää rauhassa, Kendi  tviittasi.
 Muistetaan erityisesti feminismin ja rasisminvastaisen työn uranuurtajana
 Watkinsin vuonna 1981 julkaistu teos  Ain’t I a Woman: Black Women and Feminism  nosti hänet aikansa feminismin ja rasisminvastaisen työn uranuurtajaksi.
 Teoksessaan Watkins pohtii yhteiskunnan sortorakenteita rodun, sukupuolen, luokan ja etnisyyden näkökulmasta.
 Viime vuosina Watkinsin teokset ovat nousseet jälleen suosioon erityisesti amerikkalaisen Black Lives Matter -liikkeen ansiosta.
 Muita Watkinsin tunnettuja teoksia ovat  Talking Back: Thinking Feminist, Thinking Black  (1989),  All About Love  (suom.  Rakkaus muuttaa kaiken ) (2000) ja  We Real Cool: Black Men and Masculinity  (2004).
 Vuonna 2004 Watkins sai professorin arvonimen.
 Watkins käytti kirjailijanimimerkkiä bell hooks. Edesmennyt professori on kertonut, että nimimerkillään hän halusi tehdä kunniaa isoisoäidilleen  Bell Blair Hooksille .

Kirjailija, aktivisti ja feministi Gloria "bell hooks" Watkins on kuollut 69-vuotiaana – näistä asioista hänet muistetaan


Summary: Kohosen kehittämä itseorganisoivan kartan menetelmä on eräs tunnetuimmista neurolaskenta-algoritmeista.

Tietotekniikan akateemikko  Teuvo Kohonen  on kuollut 87-vuotiaana. Asiasta kertoi Ylelle Kohosen poika.
 Suomen Akatemian mukaan  Kohonen oli tietotekniikan tutkimuksen ja koulutuksen uranuurtaja. Hän suuntautui neurolaskennan tutkimukseen, jossa hän saavutti huomattavan korkean kansainvälisen aseman.
 Akatemian mukaan Kohosen vuonna 1981 kehittämä itseorganisoivan kartan menetelmä (self-organizing map) on eräs tunnetuimmista neurolaskenta-algoritmeista.
 Sen sovelluksia hyödynnetään muun muassa dokumenttien ja kuvien analyysissä, prosessitekniikassa, sähkötekniikassa, kemiassa, lääketieteessä, taloustieteissä ja lingvistiikassa.
 Teuvo Kohonen työskenteli Teknillisessä korkeakoulussa tutkimus- ja opetustehtävissä 1950-luvulta aina vuoteen 1993 sekä Suomen Akatemian tutkija- ja akatemiaprofessorina lähes tauotta vuosina 1975–1999.
 Akateemikon arvonimen Kohonen sai vuonna 2000.

Akateemikko Teuvo Kohonen on kuollut – tunnettiin tietotekniikan uranuurtajana


Summary: Valtatielle 4 valmistunut, 16 kilometriä pitkä uusi moottoritie avataan liikenteelle ensi tiistaina. Tietä on rakennettu Jyväskylän pohjoispuolella keväästä 2019 lähtien.

Nelostien uusi moottoritieosuus Keski-Suomessa avataan liikenteelle 21. joulukuuta puoliltapäivin, kertoo projektipäällikkö  Jarmo Niskanen  Väylävirastosta.
 Uutta moottoritietä  (vayla.fi) on rakennettu yhteensä 16 kilometriä Jyväskylän Kirristä Tikkakoskelle ja edelleen Laukaan Vehniälle.
 Moottoritien lisäksi urakan aikana on syntynyt uutta maantietä yli 20 kilometriä ja uusia kevyen liikenteen väyliä noin 30 kilometriä.
 Kaikki alueelle rakennetut poikittaiset yhteydet ja uudet rampit otetaan käyttöön yhtä aikaa uuden moottoritien kanssa.
 Navigaattori kannattaa päivittää
 Niskanen toivoo autoilijoilta uudella reitillä malttia ja keskittymistä ajamiseen, ei niinkään uuden tien ihasteluun. Tien pinta voi alussa olla myös liukas.
 – Alussa varovaisuutta ja muistutan, että kyseessä on moottoritie, jossa ei voi pysähtyä ottamaan esimerkiksi valokuvia ja selfieitä. Toivoisin lisäksi, ettei poikittaisväylien silloille keräännyttäisi avajaispäivänä hirvesti ihastelemaan liikennettä, eikä vaikeuteta näin muuta liikennettä, sanoo Niskanen.
 Uudella väylällä on Niskasen mukaan hyvä opasteet ja ne ovat jo lopullisilla paikoillaan.
 – Kannattaa muistaa, että navigaattorit olisi hyvä päivittää, jotta ne toimivat oikein tuolla alueella.
 Työmaa-kylttejä keräillään pois liittymistä. Isto Janhunen / Yle
 Viime ajat tiellä on tehty kaiteita ja niiden valmistumista jouluksi on jännitetty viime päiviin saakka.
 – Saimme työmaalle vähän lisäresurssia. Edelleen vähän jännittää, että kaikki valmistuu. Siellä on yhä jonkin verran kaiteita kesken. Töitä on tehty tälläkin viikolla kahdessa vuorossa, suunnilleen 24 tuntia vuorokaudessa. Tehdään töitä päivät ja yöt ja vielä viikonloppu ja maanantaina saadaan viimeiset kaiteenpätkät asennettua.
 Moottoritie nopeuttaa ja sujuvoittaa
 Uusi tieosuus jouduttaa matkaa Kirristä Tikkakoskelle ruuhka-aikoina jopa viisitoista minuuttia nykyiseen verrattuna ja normaalin liikenteen aikana noin viisi minuuttia.
 Uusi yhteys on noin viisi minuuttia nopeampi kuin vanha Nelostie ruuhka-aikojen ulkopuolella. Uudet tiejärjestelyt vaikuttavat ennen kaikkea autoilijoihin, jotka liittyvät Nelostielle Tikkakoskelta, Uuraisten suunnasta ja Vehniältä.
 – Ennen on joutunut odottamaan pitkiä aikoja, että on päässyt liittymään Nelostien liikennevirtaan. Ongelma ratkesi tosin jo suurimmaksi osaksi, kun liikenne siirrettiin rinnakkaistielle ja otettiin käyttöön kiertoliittymä. Nyt on sitten eritasoliittymä ja suorat rampit, niin Tikkakoskelta matka-aika lyhenee ihan merkittävästi.
 Kaikilla poikittaisväylillä on liikenteenohjaajat ja liikenne joudutaan tiistaina pysäyttämään, että saadaan järjestelyt vaihdettua, niin, että päästään uudelle väylälle.
 – Etuautot lähtee molemmista suunnista ja vievät letkaa. Samaan aikaan poikittaisilta väyliltä aletaan päästää liikennettä moottoritielle, kuvailee Niskanen.
 Jyväskylästä pohjoiseen päin ajettaessa uusi väylä sukeltaa Kirrinkallion läpi.  Jarkko Riikonen / Yle
 Voit keskustella aiheesta tässä 17.12 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Mitä ihmettä? Moottoritie valmistuu kuukausia etuajassa ja pysyy budjetissa – monelle autoilijalle uusi Nelostie on kuin joululahja
 Moottoritie Jyväskylän pohjoispuolella valmistumassa reilusti etuajassa – video näyttää työmaan hurjat mittasuhteet

Autoilijoiden joululahja varmistui – uusi moottoritie Jyväskylän pohjoispuolella aukeaa liikenteelle ensi viikolla


Summary: Rokotusvauhdin nopeuttamiseksi talkoisiin kutsutaan apuun niin eläköityneet terveydenhuollon ammattilaiset, opiskelijat, lähihoitajat, järjestöt kuin Puolustusvoimatkin.

Ylen aamussa torstaina keskustelleet kansanedustajat  Aki Lindén  (sd.),  Kai Mykkänen  (kok.) ja  Hanna Kosonen  (kesk.) pitävät hallituksen aikeita lisätä koronarokotusten vauhtia tervetulleina.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoi  Ylen A-studiossa tiistaina , että rokotusvauhdin kiihdyttämiseksi rokotustalkoisiin kutsutaan apuun niin eläköityneet terveydenhuollon ammattilaiset, opiskelijat, lähihoitajat, järjestöt kuin Puolustusvoimatkin.
 Oppositiopuolue kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajan Kai Mykkäsen mukaan omikronin levitessä rokotustyövoiman saamisella on kiire.
 – Asetus pätevyysvaatimusten joustavoittamisesta rokotteen antajien kohdalla pitäisi saada todella nopeasti voimaan. Missä hallituksen asetus on? Jos se edellyttää eduskunnan jälkitarkastusta, niin eduskunta on jäämässä joulutauolle, Mykkänen sanoo.
 Päätöksiä rokottajien lisäkäsistä tarvitaan Mykkäsen mukaan vielä tällä viikolla, jotta Suomi voi ottaa harppauksen eteenpäin kolmansien annosten osalta pikaisesti.
 – Eduskunta on käytössä siihen ja oppositio yhteistyöhön, jos nyt nopeasti toimitaan.
 Opiskelijat saavat rokottaa
 Jotta kuntien resurssit riittäisivät rokotusten toteuttamiseen, hallitus painottaa myös työterveyshuollon mukaantuloa.
 SDP:n lääkäritaustaisen kansanedustajan Aki Lindénin mukaan olisi tehokkainta vuokrata yksityisen työterveyshuollon työntekijöitä kunnallisiin rokotuskeskuksiin.
 – Ei ole kovin tehokasta, jos kiikutamme pienille työpaikoille kymmentä tai kahtakymmentä rokotetta. Yksityisen kumppanin käyttö tuottaa parhaan tuloksen, kun vuokraamme yksityistä työvoimaa kunnan järjestämiin massarokotustapahtumiin.
 Rokotuspätevyys ei ole Lindénin mukaan ongelma varsinkaan sote-alan opiskelijoiden tai lähihoitajien suhteen.
 – Opiskelijat saavat jo sijaisina toimiessaan automaattisesti rokottaa. Totta kai heidän osaamisensa täytyy varmistaa työpaikkakohtaisesti. Rokotustodistuksia olen itsekin aikanaan kirjoittanut johtavana terveyskeskuslääkärinä. Esimerkiksi lähihoitaja sai rokottaa, kun tehtiin työpaikkakoulutusta, Lindén sanoo.
 Lindénin mielestä rokotuksiin voidaan saada työvoimaa myös kansallisen innostuksen ja vapaaehtoisuuden kautta.
 – En nyt lupaa entisenä lääkärinä mitään, mutta saattaisi olla viisasta, jos olisin itsekin talkoissa mukana.
 Tarvitaanko koronapassiin pian kolmannet rokotteet?
 Keskiviikkoisessa A-studiossa THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  sanoi, ettei kolmansilla rokoteannoksilla ole kiirettä.  Kahden rokotteen suoja vakavaa tautia kohtaan on Nonyekin mukaan omikroninkin kohdalla hyvä.
 Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR keskustelee rokotevälin lyhentämisestä silti tänään torstaina. Nohynek on KRAR:n sihteeri.
 Keskustan kansanedustan Hanna Kososen mielestä kolmannet rokotteet pitää saada jakoon, koska kansainvälisten arvioiden mukaan toisen ja kolmannen annoksen väli tulisi olla viidestä kuuteen kuukautta.
 – Se on myös suositus EU:n koronapassiin, että kuuden kuukauden sisään olisi kolmas rokote annettu. Tähän vetoaisin, että saataisiin nopeasti rokottamiset käyntiin.
 Kososen mielestä ensimmäisten ja toisten annosten rokotuskattavuutta ei pidä nostaa tarjoamalla rokotettaville porkkanaa, kuten palkkioita.
 – En ole innostunut palkkioasiasta. Oikea tieto on oleellista. Olisi tärkeää, että me kaikki ottaisimme rokotteet, jotta saisimme pidettyä Suomen auki ja että elämä pyörisi niin kuin joskus ennen.
 Hätäjarrun painaminen lähenee
 Omikronmuunnoksen räjähdysmäinen leviäminen monessa Euroopan maassa on nostattanut kysymyksiä siitä, voiko entuudestaan heikko Suomen koronatilanne pahentua entisestään lähiviikkoina.
 Helsingin- ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä omikronin pelätään saavuttavan valtamuunnoksen paikan  jopa tällä viikolla .
 Pääministeripuolueen kansanedustajan Aki Lindénin mielestä Suomen koronatilanne vaatii pian paljon puhutun hätäjarrun vetämistä.
 Hätäjarru tarkoittaisi sitä, että hallitus voisi asettaa valtakunnallisia rajoituksia alueellisten sijaan. Rajoitukset voisivat kohdistua esimerkiksi kokoontumiseen, tapahtumiin ja ravintoloihin ilman, että niitä pystyisi kiertämään koronapassilla.
 – Nyt on kyllä kontakteja liikaa. Joko rajoitusten tai vapaaehtoisuuden kautta pitäisi pystyä vähentämään kontakteja, Lindén sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 17.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta

Kokoomuksen Kai Mykkänen lupailee yhteistyötä rokotustahdin kiihdyttämiseksi, mutta penää päätöksiä nopeasti – "Eduskunta on jäämässä joulutauolle"


Summary: Sähköyhtiöiden hankintakustannukset ovat nousseet merkittävästi. Pohjois-Satakunnassa Kankaanpäässä toimivan sähköyhtiön toimitusjohtaja ei usko, että sähkön hinta laskee ainakaan lähiaikoina.

Sähkö on ollut tämän alkutalven aikana ennätyskallista.
 Syitä on monia: Pohjolaa koettelevat pakkaset, vähäinen vesivoima ja niukaksi jäänyt tuulivoima ovat nostaneet sähkön pörssihintaa lähelle kaikkien aikojen ennätyksiä.
 Monelle sähköyhtiölle kallis sähkö on näkynyt erityisesti hankintakustannusten rajuna nousuna.
 – Hankintakustannukset ovat nousseet merkittävästi, mutta olemme myös suojanneet hankintakustannuksia pitkäjänteisesti. Kyllä markkinahintojen nousu kuitenkin näkyy kassassa, mutta en tässä vaiheessa lähtisi vielä arvioimaan, kuinka paljon, kertoo harjavaltalaisen Lammaisten Energian toimitusjohtaja  Kimmo Kivikko .
 Yhtiöt joutuvat ostamaan sähköä markkinoilta tällä hetkellä kalliilla hinnoilla. Useimmilla kuluttaja-asiakkailla on kuitenkin käytössä kiinteähintainen sopimus, joten osto- ja myyntihinnat eivät välttämättä kohtaa, mikä voi synnyttää kassavajetta.
 – Ja kun sähkölaskut vielä yleensä maksetaan jälkikäteen, 1–3 kuukauden viiveellä, niin sekin vaikuttaa, Kivikko sanoo.
 Hinnat ja riskit korkealla
 Kankaanpääläisen Vatajankosken Sähkön toimitusjohtaja  Pekka Passi  on huokaissut helpotuksesta tänä talvena useaan otteeseen.
 Yhtiö myi vähittäismyyntitoimintonsa Lumme Energialle viime vuoden keväänä.
 – Taustalla oli se ajatus, että pienemmät yhtiöt eivät pärjää myyntikilpailussa yhtä hyvin kuin isot. Lisäksi riskit ovat suuret, Passi selittää.
 Suurin osa pelkkää vähittäismyyntiä tekevistä yhtiöistä on isoja, esimerkiksi aiemmin kuntien tai kaupunkien omistuksissa olleista sähköyhtiöistä muodostettuja konserneja. Niillä on jo lähtökohtaisesti enemmän kassavirtaa, joka mahdollistaa isomman riskinoton.
 – Ylipäätään sanoisin, että erityisesti pienemmillä sähköyhtiöillä riskienhallinta kannattaa olla kunnossa. On syytä palkata ihan riskienhallinnan ammattilaisia arvioimaan tilanteita, Passi sanoo.
 Vatajankosken Sähkö on muista pienemmistä sähköyhtiöistä poiketen hyötynyt tämänhetkisestä tilanteesta, sillä se tuottaa nettosähköä ja myy sitä markkinoille.
 – Meihin tämä tilanne on vaikuttanut positiivisesti, kun hinnat ovat korkealla.
 Kankaanpääläisen Vatajankosken Sähkön toimitusjohtaja Pekka Passi neuvoo palkkaamaan riskienhallinnan ammattilaisia avuksi sähköyhtiöihin. Jari Hakkarainen / Yle
 Kuluttajien maksuvaikeudetkin voivat aiheuttaa ongelmia
 Vatajankosken Sähkön toimitusjohtaja Pekka Passi uskoo, että pienet yhtiöt tulevat tekemään vähittäismyynnillä isoja tappioita tänä talvena.
 – Hintaheilahtelu on ollut vuorokauden sisälläkin suurta niin, että sähkön hankintahinta on ollut päivällä kymmenkertainen verrattuna yöhintaan.
 Pienemmille yhtiöille ongelmaksi voi muodostua myös se, jos kuluttajilla alkaa olla maksuvaikeuksia. Moni sähkölämmittäjä on tänä talvena saanut jo monikertaisia sähkölaskuja.
 – Kassasta se on pois sekin raha, se vaikeuttaa kassan hallintaa. Onneksi energiayhtiöillä on yleensä aika hyvä luottoluokitus ja pankista saa rahaa, Passi miettii.
 Sähkön hinta tuskin laskee normaalitasolle ennen kevättä, Passi veikkaa.
 – Ihan varmaksi ei tietenkään voi sanoa, mutta pörssitoimijat arvioivat, että hinnat pysyvät normaalia korkeampina kevääseen asti.
 Mitä pienempi sähköyhtiö sitten voi tehdä, jotta toiminta pysyy jotakuinkin normaalina?
 – Ei oikein muuta neuvoa voi antaa kuin että myykää se vähittäismyyntitoiminta mahdollisimman nopeasti pois. Ja hankkikaa erittäin päteviä riskienhallinta-asiantuntijoita itsellenne, Passi neuvoo.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 17.12. kello 23.
 Aiheesta aiemmin:
 Sähkö on nyt niin kallista, että yksi sähköyhtiö kaatui jo – viimeksi yhtä korkeita hintoja nähtiin yli 10 vuotta sitten
 Joko kallis energian hinta haittaa talouskasvua? OP:n ennuste: Inflaatioriskit ylöspäin, korkonäkymät muuttuneet
 Sähkön korkea pörssihinta ei ole pelkästään huono asia – kaupunkien energiayhtiöt jauhavat nyt rahaa, josta veronmaksajatkin lopulta hyötyvät
 Sähkösopimuksen kilpailutus on nyt entistä tärkeämpää ja hämmentävämpää – ota nämä asiat huomioon, jos olet vaihtamassa sopimusta

Kalliista sähköstä kärsivät kuluttajien lisäksi pienet sähköyhtiöt – alan toimija ei usko tilanteen helpottavan ainakaan ennen kevättä


Summary: Perustuslakivaliokunta kuitenkin katsoo, että juhlien järjestämiseen kirkossa liittyy tiettyjä jännitteitä, ja että oppilaiden uskonnonvapaus on turvattava.

Eduskunnan perustuslakivaliokunta katsoo, että kirkon tai muun uskonnollisen tilan käyttö juhlaan ei ole perustuslain vastaista.
 Juhlan järjestäminen kirkossa ei perustuslakivaliokunnan mukaan sellaisenaan tee tilaisuudesta uskonnollista eikä sen sisällöstä uskonnon harjoittamista.
 Perustuslakivaliokunta kuitenkin katsoo, että juhlien järjestämiseen kirkossa liittyy tiettyjä jännitteitä. Tämä vaikuttaa siihen, minkälaista sisältöä voidaan pitää hyväksyttävänä järjestettäessä opetukseen kuuluvia juhlia uskonnollisissa tiloissa.
 Siksi koulujen juhlissa tulee varmistua siitä, että oppilaiden uskonnon ja omantunnon vapaus tulee turvatuksi.
 Perustuslakivaliokunta otti kantaa asiaan, koska apulaisoikeusasiamies piti lukukauden päätösjuhlia kirkossa ongelmallisina.
 Kouvola sai moitteet koulun joulujuhlan järjestämisestä kirkossa
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölönen   moitti vuonna 2019 Kouvolan tapaa  järjestää koko koulun yhteinen joulujuhla kirkossa siten, että juhlassa oli uskonnollisia ohjelmaosuuksia.
 Apulaisoikeusasiamies ei siis kieltänyt koulun erillistä  joulukirkkoa . Hän linjasi, että lukukauden  päätösjuhla  kirkkosalissa on ongelmallinen.
 Perustuslakivaliokunnan lausuma ei muuta apulaisoikeusasiamiehen aiempaa ratkaisua. Valiokunnan kanta kuitenkin ohjaa esimerkiksi apulaisoikeusasiamiehen tulevia ratkaisuja, koska perustuslakivaliokunta tulkitsee perustuslakia.
 Perustuslakivaliokunnan mietintö on täysistuntokäsittelyn jälkeen eduskunnan virallinen kanta.
 Valiokunnalla ja laillisuusvalvojilla ei ole valtaa toistensa yli Mikä on eduskunnan perustuslakivaliokunnan ja laillisuusvalvojien eli oikeuskanslerin ja oikeusasiamiehen suhde? Eduskunta tai tuomioistuimet eivät voi määrätä oikeusasiamiestä tai oikeuskansleria ratkaisemaan yksittäisiä kanteluja jollakin tietyllä tapaa. Toisaalta, laillisuusvalvojien on omissa ratkaisuissaan otettava huomioon, miten eduskunta tai tuomioistuimet ovat omia tulkintojaan tehneet. Viime kädessä perustuslakivaliokunta tulkitsee perustuslakia. Oikeuskanslerin tai oikeusasiamiehen ratkaisu ei pura vanhoja päätöksiä, mutta linjaa viranomaisille oikeaa ja väärää toimintatapaa tulevaisuuteen. Yleensä näitä tulkintoja noudatetaan.
 Perustuslakivaliokunnan varajäsen,  Markus Lohi  (kesk.)  arvioi jo jupakan jälkeen , että Kouvolan kuusijuhla päätyy perustuslakivaliokunnan pöydälle. Lohi oletti, että valiokunnassa halutaan arvioida, onko tarpeen linjata ja selkeyttää kirkkojen käyttöä koulujen tilaisuuksissa.
 Eduskunnan perustuslakivaliokunnan entinen, pitkäaikainen puheenjohtaja  Ben Zyskowicz  (kok.)  arvioi Kouvolan joulujuhlaratkaisun jälkeen , että "laillisuusvalvoja tulkitsee uskonnonvapaussäännöstöä tiukemmin, perustuslakivaliokunta konservatiivisemmin".
 Konservatiivinen tarkoittaa sanakirjan mukaan vallitsevien olojen säilyttämistä kannattavaa, uudistuksia vieroksuvaa.
 * Uutista täydennetään.
 Voit keskustella peruskoulun juhlakäytännöistä perjantaihin 17.12. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Lue lisää:
 Kansanedustajat eivät yleensä puutu siihen, miten kansalaisten kantelut ratkaistaan – Uskonto on poikkeus
 Apulaisoikeusasiamies linjasi: Koulun yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista – "Kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka"
 Arkkipiispa joulujuhlalinjauksesta: "Voiko kirkossa järjestää mitään kaikille oppilaille suunnattua tilaisuutta?"

Koulut voivat edelleen järjestää juhlia kirkossa – perustuslakivaliokunnan mielestä tila ei tee juhlasta uskonnollista


Summary: Mitä enemmän huonetilassa on viruksia, sitä suurempi on riski taudin leviämisestä. Tuulettamalla viruspitoisuudet tippuvat tutkijoiden mukaan jopa 90 prosenttia.

Koronan leviämistä voidaan estää luultua enemmän tuuletuksella, kertoo viruksen liikkeitä sisätiloissa tutkinut VTT.
 – Tarkkoja turva-aikoja on hyvin vaikea sanoa, mutta tuulettamallaviruspitoisuudet tippuvat helposti jopa 90 prosenttia, VTT:n Akatemian Citizen Shield -hanketta johtava tutkimusprofessori  Ali Harlin  sanoo.
 Tutkimuskeskuksen tuoreiden laskelmien mukaan virusta kannattaisi torjua tuulettamalla ja ilmanvaihtoa lisäämällä. Asia olisi VTT:n mukaan syytä huomioida välittömästi laajasti kouluissa, työpaikkoilla, kaupoissa ja harrastustiloissa.
 – Jos esimerkiksi jouluna on koolla suuri porukka, kannattaa kahden tunnin välein avata parvekkeen ovi kymmeneksi minuutiksi, neuvoo  Harlin .
 Tuuletuksen jälkeen huoneessa voidaan olla turvallisesti tunnista kahteen tuntia, hän jatkaa. Huonosti tuuletetussa huoneessa, jossa on oleskellut taudin levittäjä, puolestaan saattaa Harlinin mukaan saada vaarallisen annoksen virusta minuuteissa.
 – Kun ihminen hengittää, laulaa tai puhuu, suusta ja nenästä tulee ulos hyvin pieniä partikkeleita, jotka jäävät leijailemaan ilmaan. Pienemmät partikkelit eivät laskeudu lattialle, kuten isoimmat pisarat. Käytännössä ne poistuvat ainoastaan vaihtamalla tai puhdistamalla ilma, kertoo laskelmia tehnyt  Aku Karvinen  VTT:ltä.
 Tartuttaja ikään kuin pumppaa viruksia huonetilaan ja näin viruspitoisuus kasvaa.
 – Mitä enemmän huonetilassa on viruksia, sitä suurempi on riski taudin leviämisestä. Eli yksi virus tai partikkeli ei tartuta, vaan infektioon tarvitaan niitä muutamia satoja. Mitä isomman annoksen viruksia saa, sitä vakavampi tauti on, sanoo Harlin.
 – Ne pystyvät olemaan ilmassa kymmeniä minuutteja, jopa tunteja, koska pienet partikkelit ovat erittäin kevyitä. Ilma kantaa niitä kuin purjekonetta yläilmoissa, hän sanoo.
 Uuden tiedon valossa esimerkiksi kouluissa, joissa ei ole koneellista ilmanvaihtoa, ikkunat kannattaisi avata välitunneiksi, kuten ennen vanhaan tehtiinkin.
 – Aikaisemmin käytetty 45 minuutin oppitunti ja 15 minuutin tuuletus oli oikein hyvä nyrkkisääntö. Jos ajatellaan sitten opiskelija-asuntoa ja parveketuuletusta kotona niin selvästi lyhyempikin aika, esimerkiksi noin 5 minuuttia riittää talvella, Karvinen kertoo.
 Tuulettamisen lisäksi viruksen esiintyvyyttä huoneilmassa voidaan vähentää useissa kiinteistöissä koneellista ilmanvaihtoa säätämällä.
 – Kaksinkertaistamalla ilmanvaihdon teho, mahdollinen virusten esiintyvyys lähes puolittuu. Jos ilmanvaihtoa ei pystytä lisäämään, voidaan sama vaikutus aikaansaada ilmanpuhdistimen avulla, jatkaa Karvinen.
 Turvaväli ei aina suojaa tartunnalta
 VTT:n laskelmat perustuvat tietoon siitä kuinka paljon ihminen tuottaa partikkeleita, joissa voi olla virusta, ja siihen paljonko kyseisiä hiukkasia poistuu ilmanvaihdon ja tuuletuksen kautta.
 – Näitä tietoja hyödyntämällä pystymme laskemaan, kuinka paljon virusta huoneeseen kulloisessakin tilanteessa jää, kertoo erikoistutkija Aku Karvinen VTT:stä.
 Tutkimusprofessori Harlin pitää todennäköisenä, että esimerkiksi kauppakeskuksissa on tiloja, joissa on ajoittain vaarallisia määriä virusta ja sen vuoksi paremmin suojaavien FFP2- tai FFP3-maskien käyttö olisi tarpeellista aina julkisissa tiloissa.
 – Tiettyjen hyllyjen välissä, saattaa olla pilvi, joka on muodostunut sinne siitä, että joku on aivastanut. Partikkelipilven pois kuljettamiseen menee ilmastoinnilla 10–20 minuuttia, hän arvioi.
 Viruspilvi voi olla jopa useamman metrin levyinen ja kymmenen metriä pitkä eli vaara-alue voi olla huomattavasti suurempi kuin sopivaksi turvaväliksi määritelty metri tai kaksi, Harlin korostaa.
 Lue myös:
 Korona herätti ilmanvaihdon puutteisiin – "hengitystiesairauksien torjunta unohdettu"
 Koronavirus saattaa tarttua ilmateitse sisätiloissa, mutta julkisten tilojen ilmanvaihdosta tai tuuletuksesta ei ole virallista ohjeistusta
 Suomalaistutkijat mallinsivat koronatartunnan mahdollisuutta kauppareissulla – kaupan hyllyjen välissä yskäisty virus voi leijua ilmassa minuutteja
 Miten korona leviää ilmassa? Suomalaistutkijat yhdistivät voimansa selvittääkseen asian
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 17.12.2021 kello 23 saakka.

Huonossa sisäilmassa koronatartunnan voi saada minuuteissa – tehokas tuuletus laskee riskiä luultua enemmän, kertoo VTT:n tuore tutkimus


Summary: Tietosuojavaltuutetun toimisto katsoo, ettei henkilötietoja ollut asianmukaisesti suojattu luvattomalta ja lainvastaiselta käsittelyltä.

Tietosuojavaltuutetun toimisto on määrännyt Psykoterapiakeskus Vastaamolle tuntuvan hallinnollisen seuraamusmaksun yleisen tietosuoja-asetuksen säännösten rikkomisesta.
 Vastaamon toiminta ei toimiston mukaan vastannut henkilötietojen käsittelyyn vaadittavaa turvallisuutta. Lisäksi Vastaamon olisi pitänyt kertoa tietomurrosta vahinkoa kärsineille paljon aikaisemmassa vaiheessa.
 Vastaamolle määrätään 608 000 euron hallinnollinen seuraamusmaksu.
 Tietosuojavaltuutetun mukaan Vastaamon henkilötietoja ei oltu suojattu asianmukaisesti muun muassa luvattomalta ja lainvastaiselta käsittelyltä. Vastaamo ei ollut tehnyt valtuutetun mukaan perustoimia, joilla varmistetaan henkilötietojen turvallisuus.
 Vastaamon huolimattomuus ollut törkeää
 Muiden puutteiden lisäksi Vastaamo ei pitänyt kirjaa niistä toimista, millä se ylläpiti henkilötietojen turvallisuutta. Tämä tuli ilmi siinä yhteydessä, kun Vastaamo ei pystynyt osoittamaan toimistolle, että se olisi noudattanut turvallisuutta koskevia vaatimuksia.
 Seuraamusmaksun lisäksi Vastaamo saa huomautuksen tietosuoja-asetuksen rikkomisesta.
 Toimiston arvion mukaan asianmukaisesta turvallisuudesta huolehtiminen ei olisi vaatinut Vastaamolta kohtuuttomia toimenpiteitä.
 Tietosuojavaltuutetun asiantuntijaryhmä katsoo, että Vastaamon huolimattomuus tietojen suojelun suhteen on ollut törkeää. Lisäksi rikkomukset ovat olleet pitkäkestoisia.
 Vastaamon olisi pitänyt kerto tapahtuneista heti
 Psykoterapiakeskus Vastaamo ilmoitti tietosuojavaltuutetulle potilastietokantaan kohdistuneesta hyökkäyksestä syyskuussa 2020. Apulaistietosuojavaltuutettu määräsi lokakuussa 2020 Vastaamon ilmoittamaan tietoturvaloukkauksesta henkilökohtaisesti asiakkaille, joiden henkilötietoja oli viety.
 Tietosuojavaltuutetun toimiston saaman selvityksen mukaan Vastaamossa ollaan mahdollisesti tiedetty maaliskuussa 2019, että potilastietojärjestelmän tiedot ovat hävinneet ja ovat voineet joutua ulkopuolisen hyökkääjän haltuun.
 Tietosuojavaltuutetun toimiston mukaan Vastaamon olisi pitänyt ilmoittaa tietoturvaloukkauksesta sekä tietosuojavaltuutetulle että asiakkailleen viivytyksettä.
 Lue myös:
 Ehkä jopa 32 000 Vastaamon potilaan tiedot ilmestyivät viime yönä Tor-verkkoon – poliisi: "Emme tiedä, monenko käsissä tietokanta on"
 Vastaamon selvitystila tai konkurssikaan ei vapauta korvausvastuusta – uhreilla useita mahdollisia väyliä saada korvauksia

Tietosuojavaltuutettu määräsi psykoterapiakeskus Vastaamolle suuren rikemaksun erittäin vakavista tietoturvallisuuspuutteista


Summary: Maailmalla pidätettyinä olevien toimittajien määrä on jo lähes 500. Järjestö on koonnut dataa toimittajien tilanteesta vuodesta 1995.

488 toimittajaa ja media-alan ammattilaista on juuri nyt vangittuna eri puolilla maailmaa, selviää  Toimittajat ilman rajoja  (RSF) -järjestön vuosikatsauksesta.
 Luku on suurin koskaan järjestön 25-vuotisessa historiassa.
 Pidätettyjä toimittajia on noin 20 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Naispuolisia toimittajia on pidätetty enemmän kuin koskaan.
 Erityisesti pidätyksiin ovat syyllistyneet maat, joissa demokratia on koetuksella, kuten Myanmar, Valko-Venäjä ja Hongkong.
 RSF:n johtaja  Christophe Deloire  arvioi, että pidätysten määrän kasvuun on vaikuttanut diktatuurien vahvistuminen osassa maapalloa.
 – Pidätettyjen toimittajien äärimmäisen korkea määrä on kolmen diktatuurin aikaansaannos. Se heijastaa diktaattorien vallan maailmanlaajuista vahvistumista, kriisien kasautumista ja diktatuurien täydellistä häikäilemättömyyttä. Se voi olla seurausta myös uusista geopoliittisista valtasuhteista, joissa autoritaarisiin vallanpitäjiin ei kohdisteta tarpeeksi painetta pidätysten lopettamiseksi, Deloire arvioi.
 Valko-Venäjä vainoaa naistoimittajia
 Eniten toimittajia on vangittuna Kiinassa. Maassa oli vankeudessa joulukuun alussa 127 toimittajaa.
 Myanmarissa pidätettyjä on 53, kun heitä vuosi sitten oli vain kaksi. Hongkongissa turvallisuuslain nojalla on pidätetty 10 toimittajaa. Lisäksi Vietnamissa ja Saudi-Arabiassa kymmeniä toimittajia on vangittu.
 Valko-Venäjällä toimittajia on telkien takana 32, verrattuna seitsemään viime vuonna. Raportista selviää, että Valko-Venäjä on pidättänyt erityisen paljon naistoimittajia.
 RSF:n Suomen osaston puheenjohtaja  Jarmo Mäkelä  arvioi, että se johtuu todennäköisesti naisten johtavasta roolista maan kansanliikkeessä.
 Hyviä uutisia – toimittajia kuollut vähemmän
 RSF:n vuosiraportista selviää, että 46 journalistia on kuollut tänä vuonna työnsä takia.
 Luku on pienin 20 vuoteen.
 Erityisesti Lähi-idän kriisialueilla, kuten Syyriassa, Irakissa ja Jemenissä on ollut vähemmän kuolonuhreja kuin aiempina vuosina.
 Vaarillisimmiksi maiksi toimittajille todettiin jälleen Meksiko ja Afganistan. Meksikossa kuoli seitsemän ja Afganistanissa kuusi toimittajaa.
 Lue myös:
 Sananvapauden puolustajat saivat Nobelin rauhanpalkinnon tänään Oslossa, Tukholmassa juhlittiin muita palkittuja
 Talibaneja on nähty viihdeohjelmissa, mutta samalla Afganistanin sananvapaus kaventuu – he voivat tehdä mitä huvittaa, kertoo toimittaja Ylelle
 Toimittaja Jamal Khashoggin murhasta epäilty pidätettiin Ranskassa

Ennätysmäärä toimittajia on vangittuna juuri nyt eri puolilla maailmaa – järjestöjohtaja: "Kolmen diktatuurin aikaansaannos"


Perustuslakivaliokunta sai torstaina valmiiksi lausuntonsa sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön rokotesuojasta. Valiokunnan mukaan lakiehdotus on perustuslain mukainen. Lausunto on yksimielinen.
 Hallitus  esittää  tartuntatautilakiin väliaikaista uutta pykälää, jolla sosiaali- ja terveysalan työntekijöiltä voitaisiin edellyttää koronarokotusta. Sote-alan työntekijöiden "rokotuspakko" tulisi voimaan mahdollisimman pian.
 Työnantajalla olisi velvollisuus huolehtia, ettei riskiryhmiin kuuluvien potilaiden ja asiakkaiden kanssa työskentelevä henkilöstö aiheuta heille tartuntavaaraa.
 Valiokunta toteaa, että rokotuksen edellyttämiselle on selvästi hyväksyttävät perusteet ja sääntely on myös oikeasuhtaista. Valiokunnan mukaan kyse ei ole pakollisesta rokotuksesta, mutta rokotuksen edellyttämisellä on kuitenkin välillisiä vaikutuksia sosiaali- ja terveysalalla työskentelevien henkilöiden perusoikeuksiin.
 Työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta, jos rokottamaton työntekijä ei ota muuta tarjottua työtä vastaan tai sellaista ei ole.
 Enintään 72 tunnin sisällä tehty negatiivinen koronatestitulos olisi vaihtoehto, jos työntekijällä on lääketieteellinen syy olla ottamatta rokotusta.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) totesi  joulukuun alussa  oikeuskanslerin arvioineen jo aikaisemmin, että rokotusta voidaan edellyttää asiakkaiden ja potilaiden hengen ja terveyden suojelemiseksi.
 Väliaikainen pykälämuutos pyrkisi sosiaali- ja terveysministeriön (STM) mukaan ehkäisemään sosiaali- ja terveydenhuollon henkilökuntaa tartuttamasta koronavirusta asiakkaisiin ja potilaisiin heidän "hengen ja terveyden suojaamiseksi".
 Juttua täydennetään.
 Lue lisää:
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja

Perustuslakivaliokunta: Hallituksen esitys sote-alan työntekijöiden "rokotuspakosta" perustuslain mukainen


Summary: Ensilumenladut ovat olleet tänä talvena kovassa käytössä. Innokkaimmat ovat ehtineet hiihtää jo satoja kilometrejä.

Sauvat porautuvat tahdikkaasti narskuvaan pakkaslumeen, kun  Jukka Mursinoff  kiitää ensilumenladulla Lappeenrannan Huhtiniemessä.
 Vaikka talvi on vasta alussa, Mursinoff on hiihtänyt tällä kaudella jo yli tuhat kilometriä. Talven hiihdot Mursinoff aloitti naapurikaupungin Imatran ensilumenladulta, joka aukesi  lokakuun puolivälissä .
 – Siellä tuli käytyä eräänkin kerran, ennen kuin Lappeenrantaan avautui marraskuun lopussa tämä latu, Mursinoff kertoo.
 Kuten hiihtokilometrien määrästäkin voi päätellä, Jukka Mursinoff on vannoutunut hiihtäjä.
 – Hiihdon ansiosta kunto pysyy hyvänä näin vanhemmitenkin, että jaksaa elää jokapäiväistä elämää, Jukka Mursinoff sanoo.
 Kovakaan pakkanen ei pysäytä
 Hiihto on Suomessa suosittu harrastus. Ulkoilujärjestö Suomen Ladun mukaan viime talvena suksilla liikkui jopa kolmannes suomalaisista. Määrä oli enemmän kuin aiempina vuosina, ja siihen vaikutti talvinen sää.
 – Suomalaiset ovat selkeästi hiihtokansaa, jolla hiihto on verissä. Hyvänä talvena ihmiset lähtevät rohkeasti hiihtämään, aikuisliikunnan suunnittelija  Jenni Humalajoki  Suomen Ladusta sanoo.
 Tänä vuonna talvi on saapui eteläiseen Suomeen hieman tavanomaista aiemmin. Vaikka juuri nyt on lauhaa, on Lappeenrannankin leveysasteilla jo koettu hyvin napakkaakin pakkasta. Mittarit ovat näyttäneet yli kahdenkymmenen miinusasteen lukemia.
 Vannoutuneimmille hiihtäjille säällä ja esimerkiksi kovallakaan pakkasella ei ole juurikaan merkitystä.
 – Sellainen -25 pakkasastetta voisi olla sellainen kipuraja, että sitten mieluummin istuu sohvalla, ja katselee vaikka telkkaria, Jukka Mursinoff sanoo.
 Vuosikymmeniä hiihtoa
 Jukka Mursinoffin hiihtoharrastus alkoi 10-vuotiaana. Kilpailuvietti imaisi lajin pariin, ja nuorempana Mursinoff hiihtikin SM-tasolla. Välillä hiihto jäi joksikin aikaa taka-alalle, mutta 15 viime vuotta Mursinoff on hiihtänyt taas aktiivisesti.
 Vanhemmiten Mursinoff on kiinnostunut pitkien matkojen hiihtämisestä, ja nykyään hän kiertää Worldloppet-sarjan hiihdoissa.
 Mursinoffilla on takanaan hiihtoreissuja muun muassa Australiaan, Uuteen-Seelantiin, Kiinaan ja eri puolille Eurooppaa. Tällä hetkellä tähtäimessä ovat helmikuussa Tsekissä ja maaliskuussa Ilomantsissa järjestettävät hiihdot.
 Kuvauspäivänä Jukka Mursinoffilla oli edessään 1,5 tunnin hiihtotreeni. Juulia Tillaeus / Yle
 Tavallisesti Jukka Mursinoff hiihtää 2 000–3 000 kilometriä talvessa. Kesälläkään Mursinoff ei pidä taukoa hiihdosta, vaan lumien sulettua hän vaihtaa rullasukset alle.
 Hiihtokilometrien määrä ei ole kuitenkaan Mursinoffille tärkeää.
 – Ladulla pitää edetä tuntemusten mukaan, Jukka Mursinoff sanoo.
 Laduille mahtuu erilaisia hiihtäjiä
 Jukka Mursinoffin kaltaisia hiihtäjiä löytyy Suomesta muitakin. Suomen Ladun Jenni Humalajoen mukaan suomalaiset hiihtäjät jakautuvat Mursinoffin edustamiin aktiivisiin himohiihtäjiin, kuntohiihtäjiin, sunnuntaihiihtäjiin ja muutaman kerran talvessa, ehkä hiihtolomien aikaan hiihtäviin.
 – Ihmisiä vetää laduille varmasti se, että hiihto on tosi kokonaisvaltainen laji, jossa saa olla luonnon keskellä ja nauttia talvesta, Jenni Humalajoki sanoo.
 Lappeenrannan Huhtiniemessä ensilumenladulla riittää joulukuisena päivänä hiihtäjiä. Toistaiseksi kuhina on kovinta juuri tykkilumesta tehdyllä ladulla, sillä luonnonladuille kaivattaisiin vielä lisää lunta.
 Jukka Mursinoff asettaa suksensa perinteisen latu-urille ja jatkaa matkaansa. Kilometrejä innokkaalla hiihtäjällä on edessään vielä rutkasti.
 –Tällä hetkellä tälle harrastukselle ei näy loppua, Mursinoff sanoo.

Osa meistä hiihtää lähes säällä kuin säällä – Jukka Mursinoff on sivakoinut tänä talvena yli 1 000 kilometriä: "Harrastukselle ei näy loppua"


Summary: STUKin mukaan kriittisyyden ja pientehokokeiden edellytykset täyttyvät.

Säteilyturvakeskus STUK on antanut luvan Teollisuuden Voimalle käynnistää Olkiluoto 3:n reaktori.
 – Kriittisyys- ja pientehokoelupa tarkoittaa, että yhtiö voi käynnistää ydinreaktion ensimmäistä kertaa Olkiluodon ydinvoimalaitoksen kolmosyksikön reaktorissa, todetaan STUKin tiedotteessa.
 Luvassa STUK toteaa, että kriittisyyden ja pientehokokeiden edellytykset täyttyvät ja ennen ensikriittisyyttä tehdyt käyttöönottokokeet osoittavat, että laitos toimii suunnitellulla tavalla.
 Käyttöönottokokeisiin kuuluvat myös muutostöiden jälkeen tehdyt uusintatestit.
 Ennen reaktorin kriittiseksi tekemistä STUK toteaa laitospaikalla vielä käynnistysvalmiuden, jonka yhteydessä se tarkastaa, että kriittisyys- ja pientehokoelupapäätöksessä esitetyt avoimet asiat ovat kunnossa.
 STUK valvoo reaktorin käynnistystä ja pientehokokeita paikan päällä Olkiluodossa.
 – TVO nostaa reaktorin tehoa asteittain. Tehon nostoon yli viiden prosentin reaktorin täydestä tehosta TVO tarvitsee STUKin luvan, samoin kuin tehon nostoon yli 30 ja 60 prosentin.Oppia ja varmuutta kuumakokeista
 TVO aloitti OL3:n polttoaineen latauksen maaliskuussa.
 Olkiluoto kolmosen piti valmistua jo vuonna 2009. Tämänhetkisen aikataulun mukaan generaattorista aletaan ohjata sähköä verkkoon helmikuussa ja kesäkuussa yksikön pitäisi käydä täydellä teholla.
 Lue myös:
 Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan työmaalta jälleen aikataulu-uutinen: Nyt TVO kertoo aikaistumisesta

Säteilyturvakeskus antoi luvan Olkiluoto 3:n reaktorin käynnistämiselle


Summary: Tutkimus-, kehitys- ja innovaatio-toiminnalla ratkaistaan muun muassa ilmasto-ongelmia, hyödynnetään digitalisaatiota ja edistetään kiertotaloutta.

Yhteensä 57 Teknologiateollisuuden ja Metallinjalostajat ry:n jäsenyritystä sitoutuu lisäämään omia tutkimus-, kehitys- ja innovaatiopanostuksiaan (TKI) Suomessa, jos ja kun hallitus toteuttaa parlamentaarisen työryhmän ehdotukset viemällä eduskuntaan T&K-rahoituslain sekä laajaa T&K-lisäverovähennystä koskevan lain. Lait tulee saada hyväksyttyä kuluvalla hallituskaudella.
 Yritykset ovat allekirjoittaneet sitoumuksen, jonka mukaisesti ne lupaavat nostaa omia TKI-panostuksiaan siten, että hallitusohjelman tavoite neljän prosentin T&K-intensiteetistä saavutetaan vuoteen 2030 mennessä, jos sitoumuksessa kuvatut edellytykset täyttyvät. Suomen TKI-menot ovat olleet 2,5 prosentin luokkaa bruttokansantuotteesta.
 Korotus tarkoittaisi teknologiateollisuuden yrityksille keskimäärin 200 miljoonan euron vuosittaista lisäystä TKI-investointeihin joka vuosi vuoteen 2030 asti, jos kaikki toimialan yritykset lähtevät mukaan.
 – Yritysten sitoumus toisi kaikkiaan 10,5 miljardin euron ja noin 74 000 työvuoden lisäpanostukset TKI-toimintaan alle kymmenen vuoden aikana. Menestyksen peruskivi on maailmanluokan tutkimus- ja innovaatiotoiminta, sanoo Teknologiateollisuuden hallituksen puheenjohtaja  Marjo Miettinen .
 Investoinnit laahaavat koronasta toivuttaessa kilpailijamaita jäljessä. Etenkin panostukset tietotekniikkaan ja tutkimukseen lisäisivät tuottavuutta. Jyrki Lyytikkä / Yle, grafiikka: Samuli Huttunen / Yle
 TKI-toiminnalla ratkaistaan muun muassa ilmasto-ongelmia, hyödynnetään digitalisaatiota ja edistetään kiertotaloutta. Esimerkiksi Business Finland on vastikään myöntänyt yhteensä 60 miljoonaa euroa Nokian, Wärtsilän ja Tietoevryn vetämille hankkeille.
 Rahoituksen vastineeksi veturiyritykset sitoutuvat lisäämään tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaansa (TKI) Suomessa yhteensä yli 350 miljoonalla eurolla. Samalla syntyy satoja uusia TKI-työpaikkoja lähivuosien aikana.
 Lue lisää:
 Työryhmä esittää rahoituslakia tutkimus- ja kehittämisrahoituksen nostamiseksi – Mäkynen: Kukin hallitus päättää, miten korotus rahoitetaan
 Teknologiateollisuuden nousukiito tasaantui, uusien tilausten määrä ei yltänyt odotuksiin
 Grafiikat todistavat: Suomen talouden kohtalonkysymykseksi ovat nousemassa investoinnit – yritykset eivät panosta riittävästi uuteen

Teknologiateollisuuden 57 jäsenyritystä sitoutuu tutkimuslisäyksiin – sitoumus toisi yli 10 miljardin euron lisäpanostukset TKI-toimintaan


Summary: Kaivosyhtiön entinen toimitusjohtaja vangittiin epäiltynä törkeästä kavalluksesta ja törkeästä maksuvälinepetoksesta. Poliisin mukaan kavallustutkinta on perustunut kullan myyntierään ja maksuun, joissa ei kuitenkaan ole syytä epäillä rikosta.

Raahen kultakaivokseen liittyvien talousrikosepäilyjen tutkinta etenee.
 Kaivosyhtiö Otso Goldin entinen toimitusjohtaja  Brian Wesson  vangittiin Oulun käräjäoikeudessa joulukuun 3. päivä epäiltynä törkeästä kavalluksesta ja törkeästä maksuvälinepetoksesta.
 Törkeän kavalluksen epäily on perustunut kullan myyntierään, josta yhtiö ei olisi saanut myyntituloja itselleen. Oulun poliisin tutkinnanjohtaja  Timo Heikkisen  mukaan kyseisessä asiassa ei kuitenkaan ole enää syytä epäillä rikosta, mutta muilta osin tutkinta jatkuu.
 Poliisin mukaan jutussa ei tehdä ainakaan toistaiseksi kansainvälistä tutkintayhteistyötä.
 Raahen kultakaivoksen talousvaikeudet  ja entisen toimitusjohtajan rikosepäilyt tulivat julki joulukuun alkupäivinä, kun Otso Gold jätti yrityssaneeraushakemuksen Oulun käräjäoikeudelle ja yhtiön entinen toimitusjohtaja vangittiin törkeistä talousrikoksista epäiltynä.

Raahen kultakaivokseen liittyvä talousrikostutkinta etenee – kultakaupassa ei enää epäillä törkeää kavallusta


Summary: Villisti laukkaava inflaatio ajaa Fediä koronnostoihin ensi vuonna.

Yhdysvaltain keskuspankki Fed aikoo vähentää elvytystoimia aiempaa suunnitelmaa nopeammin ja ennakoi nostavansa ohjauskorkoa kolme kertaa ensi vuonna.
 Fedin politiikkaa ohjaava avomarkkinakomitea ilmoitti keskiviikkoiltana Suomen aikaa, että inflaation hillitsemiseksi taloutta elvyttävä arvopaperiosto-ohjelma ajetaan alas maaliskuuhun mennessä. Ostoja vähennetään 30 miljardilla dollarilla joka kuukausi.
 Ohjauskorot pysyvät kuitenkin toistaiseksi ennallaan. Fed arvioi niiden pysyvän nollassa, kunnes työmarkkinat vahvistuvat.
 Komitean jäsenet ennakoivat, että korkoja nostetaan ensi vuoden aikana jopa kolme kertaa, vaikka inflaation odotetaan hidastuvan.
 Kun ostot loppuvat, on tie auki ohjauskoron nostamiseen.
 Fed piti syksyn mittaan pitkään kiinni siitä, että kiihtynyt inflaatio on ohimenevä ilmiö. Pääjohtaja  Jerome Powell  on myöhemmin joutunut myöntämään, että hintojen nousu voi jäädä pitempiaikaiseksi riesaksi.
 Powell vakuutti marraskuussa kongressissa, että keskuspankki tarttuu toimiin varmistaakseen, ettei korkeasta inflaatiosta tule pitkäaikaista. Korkoja nostamalla hillittäisiin kuluttajakysyntää ja jarrutettaisiin hintojen nousua.
 Toisaalta ohjauskorkojen nosto on tylppä ase, joka saattaa kuristaa talouden elpymistä koronan jättämästä kuopasta. Koronapandemian aikana menetetyistä työpaikoista läheskään kaikkia ei ole saatu vielä korvattua.
 Marraskuussa kuluttajahinnat nousivat Yhdysvalloissa 6,8 prosentin tahtia, nopeimmin lähes 40 vuoteen. Inflaatio on näin ollen tuntuvasti vauhdikkaampaa kuin Fedin tavoitteeksi asettama kaksi prosenttia.
 Työministeriö kertoi tiistaina, että tuottajahintaindeksi kohosi marraskuussa 9,6 prosenttia, eniten koko aikana kun indeksiä on vuodesta 2010 julkaistu.
 Monet ekonomistit kuitenkin arvioivat, että inflaatio on saattanut saavuttaa huippunsa, kun toimitusketjujen ongelmat alkavat hellittää.
 Fedin päätöksentekoa vaikeuttaa epävarmuus koronaviruksen omikronmuunnoksen ympärillä. Monissa maissa on otettu käyttöön uusia rajoituksia, joiden vaikutuksia talouden kehitykseen on vielä vaikea arvioida.
 Lue myös:
 Inflaatio laukkaa Yhdysvalloissa kovinta tahtia yli 30 vuoteen
 Yhdysvaltain keskuspankki leikkaa joukkovelkakirjojen osto-ohjelmaansa
 Kirjeenvaihtajalta: Biden kiihdyttää elvytyksellä Euroopan edelle – Palkinto on suuri, mutta niin on haastekin

Yhdysvaltain keskuspankki purkaa elvytystoimia ja ennakoi kolmea koronnostoa ensi vuonna


Summary: Tampereen ratikan ensimmäinen osuus saatiin käyttöön tänä vuonna. Toista vaihettakin rakennetaan jo täyttä päätä, vaikka päätöstä tekosaaresta ei ole saatu.

Tampereelle on suunniteltu tekosaarta Näsijärven rannan tuntumaan usean vuoden ajan. Lupaprosessi on ollut monipolvinen, eikä se vieläkään tullut ihan lopulliseen päätökseensä, kuten uumoiltiin.
 Korkein hallinto-oikeus myönsi Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys ry:lle valitusluvan siltä osin kuin asiassa on kysymys hankkeen pohjavesivaikutuksista. Muilta osin valitus hylätään.
 Tampereen kaupungin pitää joka tapauksessa toimittaa lisäselvityksiä asiasta.
 Korkein hallinto-oikeus katsoo, että pohjavesimuodostumasta ja rantaimeytymiseen liittyvistä epävarmuuksista johtuen täytön mahdollisten vaikutusten tarkempi selvittäminen on tarpeen. Tämän vuoksi lupamääräystä on täydennetty siten, että selvitykseen tulee liittää myös tiedot hankkeen vaikutuksista pohjavesimuodostumaan, rantaimeytyvän veden määrään ja pohjaveden laatuun.
 5 000 ihmisen kodiksi
 Tekosaari on paperilla 13 hehtaarin kokoinen. Sinne on suunniteltu ratikkareitin lisäksi asuntoja noin 5 000 ihmiselle. Hiedanrannan edustalle rakennettavaan saareen kaavaillaan myös esimerkiksi uimarantaa.
 Tekosaari olisi tulevaisuudessa osa Hiedanrannan uutta asuinaluetta. Kaupunginosa muodostuu vanhan sellutehtaan alueelle. Koko Hiedanrannassa asukkaita olisi Hervannan verran eli noin 25 000.
 Matti Kurkela / Yle
 Ratikan toista vaihetta rakennetaan jo
 Tampereen ratikka on liikennoinyt elokuusta asti ensimmäisellä osuudellaan Hervannan ja Pyynikintorin sekä TAYSin ja Sorin aukion välillä. Koko ajan tavoitteena on ollut jatkaa ratikkareittiä.
 Ratikan toisen vaiheen rakentaminen alkoi jo marraskuussa 2020. Ensimmäiseksi alettiin rakentaa Pyynikintorin ja Santalahden välistä osuutta eli osuutta 2A. Tällä osuudella liikennöinti alkaa syksyllä 2023.
 Koko prosessin ajan on louhittu Sulkavuoreen uutta jäteveden puhdistamoa. Sen kiveä on ajettu eri puolille kaupunkia tuhansia lasteja. Näsijärven rannassa odottaa yksi kasa. Timo Turpeinen / Yle
 2B-vaiheessa raitiotie rakennetaan Santalahdesta Lentävänniemeen, eli sitä on suunniteltu tulevan Näsisaaren läpi. 2B:n rakentaminen on odottanut sitä, että vesistöntäyttölupa tekosaarelle on lainvoimainen.
 Saarta on käsitelty eri oikeusasteissa. Yhdessä osiossa on käyty läpi menevätkö eri kaavat kuten yleiskaava tai asemakaava tekosaaresta läpi ja toisessa osuudessa sitä, saako vesistöä täyttää.
 Kaavojen osalta päätökset ovat jo lainvoimaisia. Vesistötäytön osalta on odotettu korkeimman hallinto-oikeuden päätöstä.
 Tekosaarta on ideoitu ja suunniteltu vuodesta 2015.
 Lue lisää:
 Kiistely Tampereen tekosaaresta voi jatkua korkeimmassa hallinto-oikeudessa – Apulaispormestari: “Koen enemmän kiusantekona”
 Hallinto-oikeus hylkäsi valituksen Tampereen kiistellystä tekosaaresta: tämä tietää todennäköisesti ratikalle pitkää jatkopätkää
 Tampereelle suunnitellusta tekosaaresta voi tulla asukasluvultaan pienen kunnan kokoinen

Tampereen kiistelty tekosaari ei vieläkään saanut oikeudesta ihan puhtaita papereita


Suomen kasvihuonekaasupäästöt vähenivät viime vuonna yhdeksän prosenttia vuoteen 2019 verrattuna,  kertoo Tilastokeskus .
 Päästöjen vähenemiseen vaikuttivat muun muassa lämmin talvi, sähkön tuotantorakenteen muutokset sekä liikenteen väheneminen.
 Suomen viime vuoden kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt vastasivat Tilastokeskuksen mukaan 48,1 miljoonaa hiilidioksiditonnia.
 Tilastokeskuksen mukaan Suomi on tähänastisten tietojen perusteella täyttämässä EU:n ja Kioton pöytäkirjan kautta 2013–20 koskevat päästövähennysvelvoitteensa.
 Lue aiheesta lisää:
 Suomen metsissä on tapahtunut yllättävä muutos, joka voi vaikuttaa ilmastotavoitteisiin, tutkija: "Kasvun lasku voi pienentää hiilinielua reippaasti"
 Ympäristöministeri Kari pitää hakkuita suojelun arvoisissa metsissä äärimmäisen huolestuttavina – ministeri Leppä:  "Monimuotoisuus muuttaa muotoaan"

Suomen ilmastopäästöt vähenivät viime vuonna yhdeksällä prosentilla


Summary: Aivojen sähköstimulaatio voisi auttaa satoja käsien ja pään vapinasta kärsiviä suomalaisia, mutta hoitoon pääsee vain parikymmentä potilasta vuodessa. Vapina on tavallinen vaiva, joka voi viedä työkyvyn.

Vajaa vuosi sitten Heidi Hyytiäinen istui miehensä kyydissä matkalla kohti Kuopion yliopistollista sairaalaa. Edessä oli aivoleikkaus, ja hänen hermonsa olivat riekaleina. Lääkäreiden mukaan riskit olivat pienet, mutta Hyytiäistä pelotti: mitä jos jokin menisi pieleen, mitä jos hän kuolisi leikkauspöydälle?
 Kaksi vuorokautta myöhemmin Hyytiäinen heräsi kaljuna, päässään 40 metallista haavahakasta. Hänen kalloonsa oli porattu kaksi reikää. Rei’istä aivoihin, juuri tiettyihin tumakkeisiin, oli istutettu sähköä johtavat elektrodit.
 Myös rintakehässä oli tikkejä. Ihon alle oli laitettu ladattava akku, josta elektrodit saisivat sähköä. Sähkö alkaisi virtaamaan aivoihin, kun Hyytiäinen painaisi pienestä kaukosäätimestä aivostimulaattorin päälle.
 Aivoleikkaus tehtiin, jotta Hyytiäisen käsien ja pään holtitonta vapinaa voitaisiin hoitaa sähköstimulaatiolla. Vapina on tavallinen vaiva, josta kärsii ainakin 50 000- 60 000 suomalaista. Sähköstimulaatio on siihen tehokas hoito.
 Hyytiäinen on kuitenkin yksi aniharvoista vapinasta kärsivistä, joille stimulaatiohoitoa on tarjottu.
 Ennen leikkausta Hyytiäinen pelkäsi kovia kipuja. Kivut eivät olleetkaan niin pahoja ja toipuminen sujui hyvin. Timo Hyytiäinen
 Outo jännittäjä heittää ehtoollisviinit papin päälle
 Alakoulussa neljäsluokkalainen Hyytiäinen seisoi luokan edessä ja piti esitelmää chinchillasta. Kädet tärisivät ja luokkakaveritkin huomasivat sen. Se oli ensimmäinen kerta, kun Hyytiäinen tajusi käsiensä vapisevan hallitsemattomasti.
 Myöhemmin rippikoulussa vapina oli pahentunut niin paljon, että syöminen julkisesti tuntui nololta haarukan vatkatessa matkalla suuhun. Hyytiäinen söi rippikouluviikon aikana tuskin palastakaan. Konfirmaatiossa hän läikytti ehtoollisviinit papin päälle.

 Vuosien varrella Hyytiäinen oppi tukemaan käsiään vartaloonsa tai pöydän reunaan hillitäkseen vapinaa. Kyläillessä hän kieltäytyi tarjoamisista.
 Moni ajatteli, että Hyytiäinen jännitti ihmisiä niin paljon, että se sai hänet vapisemaan. Käsien lisäksi myös pää tutisi.
 – Minut kai leimattiin oudoksi. Jännittäminen toki pahensikin vapinaa. Aloin vältellä sosiaalisia kontakteja.
 Käsien vapina vaikuttaa moniin arjen asioihin, joita ei äkkiseltään tule ajateltua. Hyytiäisen leipomisharrastuskin muuttui. Petri Aaltonen / Yle
 Essentiaalinen vapina on sairaus, jonka arvellaan tämän hetken tietämyksen mukaan johtuvan rakenteellisista muutoksista pikkuaivoissa.
 – On tavallista, että potilaat kertovat myös sukulaistensa kärsivän vapinasta. Niin on Hyytiäisenkin kohdalla. Se saattoi olla yksi syy siihen, että kesti niin pitkään ennen kuin Hyytiäinen lopulta haki apua vaivaansa.
 Kun on nähnyt vapisevia sukulaisia koko ikänsä, voi helposti ajatella, että vaivan kanssa täytyy vain oppia elämään.
 Hyytiäinen hakeutui lääkäriin vasta, kun ei enää voinut syödä itsenäisesti.
 – Mieheni joutui syöttämään minua. Olimme molemmat sen vapinan vankeja.
 Lääkärit eivät ohjaa potilaita neurologien pakeille?
 Essentiaalisesta vapinasta kärsivien määrää ei tarkalleen tiedetä, mutta noin prosentti väestöstä kärsii siitä niin paljon, että hakeutuu lääkäriin. Hoitomuotona on ensisijaisesti lääkitys: beetasalpaajat, primidoni ja epilepsialääkkeet.
 Hyytiäiselle lääkitys ei sopinut. Hän oli loputtoman väsynyt ja nukkui suuren osan päivästä. Silloin lääkäri ehdotti aivoleikkausta.
 HUSin neuroklinikan osastonylilääkäri, neurologian dosentti Eero Pekkonen kertoo sähköstimulaatiohoitoa saavien potilaiden olevan 25-75-vuotiaita. Kristiina Lehto / Yle
 Aivojen sähköstimulaatioleikkauksia tehdään viidessä yliopistollisessa sairaalassa Suomessa. Eniten niitä tehdään Helsingissä. HUSin neuroklinikan osastonylilääkäri  Eero Pekkosen  mukaan aivoleikkausta on syytä harkita, jos vapinasta kärsivä potilas on kokeillut kaksi tai kolme lääkettä huonolla menestyksellä ja vapina haittaa elämää olennaisesti.
 Aivojen sähköstimulaatiosta hyötyviä potilaita voisi Pekkosen arvion mukaan olla satoja joka vuosi.
 Jostakin syystä hoitoja tehdään vapinasta kärsiville potilaille kuitenkin koko maassa vain 20–30 potilaalle vuodessa.
 – Jossakin on paljon vaikeaa essentiaalista vapinaa sairastavia potilaita, jotka hyötyisivät tästä hoidosta, mutta eivät ohjaudu neurokirurgille yliopistoklinikkoihin hoitoarvioon, Pekkonen sanoo.
 Tältä sähköstimulaatiosovellus näyttää tabletin näytöllä. Säätöjä tehdään aluksi tiuhaan ja myöhemmin kerran vuodessa. Kristiina Lehto / Yle
 Hän vertaa essentiaalisen vapinan sähköstimulaatiohoidon määriä Parkinsonin tautiin, jota hoidetaan myös stimulaatiolla. Essentiaalista vapinaa sairastaa ainakin kolme kertaa suurempi joukko ihmisiä kuin Parkinsonin tautia.
 Silti stimulaattorileikkauksia tehdään esimerkiksi HUSissa Parkinsonin tautia sairastaville 35–40 vuodessa ja essentiaalisesta vapinasta kärsiville vain 5–10.
 – Ehkä yleislääkärit ja työterveyslääkärit eivät tunnista vielä tätä hoitomuotoa ja siksi potilaat eivät ohjaudu hoitoarvioon, Pekkonen sanoo.
 Toinen syy vähäisiin hoitomääriin voi olla se, että aivoleikkaus kuulostaa äärimmäiseltä keinolta, niin lääkäreistä kuin potilaistakin. On helpompi kokeilla vielä kerran lääkityksen nostoa kuin antautua aivokirurgin käsiin.
 Leikkausta ei enää nykyään tehdä hereillä, kuten ennen. Myös riskit ovat pienentyneet hoidon kehityttyä harppauksin viime vuosina. Timo Hyytiäinen
 Heidi Hyytiäinen vietti sairaalassa viikon leikkauksen jälkeen. Ensimmäisinä päivinä hän katsoi käsiään ja oli kauhuissaan: ne vapisivat vielä enemmän kuin ennen leikkausta.
 – Vaikka tiesin, ettei laite vielä ollut päällä, vaivuin jonkinlaiseen epätoivoon. Päässäni oli kauheat jäljet ja kuhmut jäisivät pysyviksi, ja silti käteni tärisivät.
 Kun Hyytiäinen vihdoin kuukauden odotuksen jälkeen pääsi ensimmäistä kertaa painamaan kaukosäätimensä virtanapista stimulaattorin päälle, hän hämmentyi täysin.
 Kädet eivät tuntuneet omilta, niin vakaat ne olivat.
 – Lääkäri antoi käteeni muovisen mukin, josta pystyin juomaan ihan vaan yhdellä kädellä ilman läikkymistä! Se oli uskomaton tunne.
 Hoitovaste on stimulaattorihoidossa yleensä hyvä. Se ei poista vapinaa kokonaan, mutta hillitsee sitä. Etenkin pään vapinaan stimulaatio auttaa hyvin.
 Ihon alla oleva akku ei haittaa elämää mitenkään. Sähköllä hitsaaminen tosin on kielletty. Petri Aaltonen / Yle
 Ensin käsiin virrat päälle, sitten vasta puhelin käteen
 Nyt Hyytiäinen pystyy tekemään arjessaan helposti lukemattomia asioita, jotka aiemmin olivat hankalia. Vetoketjut ja napit saa kiinni, hampaat voi pestä ilman harjan hakkaamista kipeästi ikeniin, eikä enää tarvitse jännittää yhteisiä ruokailuhetkiä.
 Aamulla Hyytiäinen napsauttaa kaukosäätimestä virrat päälle stimulaattoriin jo ennen kuin nousee sängystä.
 – Ensin käsiin virrat päälle ja vasta sitten puhelin käteen. Kosketusnäytön käyttämisestä ei tule mitään jos virrat eivät ole päällä.
 Virran päälle laittaminen aiheuttaa sähköisen surahduksen päästä jalkoihin. Joistakin se tuntuu niin inhottavalta, etteivät he ota virtaa päältä kuin pakon edessä.
 Kerran viikossa Hyytiäinen lataa rinnassaan olevan akun. Hän laittaa töpselin seinään ja nostaa latausanturin rintakehälleen, vasten akkua. Sitten hän katsoo tunnin televisiota akun latautuessa.
 Stimulaattorin akun lataaminen on leppoisaa puuhaa. Petri Aaltonen / Yle
 Rintakehässä oleva akku pitää laskelmien mukaan vaihtaa 26 vuoden kuluttua, kun Hyytiäinen on 64-vuotias. Stimulaattorista ei tosin ole vielä kokemuksia niin pitkältä ajalta.
 – Kirjallisuuden perusteella syväaivostimulaattori-hoito lievittää essentiaalista vapinaa jopa yli kymmenen vuoden ajan. Joillakin potilailla vaste voi lähteä huononemaan jo aiemmin. Sairaus on etenevä, eikä stimulaattori estä etenemistä, Pekkonen sanoo.
 Useat potilaat saavat vuosia lisää työelämään leikkauksen ansiosta.
 Aivot voivat myös tottua sähkövirtaan. Siksi Hyytiäinen sammuttaa stimulaattorin aina yöksi. Kukaan ei tiedä, kuinka pitkään hän saa apua laitteesta.
 Jokainen hetki on arvokas.
 – Ulkopuolisen on vaikea ymmärtää, miten kipeästä asiasta on kyse. Kannustan vapinasta kärsiviä luottamaan lääkäreihin ja hakemaan apua. Elämänlaatu kohenee huomattavasti, kun kädet toimivat kunnolla.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 17.12. klo 23 saakka.

Heidi Hyytiäisen kädet vatkasivat hillittömästi, sitten aivoihin istutettiin elektrodit ja sähkövirta rauhoitti vapinan – "Aiemmin mieheni joutui syöttämään minua"


Summary: Haitissa sattuneessa säiliörekan räjähdyksessä on kuollut ainakin 75 ihmistä.

Saarivaltio Haitissa sattui tällä viikolla onnettomuus, jonka seurauksena on kuollut torstaihin mennessä ainakin 75 ihmistä.
 Polttoainetta kuljettanut säiliöauto räjähti tiistaiaamuna paikallista aikaa Cap-Haitienin kaupungissa Haitin pohjoisrannikolla.
 Polttoainerekan räjähdyksen kuolonuhrien määrä saattaa vielä nousta, sillä sairaalahoidossa olevista loukkaantuneista osa on kriittisessä tilassa.
 Paikallisviranomaisten mukaan kuljettaja oli menettänyt säiliöauton hallinnan väistäessään mopotaksia, ja auto oli kierähtänyt ympäri.
 Ihmiset syöksyivät keräämään polttoainetta
 Haitin saarivaltion asukkaat kärsivät polttoainepulasta sekä köyhyydestä, joten moni kiirehti paikalle keräämään polttoainesäiliöstä valuvaa bensiiniä juuri ennen räjähdystä.
 Auton kuljettaja kertoi ihmisille räjähdyksen vaarasta, mutta monet eivät kuunnelleet.
 62 ihmistä kuoli paikan päällä ja useita kuoli saamiinsa vammoihin myöhemmin sairaalassa.
 Lisäksi voimakas räjähdys sytytti tuleen parisenkymmentä taloa alueella.
 Ihmisoikeusjärjestöt pelkäävät, että onnettomuudesta ei oteta opiksi. Ainakin 50 ihmistä sai erilaisia palovammoja räjähdyksen seurauksena, mutta loukkaantuneiden voi olla vaikeaa saada apua terveydenhuollosta.
 Köyhyys ja sekasorto pahentavat tilannetta
 11 miljoonan asukkaan Haitissa kärsitään jatkuvasta polttoainepulasta.
 Tänä vuonna maata ovat koetelleet lukuisat luonnonkatastrofit ja poliittinen epävakaus.
 Maailmanpankin tilastojen mukaan yli 60 prosenttia Haitin väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.
 Lisäksi rikollisjengit ovat ottaneet haltuunsa maan öljysatamiin johtavia teitä, mikä on vaikeuttanut polttoaineen saatavuutta.
 Lue myös:
 Haitissa kuohuu: Syyttäjä epäili pääministeriä presidentin murhasta – pääministeri erotti syyttäjän
 Maanjäristyksen runtelemassa Haitissa ryöstely haittaa avustustöitä – jengipomo tarjosi apua
 Haitin maanjäristyksessä kirjattu yli 1 900 kuolonuhria – loukkaantuneita jo lähes 10 000
 Luonnonvoimat koettelevat toden teolla Haitia – ensin iski maanjäristys, nyt maata vaivaavat kaatosateet
 Haitin surmattu presidentti johti läntisen pallonpuoliskon köyhintä maata – Miksi avustusmiljardit eivät ole nostaneet saarivaltiota jaloilleen?

Haitissa kymmenet kiiruhtivat keräämään bensaa kumoon kellahtaneesta säiliörekasta – sitten sattui räjähdys, joka vei 75 ihmisen hengen


Summary: Työoikeuden emeritusprofessori Seppo Koskinen uskoo, että useimmat työntekijät kuitenkin kertoisivat koronarokotuksistaan ja näyttäisivät vapaaehtoisesti koronapassin.

Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen   keksi marraskuussa tavan säätää koronapassi työpaikoille . Keino oli Koskisen mukaan vallan yksinkertainen.
 – Koronapassitieto on terveydentilatieto. Tehdään yksinkertaisesti niin, että lisätään yksityisyyden suojaa työelämässä käsittelevään lakiin työnantajalle oikeus käsitellä terveydentilatietoja silloin, kun se on välttämätöntä työturvallisuuden toteuttamiseksi. Pelkästään tämä lisäys riittää, Koskinen kertoi Ylen haastattelussa.
 Nyt työoikeusekspertti on pohtinut asiaa lisää ja tarkastellut työturvallisuus- sekä työterveyshuoltolakia tarkalla silmällä.
 Työturvallisuuslain lähtökohta on, että työnantajan pitää selvittää työpaikan työturvallisuusriskit. Myös työntekijöiden on käytettävissä olevin keinoin edistettävä omaa ja toisten työturvallisuutta.
 Koskinen sanoo, että koronarokotteen ottaminen on juuri tätä työntekijän huolehtimisvelvoitetta. Toisaalta työnantajan on voitava omien velvoitteidensa täyttämiseksi varmistaa rokotustilanne.
 – Tältä pohjalta tulee työantajalle vahva oikeutus kysyä koronarokotustietoa, koska työnantajan pitää huolehtia työturvallisuudesta.
 Koskisen mukaan nykyinen työturvallisuuslaki asettaa työnantajalle korona- ja koronarokotustilanteeseen perustuvia työturvallisuusvelvoitteita. Ja tämä on Koskisen mukaan kiistatonta.
 Rokotusten edetessä koronapassin laajentamisesta työpaikoille on keskusteltu pitkin syksyä.  Ylen marraskuisessa kyselyssä  työpaikkojen koronapassi sai vastanneilta kansanedustajilta vankan tuen. Lisäksi eduskunta kävi viime viikolla lähetekeskustelun hoitajien niin sanotusta  rokotuspakosta , joka mahdollistaisi rokotuksen edellyttämistä koronataudin riskiryhmien kanssa lähikontaktissa työskenteleviltä alan työntekijöiltä.
 Koronarokotteesta saa keskustella
 Tietosuojavaltuutetun mukaan  lainsäädäntö ei rajoita keskustelua koronarokotteesta.
 Työntekijä voi halutessaan kertoa itse koronarokotteestaan, mutta häntä ei voi kuitenkaan velvoittaa kertomaan rokotuksestaan.
 – Jos työnantaja katsoo, että koronarokotustieto on tieto, jota välttämättä tarvitaan työturvallisuuden toteuttamiseksi, niin tilanteessa on tietosuojavaltuutetun tarkoittamaa yleistä keskustelua vahvempi oikeutus kyseisen tiedon saamiselle, Koskinen sanoo.
 Hän muistuttaa, että työnantajalle voi langeta rikosoikeudellisen seuraamus, jos tämä ei toteuta työturvallisuusvelvoitteitaan.
 Tämän vuoksi Koskisen mukaan työnantajalla on oltava myös toimivalta ryhtyä työpaikalla riittäviin toimenpiteisiin koronan haitallisten terveysvaikutusten estämiseksi.
 – Jos keskustelussa ei päästä eteenpäin, esitän, että asia etenee työterveyshuoltolain mukaisesti.
 Työterveyshuollolta lausunto
 Käytännössä työpaikoilla voitaisiin Koskisen mukaan edetä niin, että ensin työnantaja selvittää ja arvioi työpaikan työturvallisuustilannetta.
 Koskinen uskoo, että useimmat työntekijät kertoisivat koronarokotuksistaan ja näyttäisivät vapaaehtoisesti koronapassin.
 Entä sitten, jos työntekijä ei halua tietoa kertoa? Koskisen mukaan tällöin käyttöön voidaan ottaa työterveyshuoltolain säännökset.
 – Niiden perusteella työnnantajalla on oikeus ohjata työntekijä työterveyshuollon toimittamaan potilaslainsäädännön mukaiseen terveystarkastukseen. Koronavirus on biologinen tekijä, joka aiheuttaa erityistä vaaraa työpaikalla. Työnantajalla on myös velvollisuus selvittää, onko työntekijä kykenevä tekemään työtään.
 Koskisen mukaan työterveyshuolto antaa tarkastuksen perusteella työnantajalle lausunnon, jonka mukaan työntekijä on sopiva työhön, rajoituksin sopiva työhön tai sopimaton työhön.
 Lausunnon saamisen jälkeen rajoituksin sopivan työntekijän kanssa selvitetään, miten työ järjestetään rajoituksiin sopivaksi.
 Koskisen mukaan sopimattomuuslausunnon jälkeen arvioidaan eri vaihtoehtoja kuten palkanmaksuvelvollisuuden jatkumista, tuotannollisperusteista lomauttamista, lomajärjestelyjä tai vapaiden käyttämistä.
 Koskinen ei pidä ajatustaan radikaalina avauksena.
 Hän painottaa, että terveystarkastus tehdään yhteisymmärryksessä työntekijän kanssa – kyseessä ei ole pakkotilanne.
 – Asiahan on sinänsä aivan tuttu. Nyt vaan esitän sitä suhteessa koronatilanteeseen.
 Voit keskustella aiheesta 17.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta

Sopiva, rajoituksin sopiva tai sopimaton – näin emeritusprofessorin mukaan voitaisiin arvioida työntekijöitä, jotka eivät kerro rokotuksestaan


Summary: Porin perusturvasta kerrotaan, että koronarokotusten aikana kaupungin kirjaamoon on tullut vastausta edellyttäviä muistutuksia viikoittain. Espoossa vastausta edellyttäviä viestejä tulee päivittäin.

Koronarokotuksista ja muista koronatoimista tehdyt muistutukset kuormittavat osaa suomalaiskaupungeista. Toisaalta jotkut kaupungit ovat selvinneet vähällä.
 Yle kysyi Suomen suurimmista kaupungeista, kuinka paljon niiden sosiaali- ja terveystoimelle on tullut muistutuksia ja muita vastausta vaativia yhteydenottoja koronaepidemian aikana. Tiedustelimme myös, miten paljon vastaaminen vie työaikaa.
 Pori: Muistutuksia runsaasti
 Porin perusturvan terveys- ja sairaalapalvelujen johtaja  Anna-Liisa Koivisto  kertoo, että muistutuksia ja muita kirjaamoon kautta saapuvia selvityspyyntöjä on saapunut koronarokotusten ajan lähes viikoittain.
 – Niissä saatetaan kysyä, miksi maski vaaditaan sote-keskuksessa, millä perusteella koululaisia koronarokotetaan tai miten koululuokkien karanteenit järjestetään, Koivisto kuvailee.
 Perusturvaan tulee runsaasti myös muita koronaan liittyviä kysymyksiä esimerkiksi ajanvarauksen ruuhkautumisesta.
 – Sama yhteydenottaja soittaa perusturvajohtajalle, palvelujohtajalle ja mahdollisesti myös muille esimiestasoisille henkilöille samasta asiasta. Ja sama asiakas soittaa samasta asiasta koronarokotusajanvaraukseen, koronaneuvontapuhelimeen ja normaaliin keskitettyyn ajanvaraukseen ja jättää kaikkiin takaisinsoittopyynnön. Ruuhkaa ajanvaraukseen muodostuu varmasti, Koivisto kertoo.
 Aikaa kuluu vastauksiin
 Koiviston mukaan vastaamiset vievät perusturvan hallinnolta "todella paljon aikaa", joka voitaisiin käyttää koronarokotusten suunnitteluun ja kehittämiseen.
 Porissa kanteluista on tullut työtä myös poliitikoille. Perusturvalautakunta  käsittelee torstaina  satakuntalaisen entisen varakansanedustajan  Aki Nummelinin  (ex-vas.)  kantelua, jossa hän väittää Porin perusturvan ottaneen käyttöön maskipakon. Perusturvajohtaja  Sanna Mustajoki  vastaa, että kyseessä on vahva maskisuositus, ei maskipakko.
 Espoolle lukuisia selvityspyyntöjä
 Poria huomattavasti isommassa Espoossa hallinnollista vastausta edellyttäviä yhteydenottoja tulee päivittäin. Ongelmana on ollut, että osa asukkaista tekee heti kantelun valvovalle viranomaiselle yrittämättä selvittää asiaa ensin kaupungin kanssa.
 Terveyspalvelujohtaja  Markus Paananen  kertoo, että selvitys- ja lausuntopyyntöjä on tullut etenkin Etelä-Suomen aluehallintovirastosta ja Helsingin hallinto-oikeudesta, yksittäisinä myös oikeuskanslerinvirastosta, tietosuojavaltuutetun toimistosta, eduskunnan oikeusasiamiehen kansliasta ja potilasvakuutuskeskukselta.
 – Palautteet vievät päivittäin työaikaa keskimäärin tunnin ajan, ja hallinnolliset vastineet lisäksi muutaman tunnin viikossa, Paananen sanoo.
 Kuormitusta muuallakin
 Hieman vastaavanlaisia kokemuksia on Tampereella, jossa arvioidaan, että vastaamiseen kuluu yhteensä vähintään yksi työpäivä viikossa. Turussa arvio on puoli päivää.
 – Muistutukset ja asiakaspalautteet ovat pääsääntöisesti liittyneet siihen, että yhteydenotto puhelimitse rokotusasioissa on epäonnistunut tai ollut vaikeaa. Näitä palautteita tulee päivittäin, Turun terveyspalveluiden vs. palvelualuejohtaja  Jane Marttila  sanoo.
 Myös Päijät-Hämeen sote-alueella kysymyksiin vastaaminen on vienyt paljon virkamiesten ja henkilökunnan aikaa.
 Kaikki eivät saa yhteydenottoja
 Osa kaupungeista on selvinnyt varsin vähällä. Esimerkiksi Jyväskylästä kerrotaan, että rokotuksiin liittyviä yhteydenottoja on tullut kaikkineen alle kymmenen ja niihin vastaaminen on vienyt yhteensä vain muutaman tunnin.
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymässä hallinnollista vastausta edellyttäneitä viestejä on tullut muutamia. Kuopiossa yhteydenottoja on tullut "suhteessa rokotusten määrään todella vähän". Oulussa muistutuksia on tullut kaksi ja kanteluita yksi.
 Koronalinjausten muutokset vaikuttavat heti
 Kaupunkien vastauksista käy ilmi, että rokotuslinjauksissa tapahtuvat muutokset heijastuvat nopeasti kuntatasolle. Terveyspalvelujen järjestäjät eivät ehdi reagoida valtakunnallisten rokotuslinjausten muutoksiin riittävän nopeasti.
 Kun esimerkiksi kolmannen koronarokotteen  väli toisesta rokotteesta lyheni kuudesta kuukaudesta viiteen , Porin perusturvan puhelimet alkoivat soida välittömästi. Turussa ajanvarauksen ruuhkautuminen on suurin syy valituksiin.
 – Tämä on korostunut nyt, kun rokotetaan vanhuksia kolmannella annoksella. He eivät useinkaan pysty käyttämään e-terveyspalveluja, vaan haluavat kommunikoida puhelimitse, vs. palvelualuejohtaja Jane Marttila sanoo.
 Uutista voi kommentoida Yle Tunnuksella 17.12. klo 23 saakka.

Muistutukset ja kantelut koronatoimista kuormittavat osaa suomalaiskaupungeista


Summary: Tuoreimmassa kyselyssä kolmesta suuresta puolueesta ainoastaan kokoomuksen kannatus oli noussut hieman viime kuukauden vastaavasta mittauksesta.

Kokoomus on edelleen Suomen suosituin puolue kertoo Helsingin Sanomien teettämä mielipidemittaus. Kokoomusta äänestäisi 21,4 prosenttia vastaajista.
 Oppositiopuolue kokoomuksen perässä tulevat pääministeripuolue SDP (19,3%) sekä perussuomalaiset (17,5%).
 Kärkikolmikosta ainoastaan kokoomuksen kannatus oli noussut hieman. Sekä SDP:n että perussuomalaisten kannatus oli puolestaan laskenut aavistuksen. Jälkimmäisen kannatus oli laskenut puoli prosenttiyksikköä.
 Kaikki muutokset mahtuvat kyselyn virhemarginaaliin, joka on noin 2,1 prosenttiyksikköä suuntaansa suurimpien puolueiden kohdalla.
 Kyselyn toteutti Kantar TNS. Tutkimukseen haastateltiin 16.11.–10.12. välisenä aikana liki 2 400 henkilöä.
 Vihreiden kannatus laski eniten
 Kokoomuksen kannatus on kohonnut selvästi viime kevättalvesta. Toukokuun kyselyssä puolueen kannatus oli 17 prosenttia. Nousua on siis likipitäen viisi prosenttiyksikköä.
 Perussuomalaisten kannatus on sen sijaan laskenut viime keväästä nelisen prosenttiyksikköä.
 Tuoreessa kyselyssä keskustan kannatus oli 11,9 prosenttia, vihreiden kannatus 9,8 prosenttia ja vasemmistoliiton 8 prosenttia. Vihreiden suosio oli ottanut selvimmän eli 0,7 prosenttiyksikön kolauksen, mutta pudotus on maltillisempi kuin Ylen viimeisimmässä, joulukuun alussa julkaisemassa kannatuskyselyssä. Tuolloin Yle kertoi, että vihreiden suosio oli madaltunut 1,3 prosenttiyksikkö edellisestä mittauksesta ja tulos oli heikoin vuosikausiin.
 Pääministeri Sanna Marinin hallituksessa olevien puolueiden yhteiskannatus (53,5%) on pysynyt HS:n viimeisessä kolmessa mittauksessa likipitäen ennallaan.
 Lue myös:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset ohitti SDP:n, vihreät vajosi lähelle 10 prosentin rajaa

HS-kannatuskysely: Kokoomus yhä suosituin puolue


Summary: Aina keinomme eivät riitä, toteaa fyysisesti ja psyykkisesti raskasta työtä tekevä tehohoitaja. Perustervekin alle 40-vuotias voi ylilääkärin mukaan joutua suoraan päivystyksestä teho-osastolle.

Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Tehohoitaja  Soile Ranne  aloittaa päivänsä palaverilla Turun yliopistollisen keskussairaalan teho-osaston koko henkilökunnan kanssa.
 Pikainen hetki on kohta ohi, ja eristyksessä työskentelevät tehohoitajat kiiruhtavat vuoronvaihtoon.
 Aluksi käydään läpi kuuden eristyksessä olevan potilaan kunto. Ranta lähtee eristykseen kolmen kollegansa kanssa.
 Aamuisin tehohoitajat antavat lääkkeitä ja pesevät potilaita. Tällä kertaa yhtä lukuun ottamatta potilaat ovat nukutettuina. Yksi potilas piti kääntää vatsa-asentoon, toinen oli ollut yön vatsallaan ja hänet käännettiin selälleen.
 – Se on rankkaa, fyysistä duunia suojavarusteiden kanssa. Pyydämme apuvoimia, jos potilas on painava. Teemme hänestä lakanoiden avulla paketin. Lääkäri huolehtii, että intubaatioputki pysyy kiinni käännön aikana, kertoo Ranne vaativasta toimenpiteestä.
 Ranne kertoo, että potilaista useat voivat todella huonosti.
 – Tietysti me teho-osastolla hoidamme vakavasti sairaita ihmisiä, mutta korona on siitä ikävä sairaus, että aina meidän keinomme eivät riitä. He ovat ehdottomasti kuolemanvaarassa.
 Sairaanhoitaja Soile Ranne pesemässä koronapotilasta TYKSin aikuisten teho-osastolla. Arash Matin / Yle
 Myös omaiset tarvitsevat tukea
 Samaan aikaan kun osa hoitajista on eristystilassa, osa hoitajista tuo heille lääkkeitä ja tarvikkeita.
 Tärkeä osa työtä on myös omaisten puheluihin vastaaminen. He eivät pääse teho-osastolle katsomaan läheisiään.
 – Työ kuormittaa fyysisyyden lisäksi psyykkisestikin. On surullista nähdä potilaita, jotka voivat äärettömän huonosti. Lisäksi omaisten hätä korostuu, kun he eivät pääse tänne. Hoitajana olen se viimeinen ihminen, joka pitää kädestä menehtymisen hetkellä, kertoo Soile Ranne.
 Ranne on tehnyt tehohoitajan työtä 15 vuotta.
 – Teen unelmatyötäni koronasta huolimatta ja toivon, että saan jäädä eläkkeelle juurikin täältä TYKSin teholta sitten joskus 30 vuoden päästä.
 Yhteishenki on hyvä ja Ranteen mukaan parasta on, että kaikki toimivat yhdessä potilaiden parhaaksi.
 Vihapuhe ja vastakkainasettelu huolestuttavat
 Pääosa tehohoitoon joutuvista on rokottamattomia. Tehohoitaja Soile Rannekin on pohtinut rokottamiskysymystä.
 Ranne oli ensimmäisten joukossa viime joulun aikaan, kun TYKSin henkilökunta sai ensimmäiset koronarokotukset. Hän ajattelee, että usein rokote voisi pelastaa vakavalta sairastumiselta ja tehohoitoon joutumiselta.
 Ranne ei silti ole pakkorokottamisen kannalla, vaikka sitä on julkisuudessa vaadittu varsinkin hoitoalalle. Hän toivoo enemmän positiivista kannustamista rokottautumiseen.
 – Olen todella huolissani vastakkainasettelusta ja vihapuheesta, joka on tällä hetkellä aika voimakkaasti nousussa. Toivoisin myös, että olisi paikkoja, joissa vielä rokotusasiaa miettivät ihmiset voisivat käydä juttelemassa ihan neutraalisti terveydenhuollon ammattilaisen kanssa ilman minkäännäköistä painostusta suuntaan tai toiseen, pohtii Ranne.
 Tehohoitajat työskentelevät yleensä pareittain, mutta vaativia toimenpiteitä kuten potilaiden kääntämistä varten pyydetään lisävoimia. Arash Matin / Yle
 Kutsu Linnan juhliin lämmittää
 Soile Ranne kiittää perhettään tuesta koronapandemian aikana. Kotona on maailman paras aviomies ja kaksi ihanaa lasta, ja vielä pari koiraakin. Perhe imaisee takaisin arkeen raskaan työpäivän jälkeen.
 Iloiseksi teki myös kutsu tasavallan presidentin Linnan juhliin, vaikka varsinaiset juhlat jälleen siirtyivätkin. Niihin hän lähtee vuoden päästä.
 – Tätä työtä ei jaksa, jos jää liikaa kiinni työhön vielä vuoron jälkeen. On pakko oppia erottamaan työ ja vapaa-aika toisistaan, vaikka se välillä vaikeaa onkin. Työvuodet ja ammatillisuuden kehittyminen auttavat siihen kyllä.
 Tämän päivän työvuoro jatkuu tauon jälkeen uudella parin tunnin rupeamalla eristyksessä koronapotilaiden kanssa.
 Työpäivän jälkeen Soile Ranne kertoo pulahtavansa avantoon.
 – Tässä ei auta itku, potku eikä raivarit. Meidän on elettävä tämän koronan kanssa. Rokotuskattavuus on melko hyvällä tasolla. Elämän on jatkuttava tavalla tai toisella. Tietenkin toivon, että pandemia saadaan hallintaan ja se lievenisi jossain tulevaisuudessa, mutta katsotaan, mitä omikron saa aikaan.
 TYKSin aikuisten teholla tarvitaan kaksi hoitosalia koronapotilaille. Jos potilaita tulee kahdeksan, otetaan käyttöön kolmas sali. Arash Matin / Yle
 Hoidettavat yhä nuorempia
 TYKSin aikuisten teho-osaston ylilääkäri  Mika Valtonen  kertoo, että koko maassa on nähtävissä potilaiden ikärakenteen siirtyminen nuorempaan suuntaan. Se johtuu siitä, että nuoremmissa ikäluokissa on enemmän rokottamattomia.
 TYKSin teho-osastolla oli alkuviikolla kuusi koko maan 52:sta koronaa sairastavasta tehohoitopotilaasta. He ovat kahdessa eri tilassa. Jos potilaita tulee kahdeksan, tarvitaan jälleen uusi eristystila.
 – Potilaat ovat rokottamattomia ja alle 40-vuotiaiden osuus on kasvanut. Perustervekin alle 40-vuotias voi joutua suoraan päivystyksestä teho-osastolle. Keskimäärin menee noin kymmenen päivää ensimmäisistä oireista ennen kuin päätyy sairaalaan, ja sen jälkeen noin 1–3 vuorokaudessa voi joutua tehohoitoon, kertoo Valtonen.
 Aiemmin kuormitus oli kovinta Helsingin seudulla, mutta Pohjois-Suomi ja erityisesti Oulun erva-alue tarvitsevat nyt apua. Jopa tehohoitopotilaiden siirtoa suunnitellaan.
 – Ensimmäiset potilaat ovat näillä näkymin siirtymässä Kuopioon ja Helsinkiin. Jos tilanne jatkuu tukalana, Turku on mukana talkoissa, kertoo Valtonen.
 Ylilääkäri Mika Valtonen kertoo, että TYKS osallistuu tarvittaessa talkoisiin, joilla autetaan muita Suomen teho-osastoja. Arkistokuva. Arash Matin / Yle
 Hoitajille yritetään turvata joululomat Turussa
 Ylilääkäri Mika Valtonen luonnehtii koronatilannetta vakavaksi, mutta ei katastrofaaliseksi. TYKSin teho-osaston hoitajat pystyvät pitämään joululomansa, jos tilanne ei merkittävästi hankaloidu.
 – Hoitajat ovat todella ansainneet lomansa ja tarvitsevat ne. Jos koronapotilaiden määrä kasvaa aivan valtavasti, pohdimme, miten muiden tehohoitoa tarvitsevien potilaiden hoito pystytään järjestämään. Silloin voimme keskustella hoitajien kanssa halukkuudesta siirtää lomia.
 Teho-osasto toimii joulunakin. Joulun pyhinä ja välipäivinä on huomattavan paljon vähemmän suunniteltuja, isoja leikkauksia. Se auttaa jonkin verran.
 Mediassa kohistaan jo kovasti hätäjarrun vetämisestä. Ylilääkäri Mika Valtonen muistuttaa, että se on poliitikkojen päätös.
 – Koko maassa on yhä yli 50 koronatehohoitopotilasta. Tässä käytiin jo kuudessakymmenessäkin, joka on kyllä paljon. Sehän on reilusti yli 20 prosenttia koko maan vaativasta tehohoitokapasiteetista. Tilanne on siis vakava, mutta on vaikeaa ennustaa, miten tässä käy, pohtii Valtonen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 16.12. kello 23.
 Lue lisää:
 HUS: Neljä kymmenestä teho-osastolla hoidetuista koronapotilaista ei ollut palannut työhön tai harrastukseen kolme kuukautta kotiutumisen jälkeen
 Sairaalapomot eivät näe hätäjarrulle tarvetta hoidon kuormituksen takia – johtajalääkäri: "vaikuttavin toimi olisi puuttuminen ravintoloiden aukioloihin"

Tehohoitaja Soile Ranne tietää koronapotilaiden olevan kuolemanvaarassa: "Olen se viimeinen ihminen, joka pitää kädestä menehtymisen hetkellä"