Summary: Hyppäsimme pikkukylässä asuvan Laaksosen traktorikyytiin marraskuisella koulumatkalla. Kunhan ikää karttuu, aikoo hän anoa poikkeuslupaa ajokortin saamiseksi 17-vuotiaana vanhempiensa suostumuksella.

Deutz-Fahr DX 6.30 murahtaa miehekkäästi käyntiin, kun 15-vuotias  Ville Laaksonen  starttailee koulumatkalleen Eurajoen Sydänmaan kylässä.
 Sakeat savut pöllähtävät traktorin piipusta aamuhämärälle taivaalle.
 – Se on vähän tuollainen... ympäristönpelastaja, toteaa Laaksonen lakonisesti.
 Yhdeksännellä luokalla opiskeleva Ville Laaksonen taittaa vihreäkylkisellä traktorilla koulumatkansa lähes joka päivä.
 Matkaa Sydänmaalta Eurajoen yhteiskoululle on noin kahdeksan kilometriä. Pelkästään kotipihasta peltojen keskeltä riittää metsätietä hyvän matkaa, ennen kuin tullaan päätielle.
 Joskus kiireessä on parempi turvautua linja-autoon. Traktorikyydissä aikaa vierähtää helposti puolikin tuntia.
 – Pääasiassa kuljen traktorilla näin syksyisin ja talvisin. Kesällä kuljen mopon kanssa aika paljon. Sateisella ja kylmällä säällä tämä on mukavampi kulkupeli.
 Matkan varrella Laaksonen moikkailee muilla menopeleillä kouluun suuntaville kavereilleen. Ohittava autoilijakin tervehtii kiitokseksi, kun nuori mies antaa sopivassa kohtaa tilaa traktorillaan.
 Muita traktorinkäyttäjiä kaveripiiristä ei yhtä lukuunottamatta löydy. Ville Laaksonen on pienestä pitäen ajanut kotipihalla, ja tehnyt peltohommia traktorilla.
 – On muillakin traktoreita, mutta ei niiden vanhemmat oikein anna ajaa traktorilla kouluun. Omat vanhempani tiesivät, että osaan ajaa, niin kyllä he vaan luottavat tarpeeksi.
 Vastuuta vaaditaan niin vanhemmilta kuin nuorelta itseltään
 Suomessa suunnitellaan parhaillaan ajokorttiuudistusta, jossa kaikki  17-vuotiaat saisivat ajokortin vanhempien suostumuksella . Lakiesitys on parhaillaan lausuntokierroksella.
 Ville Laaksonenkin on jo miettinyt pyytävänsä vanhempiensa suostumusta poikkeusluvan hakemiseen, jos uusi laki ei ehdi, tai tule lainkaan voimaan hänen täyttäessään 17 vuotta. Hänen isosiskonsa ajaa omia koulumatkojaan jo nyt poikkeusluvalla.
 Traktori vaihtuu autoon jo parin vuoden sisällä, jos 15-vuotiaan Ville Laaksosen kaavailut toteutuvat. Jere Sanaksenaho / Yle
 Esimerkiksi pitkä koulumatka on Ville Laaksosen mielestä perusteltu syy ajokortin saamiselle vuotta aiemmin.
 – Jos vanhemmat ottavat siitä vastuun. Tiedostavat, että oma lapsi on valmistautunut siihen ja on tarpeeksi kypsä, toteaa Laaksonen.
 Toki ajokortin saaminen jo 17-vuotiaana helpottaisi muutenkin elämää pitkien taipaleiden takana.
 – Vapaa-ajallakin voi paremmin harrastaa. Jos ajaa jonnekin Raumallekin täältä Eurajoelta, ei se kaikkein mukavinta ole millään mopoautolla mennä.
 Monet  liikenneturvallisuuden asiantuntijat ovat esittäneet jyrkän kriittisiä kommentteja  vireillä olevasta lakiuudistuksesta. Nuorten synkkien onnettomuustilastojen pelätään mustenevan entisestään.
 Ville Laaksosen mielestä nuoren kuskin tulee hallita liikennesäännöt kunnolla ja tiedostaa ajotaitonsa tuoreena kuljettajana.
 – Se on vähän itsestä kiinni, että havainnoi riskejä. Kunhan et ole tyhmä, vaikka joku yllyttäisi ajamaan vähän kovempaa. Olet vastuullinen liikenteessä, se riittää mielestäni.
 Nuorten kuljettajien ajotaidot ja asenteet ovat nousseet esiin keskustelussa lakiuudistuksesta. Jere Sanaksenaho / Yle
 Perinteet kunniaan
 Pitkän puksutuksen jälkeen Ville Laaksonen viimein kaartaa Eurajoen yhteiskoulun pihaan. Pysäköintipaikalla alkaa olla jo täyttä, mutta muita traktoreita ei näy.
 Laaksonen parkkeeraa kahdeksan mopoauton ja parin traktorimönkijän viereen.
 – Ehkä traktoreita voisi olla enemmän, niistä voisi tehdä sellaisen rivin tuohon. Ei olisi liikaa ainakaan noita murokulhoja, hän viittaa kintaallaan mopoautoihin.
 Ville Laaksosesta on mukava pitää yllä katoavaa kansanperinnettä.
 – Isäkin kertoi, että nuoruudessa on menty traktorin kanssa kouluun, niin kyllä se on ihan hienoa minunkin mielestäni.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 6.11. kello 23.
 Lue myös:
 Nuoret iloitsevat ajokorttiuudistuksesta, mutta tietävät vaarat – Okko Niemi, 17: "Rajoitus yöaikana ajosta voisi hillitä liikennekäyttäytymistä"
 Alaikäinen kuljettaja ei saisi ajaa viikonloppuöisin – lain tiukennus jakaa lausunnon antajia

Traktorilla kouluun kulkevan Ville Laaksosen, 15, mielestä ajokortin voisi saada vuotta aiemmin: "Kunhan et ole tyhmä, vaikka joku yllyttäisi"


Summary: Euroopan johtavat viinintuottajamaat Italia, Espanja ja Ranska ovat kärsineet rankkasateista, raekuuroista ja kevätpakkasista.

Kansainvälisen viinialan järjestön OIV:n mukaan viinintuotanto on jäämässä Euroopassa erittäin matalalle tasolle huonojen sääolosuhteiden vuoksi.
 Euroopan johtavat viinintuottajamaat ovat Italia, Espanja ja Ranska, joissa tuotetaan 45 prosenttia maanosan kaikesta viinistä. Niitä ovat kurittaneet tänä vuonna sekä kevätpakkaset, raekuurot että rankkasateet.
 Tämän seurauksena maat tuottavat viiniä noin 2,2 miljardia litraa vähemmän kuin viime vuonna, OIV kertoi torstaina.
 Ranskassa viinintuotannon ennustetaan putoavan samalle tasolle kuin vuonna 1957.
 Vuoden 2021 viinintuotantoa voi OIV:n mukaan pitää erittäin alhaisena.
 – Tämä johtuu epäsuotuisista ilmasto-olosuhteista, jotka vaikuttivat voimakkaasti Euroopan suuriin viinintuottajamaihin, järjestö kertoi.
 Haitalliset sääilmiöt yhä yleisempiä
 Koko maailman viinintuotannon odotetaan yltävän tänä vuonna yhteensä 25 miljardiin litraan, mikä on neljä prosenttia viime vuotta vähemmän. Määrä jää seitsemän prosenttia 20 vuoden keskiarvosta.
 Kyseessä on jo kolmas vuosi peräkkäin, kun viinintuotanto on jäänyt keskiarvon alapuolelle. Koronapandemian aiheuttaman epävakaisuuden vuoksi on OIV:n mukaan kuitenkin edelleen epäselvää, millaisia vaikutuksia pudotuksella on.
 Viime vuonna viininkulutus putosi järjestön mukaan globaalisti kolme prosenttia koronarajoitusten vuoksi. Tänä vuonna sen odotetaan jälleen nousevan kahdella prosentilla.
 Kiinaa lukuun ottamatta viininkulutus voi jo tänä vuonna palata pandemiaa edeltäneelle tasolle.
 OIV:n johtajan  Pau Rocan  mukaan ilmastonmuutos on viininkasvattajille paljon suurempi riski kuin koronapandemia, johon alalla sopeuduttiin suhteellisen hyvin. Haittaa aiheuttavat sääilmiöt ovat Rocan mukaan yhä yleisempiä.
 Ilmastonmuutokseen sopeutuminen on viinialalle kiireellinen välttämättömyys, Roca sanoi. Pitkän aikavälin ratkaisut vaativat hänen mukaansa suuria ponnistuksia viininviljelyn ja viinin tuottamisen käytännöissä.
 Lue lisää:
 "Luonto tulee maistumaan viinissä yhä enemmän", sanoo tilallinen Riikka Sukula – Italian viininviljelijät kertovat, miten äärisäät muuttavat viiniä
 Alkukuun takatalvi voi verottaa Ranskan viinisatoa jopa kolmanneksella – tuottamatta voi jäädä noin kaksi miljardia viinipullollista
 Loppuuko samppanja ikiajoiksi? Ilmastonmuutos tuo mullistuksia viininviljelyyn – vuosisataiset menetelmät voivat loppua, mutta tilalle jännittäviä uutuuksia

Viinivuosi on jäämässä heikoksi Euroopan kehnon sään vuoksi


Summary: Rokotekattavuus hipoo hallituksen alkusyksystä asettamaa tavoitetta, mutta sairaalat pullistelevat koronapotilaita. Pääministerin mukaan hallitus käy koronatilannetta läpi neuvotteluissaan ensi keskiviikkona.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Hallituksen tavoittelema 80 prosentin rokotekattavuus yli 12-vuotiaiden keskuudessa on täyttymässä, mutta koronaepidemia ei osoita rauhoittumisen merkkejä.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) maalaili  Ilta-Sanomien haastattelussa  synkkää kuvaa Suomen tautitilanteesta. Kiurun mukaan Suomi on päätynyt sellaisten maiden joukkoon, joissa epidemia ei ole hallinnassa.
 Ylen haastattelussa pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kommentoi Kiurun arviota epidemiatilanteesta.
 – Ymmärrän ministerin lausunnon niin, että rokottamattomien keskuudessa epidemia leviää. Heillä tautitapauksia on enemmän ja sairaalahoidon kuormitus muodostuu isolta osin henkilöistä, jotka eivät ole ottaneet rokotteita. Itsekin kannan siitä huolta, Marin sanoo.
 Marinin mukaan hallitus tavoittelee seuraavaksi rokotekattavuuden nostamista 90 prosenttiin.
 – Mielellään päästäisiin rokotekattavuudessa jopa 90 prosenttiin tai siitä yli. Haluamme, että rokotekattavuutta jatkuvasti nostetaan.
 Marin korostaa kaikkien vastuuta koronarokotteen ottamisessa.
 – Paras tapa suojella itseään, kanssaihmisiä ja terveydenhuollon kantokykyä on ottaa se rokote. Se on vastuullinen teko ja haluamme, että jokainen toimii näin.
 Hallituksen sisällä sairaalahoidon kuormitus ja koronatilanteen paheneminen on herättänyt huolta. Ylen tietojen mukaan muut hallituspuolueet ovat vaatineet, että pääministeri kutsuisi koolle koko hallituksen neuvottelemaan koronatilanteesta.
 Marinin mukaan hallitus käy koronatilannetta läpi ensi viikon keskiviikkona.
 – Arvioimme sitä, onko mahdollista purkaa rajoituksia tai onko niitä mahdollista esimerkiksi ravintoloiden ja koronapassin osalta jatkaa. Olemme myös tarkastelemassa sitä, millä tavalla koronapassin käyttöä voitaisiin laajentaa.
 Marinin mukaan hallitus on saanut katsauksen koronatilanteesta viimeksi kaksi viikkoa sitten. Lisäksi koronatilannetta on Marinin mukaan käyty läpi sote-ministeriryhmässä.
 HUSin Petäjä: Valtaosa sairaalahoitoon päätyvistä koronapotilaista on vielä näkemättä
 Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johdossa tilannetta pidetään huolestuttavana.
 – Valtaosa sairaalahoitoon päätyvistä koronapotilaista on vielä näkemättä. Rokottamattomien epidemiasta on tulossa vielä todella paljon tautitaakkaa erikoissairaanhoitoon, sanoo HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä .
 Petäjän mukaan tilanne on kuitenkin aavistuksen rauhallisempi kuin lokakuun puolivälissä, jolloin potilasmäärät olivat huipussaan.
 HUSin erikoissairaanhoidossa koronatilannetta pidetään vielä hallittavana. Tällä hetkellä esimerkiksi leikkauksia ei sairaanhoitopiirissä jouduta siirtämään koronan takia.
 – Olemme saaneet aseteltua työmme siten, että juuri nyt vallitsevan rasitteen tämä systeemi sietää, mutta ei siinä paljon kasvunvaraa kyllä ole, Petäjä sanoo.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtavan asiantuntijan  Mia Kontion  mukaan 80 prosentin rokotekattavuus suojaa erityisesti iäkkäämpiä ja riskiryhmiä, mutta tällä hetkellä epidemia leviää erityisesti rokottamattomien nuorten keskuudessa. Tämän takia rokotekattavuutta olisi nostettava.
 – Jos rokottamattomat olisivat jakautuneet tasaisesti koko väestöön, tartuntoja tulisi vähemmän, mutta näin ei ole. Rokottamattomilla on enemmän yhteyksiä rokottamattomiin. Nuorissa on enemmän rokottamattomia ja he tapaavat toisiaan, Kontio sanoo.
 Nuorilla koronataudin oireet ovat usein lievempiä, mutta Kontio muistuttaa, että sairaaloissa on tällä hetkellä koronapotilaita 20 vuodesta ylöspäin.
 * Juttua päivitetty klo 18.13, lisätty HUSin Petäjän ja THL:n Kontion kommentit.
 Voit keskustella aiheesta 6.11. klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kiuru ihmettelee vitkastelua koronarajoituksissa: alueilla on työkalut, joilla tartuntaryppäät voi taltuttaa

Onko koronatilanne hallinnassa? Pääministeri Marin kertoo Ylen haastattelussa olevansa huolissaan epidemian leviämisestä rokottamattomien keskuudessa


Summary: Valokuituverkkoja tarjotaan nyt erityisesti kaupunkien taajamiin. Yksi syy ilmiön taustalla on etätyön esille tuomat yhteysongelmat.

Valokuituyhteyksiä tarjotaan nyt entistä enemmän erityisesti kaupunkien taajama-alueilla. Ilmiön taustalla on osaltaan korona-ajan etätyöt. Yhä useampi on huomannut, että mobiiliverkko ei kunnolla riitä kotona työskentelyyn.
 – Sen huomaa esimerkiksi videoneuvotteluissa, kun kuva pysähtelee ja on rakeista, Lappeenrannan Joutsenossa Ahvenlammen alueella asuva  Mikko Uski  kertoo.
 Mikko Uski on saanut tarjouksia useilta valokuituyhtiöiltä. Kare Lehtonen / Yle
 Uskille on tarjottu valokuituverkkoa jo kolmelta yhtiöltä. Tämä heijastelee laajemminkin tilannetta Lappeenrannassa.
 Kaupunkiin on lyhyen ajan sisällä tullut useita uusia yhtiöitä etsimään asiakkaita uudelle valokuituverkolle.
 – Viime vuonna alkoi jo tulla viestejä eri operaattoreilta, että tänne olisi halukkuutta tulla. Nyt syksyllä se on aktivoitunut oikein kunnolla, Lappeenrannan kaupungin tietohallintopäällikkö  Juuso Mikkonen  kertoo.
 Lappeenrannan kaupungin tietohallintopäällikkön Juuso Mikkosen mukaan valokuituyhteyksiä tarjoavia yrityksiä on nopeasti tullut useita Lappeenrantaan. Kare Lehtonen / Yle
 Valokuituverkon rakentamista tarjoaa Lappeenrannassa jo seitsemän yritystä.
 Yksi niistä on Saimaan kuitu -yhtiö, joka vetää valokuitua Skinnarilaan Lappeenrannan länsialueelle. Lemin, Savitaipaleen ja Taipalsaaren maaseutukuntien omistama yhtiö markkinoi verkkoa jo viime keväänä. Silloin tilanne markkinalla näytti vielä täysin toiselta.
 – Täällä ei ollut tarjontaa oikeastaan ollenkaan, mutta nyt yhtäkkiä on useita operaattoreita, jotka tarjoavat liittymiä, Saimaan kuidun toimitusjohtaja  Jari Käyhty  kuvailee nopeasti muuttunutta tilannetta.
 Asian vahvistaa Saimaan kuidun työmaan vieressä asuva  Harri Lumme .
 – Useampikin yhtiö on soitellut ja käynyt jopa paikan päällä tarjoamassa. Olen harkinnut, mutta vielä en ole tehnyt päätöstä hankkia, hän sanoo.
 Tietyille alueille saattaa tulla useitakin valokuituverkkoja vieri viereen
 – Aikaisempien työmaiden perusteella voin sanoa, että joistakin alueista voi tulla aikamoisia tilkkutäkkejä eli alueelle saattaa tulla vieri viereen useampi verkko, Saimaan kuidun toimitusjohtaja Jari Käyhty sanoo.
 Jari Käyhdyn johtaja Saimaan kuitu vetää valokuitua Lappeenrannan Skinnarilassa.  Kare Lehtonen / Yle
 Myös muualta Kaakkois-Suomesta tulee tietoja tarjonnan lisääntymisestä.
 Esimerkiksi Kotkassa markkinoille on viimeaikoina tullut useita yrityksiä. Verkkojen toteutuminen riippuu siitä, saavatko riittävästi asiakkaita.
 Miljardin euron markkina vielä Suomessa
 Parempien nettiyhteyksien kysyntää on lähtenyt tyydyttämään suuri raha. Mukana on muun muassa infrastruktuurirahastoja, joiden taustalla on eläkeyhtiöitä.
 Ne toivovat valokuituverkkojen tarjoavan sijoittajalle tasaista ja vakaata tulovirtaa.
 Asiakkaita yhtiöt hakevat erityisesti kaupunkien taajama-alueilta, joissa ei ole vielä valokuitua.
 Valokuitua pistetään nyt maahan erityisesti kaupunkien taajamissa.  Kare Lehtonen / Yle
 Yksi suurimmista toimijoista on Valokuitunen. Se perustettiin vuonna 2020 irrottamalla Teliasta valokuituverkkoja rakentava osa. Telia omistaa nyt Valokuitusesta 40 prosenttia ja sijoitusrahasto Capman infra 60 prosentia. Capman infran taustalla on muun muassa suomalaisia eläkeyhtiöitä.
 Valokuitunen aikoo lohkaista suuren osan vielä jäljellä olevasta valokuitumarkkinasta.
 – Tavoitteena on investoida Suomeen valokuituverkkojen rakentamiseen noin 300 miljoonaa euroa seuraavan viiden vuoden aikana, Valokuitusen toimitusjohtaja  Heikki Kaunisto  kertoo.
 Hän arvioi, että Suomessa on jäljellä vielä noin miljardin euron rakentamaton valokuitumarkkina.
 Suomi on valokuidun takapajula Euroopassa
 Valokuidun lisääntyneen tarjonnan taustalla on korona-aikana lisääntynyt tarve hyville nettiyhteyksille.
 – Ihmiset ovat havahtuneet siihen, että tietoliikenneyhteydet ovat äärimmäisen tärkeitä, kun työskennellään kotona, Heikki Kaunisto sanoo.
 Suomessa on pitkään uskottu, että mobiiliverkot pystyvät vastaamaan tähän kysyntään. Samalla matkapuhelinverkoissa siirretyn tiedon määrä on ollut huimassa kasvussa.
 Samalla Suomi on yhä selvemmin jäänyt jälkeen muista Pohjoismaista ja Keski-Euroopasta valokuituverkkojen tarjonnassa. Esimerkiksi Ruotsissa valokuituverkon piirissä on jo yli 90 prosenttia kotitalouksista, kun Suomessa kattavuus on vain 40 prosenttia.
  Kuluttajan markkinat
 Kuluttajalla on nyt valinnanvaraa kaupunkien taajamissa, joihin valokuitua ei ole vielä rakennettu. Markkinoilla on useita yrityksiä ja erilaisia tarjouksia.
 Valokuitua tarjotaan esimerkiksi pitkillä sopimuksilla. Tällöin verkkoyhteyttä ei tarvitse maksaa kerralla, vaan se maksetaan pois pidemmän ajan kuluessa tilausmaksuilla.
 Tarjouksia tutkiessa kannattaa kuitenkin olla tarkkana.
 – Vähän vaikuttaa, että kaikissa tilanteissa kuluttajalle ei anneta tarpeeksi tietoa tai tietoa annetaan vähän epäselvästi, Kilpailu- ja kuluttajaviraston johtava asiantuntija  Mikko Saastamoinen  kertoo.
 Hänen mukaansa, virastossa ei ole ainakaan vielä kuitenkaan havaittu valitusten lisääntyneen.

Suomi jäi valokuituverkkojen takapajulaksi, ja siihen saumaan firmat nyt iskevät – yhtiöitä odottaa miljardin euron kakku


Summary: Viron yleisradioyhtiön mukaan puhe on ollut pienestä määrästä Suomeen mahdollisesti siirrettävistä potilaista. STM:n valmiusjohtajan mukaan olennaista on, että palvelut turvataan Suomessa oleville.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Virosta ei ole toistaiseksi tullut Suomeen avunpyyntöä tuoda vaikeimmin sairaita koronapotilaita Suomeen hoidettaviksi.
 Asiasta kertoi sosiaali- ja terveysministeriön valmiusjohtaja  Pekka Tulokas  Ylen  Radio Suomen Päivässä . Viron yleisradioyhtiö ERR on niin ikään  uutisoinut , että potilaiden mahdollisesta siirtämisestä Suomeen on alustavasti keskusteltu. ERR:n mukaan puhe on ollut noin kymmenkunnasta potilaita.
 ERR:n uutisen mukaan muutama päivä sitten pelkästään Tarton yliopistollisessa sairaalassa oli tehohoidossa 24 koronapotilasta. Suomessa koko maassa on tällä hetkellä tehohoidossa 29 koronapotilasta.
 Pekka Tulokkaan mukaan valmistelevia keskusteluja mahdollisista potilassiirroista on käyty yliopistosairaanhoitopiirien johdon kanssa.
 – Valmistaudumme siihen, että pystymme tarvittaessa auttamaan, hän toteaa.
 Tulokas painottaa, että potilaskuorma tasattaisiin eri sairaanhoitopiirien välille. Olennaista hänen mukaansa on, että palvelut turvataan Suomessa oleville.
 – Erittäin tärkeää on myös henkilöstön jaksaminen.
 HUS: Potilaiden siirto hankalaa
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan koronapotilaiden siirtäminen Virosta Suomeen olisi käytännössä vaikeaa.
 Hänen mukaansa periaatteessa helpompaa olisi siirtää Suomen resursseja Viroon, mutta ongelmaksi nousevat erot kielessä ja järjestelmien yhteensopivuudessa.
 – Asia ei ole niin yksinkertainen, että suomalainen tiimi vain menisi Viroon ja ryhtyisi auttamaan, hän sanoo.
 Kuljetus Suomeen taas on riski vakavasti sairaalle henkilölle.
 – Loppupeleissä puhuttaisiin varmaan aika pienestä määrästä potilaita, joita Suomeen tulisi. Kysymys herää, onko se vaivan arvoista.
 Lehtosen mukaan realistisempi järjestely voisi olla, että Virosta siirrettäisiin Suomeen muita kuin koronapotilaita, jotta Virossa vapautuisi tilaa koronapotilaiden hoitoon. Lehtosen mukaan yksittäisiin potilaskuljetuksiin maiden välillä ollaan jo ennen pandemiaa totuttu.
 – Se olisi ehkä realistisempi järjestely.
 "Kyse on rokottamattomien epidemiasta"
 ERR  kertoo , että Tarton yliopiston jätevesitutkimusten perusteella koronavirus on levinnyt Virossa niin laajalle, ettei alueellisia eroja enää juuri ole. Virus on levinnyt myös läntiseen saaristoon.
 Virossa on sairaaloissa 610 koronapotilasta. Maan ilmaantuvuusluku on 1 766 tartuntaa 100 000:ta asukasta kohti 14 vuorokauden aikana, kun taas Suomen ilmaantuvuusluku on 138.
 HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtosen mielestä Viron tilanne on huolestuttava.
 – Potilaskäyrät menevät ylöspäin enkä hämmästyisi, jos kantokyvyn raja tulisi vastaan. Jos tilanne menee kriittiseksi ja ministeriö pyytää meitä auttamaan, niin autamme. Käytännön keskusteluja tästä ei kuitenkaan ole vielä käyty.
 Lehtonen ei kuitenkaan näe, että Viron tilanne tai sinne matkustaminen koronapassilla uhkaa suoraan Suomen koronatilannetta. Hänen mielestään esimerkiksi rajan sulkemisella ei olisi tilanteeseen merkittävää vaikutusta.
 – Kyse on rokottamattomien epidemiasta. En näe Viroa niinkään terveysuhkana vaan ennemminkin esimerkkinä siitä, miten käy, kun tauti alkaa leviämään rokottamattomien keskuudessa.
 Voit keskustella aiheesta 6.11. kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Virossa ennätysmäärä koronatartuntoja – "Jos hoidon priorisointia joudutaan tekemään, sellaisia kuolee, joita olisi voitu pelastaa"
 Viro lisää koronataistelun kierroksia: Kaikki koululaiset pannaan pikatestiin kolmesti viikossa
 Baltian koronatilanne paheni jälleen nopeasti – nämä asiat matkaa suunnittelevan on syytä ottaa huomioon

Viron koronatilanne pahenee ja Suomi valmistautuu auttamaan – Päätöksiä potilaiden siirtämisestä Suomeen ei ole vielä tehty


Summary: RMC-telakka on ilmoittanut puolustusvoimille, että merivoimien uusien alusten suunnitteluun tarvitaan vähintään puoli vuotta lisää aikaa. Puolustusvoimien mukaan pyrkimyksenä on edelleen, että laivat ovat valmiina vuonna 2028.

Puolustusvoimat on huolissaan Raumalla rakennettavien uusien sotalaivojen suunnittelun myöhästymisestä.
 Puolustusvoimien strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja  Lauri Puranen   sanoo blogissaan , että RMC-telakka on ilmoittanut tarvitsevansa alusten suunnitteluun lisäaikaa puolesta vuodesta vuoteen.
 Ohjelmajohtaja Purasen mukaan pyrkimyksenä on kuitenkin edelleen pysyä tiukasti alkuperäisessä käyttöönottoaikataulussa siten, että uusi neljän aluksen laivue on valmis vuonna 2028.
 Yle ei ole tavoittanut RMC:n johtoa kommentoimaan tilannetta.
 Ensimmäisen aluksen rakentamisen on tarkoitus alkaa Raumalla alkuperäisen aikataulun mukaan ensi vuonna.
 Puolustusvoimat solmi kaksi vuotta sitten sopimuksen monitoimikorvettien rakentamisesta Raumalla. Kaupan arvo on lähes 700 miljoonaa euroa.
 Hankkeen arvioitu työllisyysvaikutus on Rauman telakalle koko projektin osalta mittava: arviolta noin 3 600 henkilötyövuotta.
 Laivue 2020 -hanke korvaa seitsemän merivoimien poistuvaa alusta neljällä uudella monitoimikorvetilla.
 Puolustusvoimien huolesta ohjelmajohtajan blogiin viitaten kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat.
 Lue lisää:
 Raumalla rakennettavien sotalaivojen päälaitehankinnat tehty – sadan miljoonan euron sopimukset solmittiin poikkeusoloissa
 Näin Puolustusvoimien iso sotalaivatilaus hyödyttää Rauman seutua ja koko Satakuntaa – 4 lupaavaa näkymää
 Tällaisia ovat sotalaivat, joihin Suomi käyttää 1,3 miljardia euroa – "ei ole tarkoitus miinoittaa koko Itämerta"
 Hallitus vahvisti sotalaivatilauksen Rauman telakalta ja Saabilta, hinta nousi liki 100 miljoonaa euroa – Katso tiedotustilaisuus

Puolustusvoimat huolestui: Sotalaivojen suunnittelu myöhässä Rauman telakalla, valmistumisessa tähdätään yhä vuoteen 2028


Summary: Pimeetä draamaa näytöksessä 50-vuotias Johanna viettää syntymäpäiviään. Teatteriyleisö osallistuu juhliin "sokaistuina", side silmillään Jyväskylässä.

Pimeässä Villa Ranan salissa tapahtuvan näytelmän tuottavat yhteistyössä Teatterikone ja Keski-Suomen Näkövammaiset ry.
 Pimeetä draamaa on luontevaa jatkoa Näkövammaisyhdistyksen Pimé Cafélle, jossa asiakkaat saivat kokea kahvinjuontia pimeässä.
 – Erittäin mielenkiintoinen tuotanto, ja ehkä vähän hankalakin. Toisaalta kaikki tuotannot ovat vähän hankalia, sanoo Teatterikoneen tuottaja  Laura Eteläaho .
 Näytelmässä yleisö on ikään kuin ravintolassa ja pääsee myös näyttelemään. Samalla katsoja saa mahdollisuuden eläytyä näkövammaisen elämään.
 – Jännittäähän se vähän, kun yleisöä ei ole voinut ohjata ja harjoittaa. Nyt kenraalissa todetaan, pitääkö vaikka tarjoilu pistää vielä uusiksi, sanoo ohjaaja  Annu Sankilampi .
 Näkövammainen  Laura Asunta  esittää näytelmässä synttärisankari Johannaa. Asunta on menettänyt näkökykynsä lähes täysin hoitovirheen seurauksena.
 – Itselleni on ollut mahtavaa päästä tämän näytelmän myötä astumaan täysin sokean saappaisiin. On todella tärkeää oppia ymmärtämään, millaista toisen elämä on.
 Varsinaista näyttelijäkokemusta Asunnalla ei ole.
 – Jos ei yliopistonopettajan työtä lasketa näyttelemiseksi, hän nauraa.
 Sankilampi tunnustaa, että Pimeetä draamaa ohjaaminen vaati perinteistä poikkeavia tapoja.
 – Ohjaan näytelmää, jota katsojat kuuntelevat. Nyt ei ohjata miten näyttelijät ovat lavalla, vaan miltä se kuulostaa.
 Pimeetä draamaa -ensi-ilta on Villa Ranassa Seminaarinmäellä lauantaina 6. marraskuuta. Näytelmä esitetään kymmenen kertaa.

Pimeetä draamaa -näytelmä johdattaa katsojan kokemaan näkövammaisen elämää - "On tärkeää oppia ymmärtämään millaista toisen elämä on", sanoo pääosan esittäjä


Summary: New Delhissä mitattiin huonoin ilmanlaatu tänä vuonna. Pekingissä jouduttiin sulkemaan moottoriteitä ja kouluja.

Intian pohjoisosissa herättiin perjantaina sankkaan savusumuun.
 Delhissä hiukkaspitoisuus nousi yli sata kertaa kertaa suuremmaksi kuin minkä Maailman terveysjärjestö katsoo ihmiselle turvalliseksi.
 Pääkaupungissa New Delhissä, joka on osa Delhin kaupunkialuetta, mitattiin huonoin ilmanlaatu koko vuonna: myrkyllisten hiukkasten pitoisuus ylsi 463:een asteikolla, jonka maksimi on 500.
 Lukemat mitattiin päivä Diwali-juhlan, hindujen suurimman vuosittaisen festivaalin jälkeen.
 Joka vuosi viranomaiset kieltävät ilotulitteet juhlapäivänä, mutta silti ilotulitteiden rojua lojui kaupunkien kaduilla.
 Juhla osuu myös ajanjaksoon, jolloin alueen maanviljelijät polttavat peltojaan sadonkorjuun jälkeen seuraavaa satoa varten.
 Pekingissä näkyvyys oli heikkoa jo torstaina.  Wu Hong / EPA
 Myös pekingiläiset kärsivät saastesumusta
 Kiinan pääkaupungissa Pekingissä näkyvyys on ollut perjantaina paikoin vain 200 metriä. Esimerkiksi koulujen käskettiin lopettaa ulkona tapahtuvat aktiviteetit.
 Moottoriteitä on suljettu teitä sakean saastesumun takia, kertovat uutistoimistot Reuters ja AFP.
 Kiina aikoo järjestää talvella kampanjan saasteiden vähentämiseksi kymmenissä Kiinan kaupungeissa. Savusumua halutaan korjata muun muassa siksi, että Pekingissä järjestetään helmikuussa talviolympialaiset.
 Lue lisää:
 Lue tästä Ylen tärkeimmät ilmasto- ja ympäristöuutiset
 Hiilellä grillaus on kielletty, hiilivoimalaa ei – kiinalainen Yunchengin kaupunki elää hiilestä, mutta nyt sitä puhdistetaan päästöistä kovin ottein

Delhi ja Peking peittyivät savusumuun – näkyvyys paikoin vain 200 metriä


Summary: Tampereen yliopisto haluaa vähentää neljäsosan tiloistaan vuoteen 2030 mennessä. Opiskelijoiden ja yliopiston henkilökunnan mielestä suunnittelusta puuttuu avoimuus.

Tampereen yliopiston kirjastorakennus Linna vallattiin perjantai-illaksi vastalauseena yliopiston suunnitelmille luopua tiloistaan. Valtauksen takana on lähinnä opiskelijoista ja yliopiston henkilökunnasta koostuva Linnasta ei luovuta -liike.
 Yliopisto haluaa  vähentää tilojaan 25 prosentilla  vuoteen 2030 mennessä. Perusteluna ovat ekologiset ja taloudelliset syyt. Linnasta ei luovuta -liike sanoo puolustavansa yliopistoyhteisön oikeuksia kunnollisiin opiskelu- ja työtiloihin. Sen mielestä yliopiston ei pitäisi luopua mistään tiloista.
 – Kaikki tilavähennykset on ehdottomasti tuomittava. Jos opiskelijat ja henkilökunta eivät voi hyvin siksi, että joutuvat olemaan etänä, rahallinen hyöty on merkityksetön, sanoi valtaukseen osallistunut opiskelija  Ilona Jäntti .
 Vähennysten vastustajia suututtaa myös se, että opiskelijoiden ja henkilökunnan ääntä ei ole kuultu, kun suunnittelmia on tehty.
 – Opiskelijoita ja työntekijöitä ei oteta sinne kabinetteihin keskustelemaan. Tämä on ainoa tapa yrittää vaikuttaa päätöksentekoon, sanoi opiskelija  Risto Räkköläinen .
 Linna valmistui vuonna 2006 yliopisto pääkirjastoksi. Luentosalien ja pienempien opetustilojen lisäksi siellä on tilaa myös itsenäiseen opiskeluun ja esimerkiksi opiskelijajärjestöille. Antti Eintola / Yle
 Vähennykset kohdistuvat erityisesti keskustakampukseen
 Vähennettävien tilojen listalle nostettu Linna valmistui vuonna 2006 yliopiston pääkirjastoksi. Rakennus sijaitsee Kalevantiellä, muita yliopiston rakennuksia vastapäätä. Kirjaston lisäksi Linnassa toimii myös valtaosa yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan laitoksista.
 Tampereen  yliopiston hallitus käsittelee tilaratkaisuja  ensi viikon perjantaina, 12. marraskuuta. Hallituksen pöydälle on tulossa esitys, jossa yliopisto luopuisi jo vuoteen 2025 mennessä Linnaa vastapäätä sijaitsevasta Pinni A:sta sekä osittain Hervannan Konetalosta ja Kaupin Arvo1-rakennuksesta.
 Linnasta hankkiuduttaisiin eroon vuoteen 2030 mennessä, samoin kun sen vieressä Åkerlundinkadulla sijaitsevasta Virta-rakennuksesta ja Hervannan kampuksella olevasta Festiasta.
 Tampereen yliopiston rehtori  Mari Wallsin  mukaan esityksen taustalla on ollut pitkä ja laajamittainen työ, jossa toimitiloja on pyritty tarkastelemaan kokonaisuutena. Yliopiston tilat kuluttavat Wallsin mukaan neljänneksen yliopiston vuotuisesta kokonaisbudjetista.
 – Kyllä tässä on myös aidosti se taloudellinen näkymä mukana.
 Linna on Kalevantien varressa vastapäätä yliopiston päärakennusta ja Pinni-rakennuksia. Antti Eintola / Yle
 Linnaa puolustavassa adressissa on jo yli 1 600 nimeä
 Linnasta ei luovuta -liike  järjesti kesällä mielenosoituksen  vähennyssuunnitelmia vastaan. Sen avaamaan adressiin on kertynyt yli 1 600 nimeä. Adressi luovutetiin Linnan valtauksessa perjantaina rehtori Mari Wallsille.
 Sonja Uosukainen (vas.) ja Vilma ”Vimmu” Heino olivat pukeutuneet Linnan valtaukseen. Antti Eintola / Yle
 – Toivon mukaan valtauksen jälkeen jatketaan laajasti keskustelua henkilökunnan ja opiskelijoiden ehdoilla. Valtauksen tavoite on siirtää keskustelu sellaisille areenoille, joilla meidän ääni kuuluu, sanoi väitöskirjatutkija  Ville Laakkonen .
 Linna on  vallattu viimeksi joulukuussa 2015 . Silloin valtaukseen osallistuneet opiskelijat ja yliopiston henkilökunnan jäsenet vastustivat suunniteltuja koulutusleikkauksia.

 Päivitys klo 15.47: Korjattu otsikkoon, että suunnitteilla on tiloista luopuminen, ei myyminen.
 Klo 19.18 lisätty valtaajien kommentteja.
 Lue myös:
 Tampereen yliopiston kokoama työryhmä esittää tilavähennyksiä etenkin keskuskampukselta – tavoitteena jopa kolmasosan kutistuminen
 Tiedekunnilta ja opiskelijoilta evästystä yliopiston tilojen vähentämiseen – Oppilaskunta: "Tiloja pitää kehittää eikä heikentää"
 Tampereen yliopisto aikoo vähentää neljänneksen tiloistaan: esimerkiksi kirjasto voi muuttaa muualle
 Tampereella mielenosoitus yliopiston Linna-rakennuksen puolesta – yliopisto haluaa vähentää tiloja, opiskelijat vastustavat

Yliopiston Linna vallattiin perjantai-iltana – suunnitelmat tilojen vähentämisestä saavat täystyrmäyksen Tampereella


Summary: Valotaide ja valaistukset ovat tulleet osaksi kuntien ympäristötaidetta. Valosuunnittelija Jukka Laukkasen mukaan se on joustavin tapa tehdä ympäristötaidetta.

Useissa kunnissa on huomattu, että valotaide lisää viihtyisyyttä ilman rakentamista.
 Monet kunnat ja kaupungit ovatkin ottaneet valotaiteen yhdeksi keinoksi lisätä viihtyvyyttä. Osa järjestää valotaidefestivaaleja ja osa pysyvämpiä valaistuskohteita. Esimerkiksi moni viitostietä ajanut muistaa Siilinjärvellä kallion päällä  olevan kultaisen kauriin.
 – Valo on joustavin tapa tehdä ympäristötaidetta, sanoo Valosa Oy:n valaistussuunnittelija  Jukka Laukkanen .
 Lue lisää: Lux Helsingissä ensimmäisenä iltana ennätysyleisö – pahimmat ruuhkat alkuillasta
 Laukkanen on suunnitellut Sotkamon kunnalle elämysvalaistuksen Hiukan uimarannan harjumaisemaan. Sotkamossa kohdevalaisuja oli toivottu, joten kunnassa päätettiin valaista Hiukan tunnetut hiekkaharjut.
 Laukkasen mukaan työ alkoi vuoden 2020 alussa, kun kunnassa ryhdyttiin miettimään Hiukan alueen ja kirkonkylän elävöittämistä.
 – Erinäisten vaiheiden jälkeen, kuten koronan, on mahtavaa saada valot päälle ja kuntalaisten iloksi. Ja myös omaksi iloksi, koska nyt taide viimein toteutuu, Laukkanen kuvailee tuntemuksiaan.
 Valot kokeneet arvostelua
 Hiukan valaistusta on arvosteltu koko suunnittelun ajan. Osa paikallisista kokee, että ne eivät ole oikeassa paikassa hiekkaharjun päällä. Osa pelkää ympäristön turmeltuvan.
 Laukkasen mukaan valotaide täytyy kuitenkin suunnitella luontoa ja asukkaita kunnioittaen. Valaisun tarkoituksena ei ole tuottaa valosaastetta, vaan pikemminkin sulauttaa valo osaksi ympäristöä.
 Valot on ajastettu palamaan hämärässä. Nykyaikainen led-tekniikka takaa valoille 50 vuoden käyttäiän.
 – Hiukkaan suunniteltiin ruosteen väriset tolpat, jotka sointuvat punertavaan mäntymetsään. Kun valot eivät ole päällä, ne eivät mitenkään pomppaa ympäröivästä luonnosta.
 Mitä mieltä olet valotaiteesta? Voisiko se syrjäyttää esimerkiksi ilotulitukset tulevaisuudessa? Keskustelu on auki 6. lokakuuta kello 23 asti.

 Lue myös:
 Visuaalinen kaupunkifestivaali sai aikaan positiivisen palautevyöryn – nyt järjestäjät miettivät tuleeko tapahtumasta jokavuotinen
 Katso Yle Areenassa: Valotaiteilijat loihtivat teoksia Vanhaan Raumaan – kaupungintalo hehkuu vaihtuvissa väreissä, kirkko sinisävyissä

Sotkamossa Hiukan uimaranta sai omat elämysvalonsa, mutta kaikille se ei sovi – valotaide on yleistynyt Suomessa


Summary: Korona-aika lisäsi entisestään verkko-ostamista. Nyt siitä johtuvat maksuvaikeudet näkyvät maksuhäiriöisten määrän kovana kasvuna. Eniten maksuhäiriöt ovat lisääntyneet 21–30-vuotiailla.

Korona-aika sysäsi verkko-ostamisen entistä kovempaan nousuun. Yhä useampi siirsi ostoksiaan verkkoon, jossa useasti käytetään houkuttelevaa osta nyt, maksa myöhemmin -maksutapaa.
 – Osto- ja kulutuskäyttäytyminenhän on muuttunut jo pidemmän aikaa siihen suuntaan, että verkosta ostetaan enemmän tavaraa. Nyt näyttäisi siltä, että koronapandemian aikana huomattavasti kasvaneen verkko-ostamisen myötä myös maksamattomista verkkokauppa-ostoksista aiheutuneet maksuhäiriöt ovat lisääntyneet, mediavastaava  Ville Kauppi  Suomen Asiakastiedosta kertoo.
 – Meidän tilastoistamme on nähtävissä isohko muutos ihan viimeisen vuoden aikana.
 Asiakastiedon maksuhäiriötilastojen mukaan sellaisten henkilöiden määrä, joilla maksamattomat verkko-ostokset ovat johtaneet maksuhäiriöön, on tammi-lokakuussa lisääntynyt 73 prosentilla viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Eniten tästä syystä aiheutuneet maksuhäiriöt ovat lisääntyneet 21–30-vuotiailla. Kasvua on tullut 83 prosenttia. Tämän ikäisillä nuorilla naisilla kasvu on 79 prosenttia ja miehillä vielä enemmän eli 89 prosenttia.
 Tämän vuoden syyskuun lopussa eri syistä syntyneitä maksuhäiriömerkintöjä oli 388 900 suomalaisella.
 Nuoret ostavat verkosta tavaraa osamaksulla, koska rahaluottoja on vaikeampi saada
 Kauppi muistuttaa, että nuorten maksuhäiriöisten kokonaismäärä on laskenut jo kymmenisen vuotta.
 – Se johtuu siitä, että luotonantajat ovat kiristäneet luottopolitiikkaansa. Nuorille aikuisille ei enää niin paljon rahaluottoja myönnetä, koska riskit on tunnistettu, Kauppi sanoo.
 – Tämä taas on johtanut siihen, että nuoret aikuiset ostavat laskulla verkosta tavaraa, koska se on ollut enemmän mahdollista ja on edelleen. Riskit ovat siirtyneet rahaluotoista hyödykesidonnaisiin luottoihin.
 Ville Kauppi kehottaa kaikkia luotonantajia myös verkkokaupan puolella perehtymään tarkoin kuluttaja-asiakkaan maksukykyyn. Näin vältyttäisiin monilta verkkoshoppailusta aiheutuneista maksuhäiriöistä.  Antti Haanpää / Yle
 Laskulla ja erissä ostaminen tehty helpoksi
 Yksi syy verkkoshoppailusta aiheutuviin velkaongelmiin on se, että laskulla ja osamaksulla ostamisesta on verkkokaupoissa tehty helppoa. Moni voi huomata vasta laskun maksuvaiheessa, että rahat eivät riitäkään sen maksamiseen.
 Kaupin mukaan tämä on osa isompaa ilmiötä eli niin sanottua monivelkaantumista.
 – Kuluttaja ei usein täysin ymmärrä tai osaa laskea, kuinka monta luotollista sopimusta hänellä on jo ennestään, Kauppi toteaa.
 – Siinä on luotonantajalla suuri vastuu selvittää asiakkaan taustat kunnolla ennen kuin laskulla myydään.
 Kauppi kehottaa kaikkia luotonantajia perehtymään tarkoin kuluttaja-asiakkaan maksukykyyn.
 – Aika suuri osa kaupoista on ulkoistanut laskulla myymisen. Kovinkaan monet, etenkään pienemmät verkkokaupat, eivät tee sitä itse.
 Tällaisia maksunvälityspalveluja tarjoavia yrityksiä ovat esimerkiksi monista suosituista verkkokaupoista tutut ruotsalaiset Klarna ja Qliro.

Yhä useammalta jää verkko-ostoksia maksamatta – eniten ongelmia nuorilla aikuisilla


Summary: Suomessa pian tehtävä hävittäjäpäätös herättää poikkeuksellista mielenkiintoa. Amerikkalainen viidennen sukupolven F-35 on ollut viime vuosien myydyin, mutta koneen kovat ylläpitokulut ovat herättäneet rajua kritiikkiä Atlantin molemmin puolin.

Hävittäjävalmistajien kilpailu Euroopan paisuvilla hävittäjämarkkinoilla kiihtyy. Mittaa toisistaan ottavat eurooppalaiset neljännen sukupolven hävittäjät ja varsinkin amerikkalainen viidennen sukupolven F-35.
 Uusia kauppoja on tulossa monissa maissa, ja tilanne elää koko ajan.
 Yksi näistä on Espanja, joka aikoo uusia reilut 70 Hornet-hävittäjäänsä tällä vuosikymmenellä. Espanja on jo päättänyt tilata 20 Eurofighteria kaikkein vanhimpien Hornetiensa tilalle. Aiemmin on näyttänyt siltä, että Espanja voisi korvata loputkin 50 Hornetia uusilla Eurofightereilla.
 Puolustusalan julkaisu DefenceNews  kertoi  kuitenkin torstaina, että myös F-35 voi tulla kyseeseen. Tiedon vahvistaa jutussa haastateltu eversti  Jesus Ferrer  Espanjan asehankinnoista vastaavasta toimistosta.
 Aiemmin julkisuuteen on kerrottu, että Espanjan merivoimat saattaisi tilata merivoimille suunniteltua F-35B-mallia. Se parantaisi koneen mahdollisuuksia Espanjan Ilmavoimissa.
 Sinänsä amerikkalaiskoneen valinta ei olisi yllättävää, sillä Espanja on jo kylmän sodan vuosista lähtien päättänyt käyttää rinnakkain eurooppalaista ja amerikkalaista kalustoa.
 Viime kuukausina on muutenkin spekuloitu amerikkalaisen F-35-koneen pyrkimyksistä saada yhä uusia kauppoja Euroopassa, sillä myös Tšekki ja Kreikka ovat liittymässä mahdollisten ostajien joukkoon.
 Myös Eurofighterista tuotiin kesällä Kaivopuistoon näyttelyversio. Janne Lindroos / Yle
 Kreikka ilmaisi kiinnostuksensa ostaa F-35-hävittäjiä sen jälkeen kun Yhdysvallat perui Turkin kanssa sovitut kaupat samasta koneesta. Kreikka on jo tilannut 24 ranskalaista Rafalea.
 Tšekki puolestaan käyttää tällä hetkellä ruotsalaisen Gripenin vanhempaa C/D-mallia. Koneiden leasing-aika päättyy vuonna 2027. Tiettävästi  Saab aikoo  tarjota Tšekille uutta E/F-mallia. On mahdollista, että kaupasta kilpailevat juuri F-35 ja Saabin Gripenit.
 Koneita riittää
 Suomeen ovat ehdolla amerikkalainen F-35, amerikkalainen Super Hornet, ruotsalainen Gripen E/F, ranskalainen Rafale ja yhteiseurooppalainen Eurofighter.
 Amerikkalaisen F-35:n on ostanut tai ainakin alustavasti valinnut jo kahdeksan Euroopan maata. Koneesta on tulossa hyvää vauhtia  NATOn  keskeisin hävittäjä.
 Koneen suurin ongelma näyttää olevan sen korkeat ylläpitokustannukset, joista on  raportoitu  jo vuosia. Viime aikoina on  epäilty , että Yhdysvaltain Ilmavoimat voisi pudottaa koneen tilausmäärän 1 000 koneeseen alunperin suunnitellusta 1 736:sta.
 Niin sanottua klassista Hornetia käyttää tällä hetkellä Suomen lisäksi kaksi eurooppalaista maata. Amerikkalaisen Hornetin uusinta versiota Super Hornetia on Euroopassa tilaamassa Saksa.
 Yhteiseurooppalaista Eurofighteria käyttävät ja suosivat varmuudella ainakin sen valmistajamaat Saksa, Espanja, Italia ja Britannia. Koneen vanhin malli on käytössä myös Itävallassa.
 Ruotsalaisen Gripenin vanhempaa mallia käyttävät Euroopassa Ruotsin lisäksi Tšekki ja Unkari. Ruotsi on tilannut myös uutta E/F-mallia.
 Suomi aikoo tilata yli 60 hävittäjää, ja kauppa on Euroopan suurimpia asehankintoja vuosikausiin. Lopullinen päätös tehdään joulukuussa.

Hävittäjämarkkinat kuumenevat Euroopassa – Suomeenkin ehdolla oleva amerikkalainen F-35 havittelee uusia maita asiakkaikseen


Summary: Ilmastonmuutos voi viedä lumen, mutta ei pimeyttä. Tornion PIOT-tapahtuman vastaavan tuottajan mielestä valotaiteella voidaan osittain paikata lumeen liittyvää epävarmuutta Lapin matkailussa.

Valoon perustuvien tapahtumien esiinmarssi Suomessa jatkuu kiivaana. Seuraavaksi omansa saa rajakaupunki Tornio, jossa käynnistyy tänä viikonloppuna poikkitaiteellinen valotapahtuma PIOT.
 Tapahtuman vastaava tuottaja  Julius Oförsagd  näkee valotapahtumissa matkailullista potentiaalia Lapin yhä vain pimeneviin alkutalviin, vaikka Tornion tapahtuma on ensi sijassa suunniteltu paikallisille.
 Lumi on Lapin matkailun elinehto, mutta uhkaavasti katoava luonnonvara.
 – Koskaan ei voi olla varma siitä, milloin sitä tulee, kuinka paljon ja milloin se lähtee pois. Valolla – puhutaan sitten tapahtumista, yksittäisistä teoksista tai puiden valaisusta – voidaan tuoda mielenkiintoista sisältöä pimeään ja jokseenkin synkkäänkin aikaan, Oförsagd sanoo.
 Parhaimmillaan valoilla vaikutetaan matkailijan matkustuspäätökseen ja pidennetään alueen sesonkia.
 – Pimeys on meillä sellainen pääoma, josta emme pääse eroon ihan heti.
 Some rakastaa valoja
 Parhaimmillaan valaistus toimii alueelle loistavana markkinointina.
 Suomen Valoteknillisen seuran toimitusjohtaja  Heikki Härkönen  kertoo, että esimerkiksi kuvat Helsingin Kruunuvuorenrannan vanhaan öljysäiliöön rakennetusta  valo- ja maisemateoksesta  ovat levinneet maailmalla ja lisänneet siten osaltaan Helsingin tunnettavuutta.
 Helsingin Kruununvuoren rantaan, vanhaan öljysäiliöön rakennettu valo- ja maisemateos on kerännyt kansainvälistä huomiota. Petteri Juuti / Yle
 Ei ole sattumaa, että Tornion tapahtumassa valaistaan juuri Tornionjoen rannassa oleva tilataideteos  Kojamo .
 Teräksinen lohi on ollut suosittu kuvauskohde jo ennen valojakin. Se suunniteltiin siten, että se on “instagrammable” eli some-kuvauksellinen.
 Teoksen suosio ylitti silti odotukset ja Kojamosta on tullut nopeasti Tornion kuvatuin kohde, kertoo kaupungin viestintäpäällikkö  Anna-Erika Heikkilä .
 Voi siis olla, että somevirtaan ui pian Kojamo-valotaidekuviakin, jotka ehkä kiinnittävät osaltaan Torniota maailmankartalle.
 Valotapahtumille uusia kaupunkeja
 Tänä vuonna valotapahtumia on järjestetty uusissa kohteissa kuten  Kotkassa  ja  Kouvolassa . Samalla perinteisemmät valotapahtumat rikkovat  kävijäennätyksiä .
 Myös valoon liittyvät seminaarit, alan yritykset ja alan ammattilaiset yleistyvät, Heikki Härkönen kertoo. Valotrendi jatkuu myös ihmisten arjessa: pihojen jouluvaloista on tullut kausivaloja.
 Valaistustrendin taustalla on led-valojen yleistyminen 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopussa. Lisäksi tekniikan hinta on laskenut, joskin esimerkiksi Lux Helsingissä käytetään kallistakin kalustoa, kuten led-projektoreita.
 Härkösen mukaan pelkkä tekninen kehitys ei silti selitä valotapahtumien yleistymistä. Hän arvioi, että esimerkiksi Jyväskylän ja Helsingin panostukset valotapahtumiin ovat innostaneet myös pienempiä kaupunkeja mukaan.
 Esimerkit maailmalta ja Suomi 100 -vuoden näyttävät valaistukset, kuten Saana-tunturin valaiseminen, lisäsivät kiinnostusta entisestään.
 Oma vaikutuksensa voi olla myös koronapandemialla, sillä se on lisännyt painetta siirtää tapahtumia ulkosalle.
 Näin Helsingin tuomiokirkko valaistiin Lux Helsinki -tapahtumassa alkuvuonna 2020.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tulevaisuus on valoisa
 Valotapahtumien trendille ei näy loppua. Kun tapahtuma on kerran järjestetty, ne järjestetään yleensä uudelleen. Niin kävi  Kotkassa , ja Torniossakin tapahtumalle pohditaan jo jatkoja.
 Maailmalla, kuten Ranskan Lyonissa, näyttävistä valotapahtumista on tullut iso osa kaupungin imagoa. Suomessakin Jyväskylässä näyttävä valaistus on kirjattu  kaupunkistrategiaan . Helsingissä valaistus ja valotaideteokset ovat painotettuina Kruunuvuorenrannan kaavassa.
 Härkönen uskoo, että valotapahtumat tulevat Suomessa jatkossa korvaamaan yhä enemmän esimerkiksi ilotulituksia. Viime vuonna Helsinki ampui rakettien sijaan  laservaloa  Stadionin tornista.
 Lapin valaisemiseen Härkösellä on silti varoituksen sana.
 – Voisiko vähemmän olla enemmän? Pimeä on aika eksoottista ja jotkut voivat matkustaa Lappiin juuri sen takia.
 Lue myös:
 Valon kaupunki keräsi ennätysmäärän kävijöitä – valotaiteesta pääsee nauttimaan jälleen marraskuussa
 Suomessa syntyy yhä enemmän valotaidetta, ja nyt laji etsiytyi myös galleriaan: uusi näyttely tarjoaa sysipimeää antivaloa
 Mitä ajatuksia valotapahtumat herättävät? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  6.11. kello 23 saakka.

Pimeydestä emme pääse eroon, siksi valotapahtumat ovat nyt niin suosittuja – Tornion somehitti Kojamo ui valokylpyyn tanssijoiden kanssa


Summary: Yritysjohtaja ja entinen Marimekon toimitusjohtaja ja omistaja Kirsti Paakkanen kuoli 92-vuotiaana.

Kirsti Paakkanen  on kuollut. Hän oli syntynyt 12.2.1929.
 Paakkanen oli sisukas ja menestynyt yrittäjä, joka tunnetaan etenkin Marimekosta. Vuonna 1991 hän osti suurissa taloudellisissa vaikeuksissa olleen Marimekon ja loi siitä menestyneen tekstiili- ja vaatetusalan yrityksen.
 Pienestä mökistä maailmalle
 Kirsti Paakkasen elämäntarina on myös menestystarina.
 Hän syntyi Saarijärvellä Keski-Suomessa pieneen köyhään mökkiin perheen nuorimmaiseksi. Kun Paakkanen muutti 16-vuotiaana Helsinkiin, omaisuus mahtui narulla sidottuun pahvilaatikkoon.
 Hän teki töitä jo nuoresta pitäen ja työskenteli muun muassa myyjänä Elannon kaupassa.
 Arvostus työntekoa kohtaan seurasi läpi elämän. Vaikka Kirsti Paakkasesta tulikin menestynyt uranainen, hän ei unohtanut juuriaan ja maalaistaustaansa.
 Marimekon pelastaja
 Paakkanen perusti 60-luvulla naisten mainostoimisto Womenan ja johti sitä menestyksekkäästi yli 20 vuotta. Parhaiten hänet kuitenkin tunnetaan työstään Marimekon hyväksi.
 Kirsti Paakkanen osti talousvaikeuksien kanssa kamppailleen Marimekon 1990-luvun alussa. Yrityskaupasta kerrottiin tv-uutisissa:

 Värikkäistä, Armi Ratian ajoista tutuista painokankaista tuli jälleen näkyvä osa yrityksen osaamista. Unikkokuosi koki uuden tulemisen.
 Alku ei ollut kuitenkaan aivan helppo, kuten Kirsti Paakkasen haastattelusta voi kuulla.

 Lamavuosista ja epäilijöistä huolimatta Paakkasen johdolla Marimekko selviytyi ja menestyi. Yritys listautui pörssiin vuonna 1999.
 Marimekko tarjosi ponnahduslaudan aloitteleville suunnittelijoille. Kirsti Paakkanen vaati paljon alaisiltaan, mutta myös itseltään.
 Hänen ominaisuuksiaan olivat luovuus, energisyys ja voimakastahtoisuus.
 Elämäkerta kertoo menestyjän tarinan
 Ulla-Maija Paavilainen  on kirjoittanut Kirsti Paakkasen elämäkerran. Kirja  Suurin niistä on rakkaus - Kirsti Paakkasen tarina  julkaistiin vuonna 2020. Se oli pitkään myydyimpien suomalaisten tietokirjojen kärjessä.
 Voit kuunnella  tästä  Radio Suomessa kuullun Ulla-Maija Paavilaisen haastattelun. Hän kertoo siinä elämäkerrasta ja Kirsti Paakkasesta.
 Kirjassa kerrotaan Paakkasen itselleen rakennuttamasta hulppeasta 300 neliön kodista Espoon Westendissä. Sen varustuksiin kuuluvat uima-allas, muutama sauna ja merinäköala.
 Toinen koti sijaitsi Nizzassa Ranskassa, missä hän vietti paljon aikaansa.
 Kirsti Paakkanen osti talousvaikeuksissa kamppailleen Marimekon ja sai sen kukoistamaan.
 Mustiin vaatteisiin pukeutuneen Paakkasen elämän haava oli lapsettomuus. Toiveistaan huolimatta hän ei voinut saada lasta.
 Avioliitto (1952-1964)  Jorma Paakkasen  kanssa päättyi eroon lapsettomana.
 – Haluan uskoa huomiseen. Mulle on aina ollut huominen parempi, Kirsti Paakkanen totesi haastattelussa vuonna 1992. Voit katsoa koko haastattelun  täältä .
 Paakkaselle komentajamerkkejä ja kiitosta
 Paakkanen sai eläessään työstään useita tunnustuksia.
 Hänet promovoitiin Taideteollisen korkeakoulun (2001) sekä Helsingin kauppakorkeakoulun (2006) kunniatohtoreiksi.
 Paakkanen sai Estlander-palkinnon vuonna 2002 kiitoksena merkittävästä työstä suomalaisen muotoilun hyväksi.
 Lisäksi hänelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan sekä Norjan Kuninkaallisen Ansioritarikunnan komentajamerkit.
 Iltalehden vuonna 2017 julkaistussa artikkelissa  Kirsti Paakkanen kertoi suunnittelevansa omaisuutensa testamenttaamista Suomen lapsille.
 – Minä olen köyhästä kodista, ja olen lapsena saanut tässä maassa hyvän kohtelun. Olen tälle maalle rakkaudenvelkaa.
 Lue myös:
 Kirsti Paakkanen – Marimekon pelastaja
 Marimekosta on kasvanut huipputrendikäs – unikot ovat lentäneet ministereiden mekoista ja Finnairin siiviltä kansainvälisten brändien tuotteisiin

Marimekon pelastaja Kirsti Paakkanen on kuollut


Summary: Venäläisdiplomaatti kuoli epäselvissä olosuhteissa Berliinissä.

Berliinissä venäläinen diplomaatti löydettiin lokakuussa kuolleena jalkakäytävältä Venäjän suurlähetystön edustalta, kertoo saksalaislehti  Der Spiegel .
 Lehden mukaan Berliinin poliisin edustajat löysivät miehen ruumiin kadulta lokakuun 19. päivän aamuna.
 Kuolema tapahtui epäselvissä olosuhteissa. Lehden mukaan mies olisi mahdollisesti pudonnut lähetystön yläkerroksista.
 Venäjän suurlähetystön mukaan kyse oli traagisesta onnettomuudesta.
 Saksan turvallisuusviranomaisten mukaan mies olisi todellisuudessa työskennellyt Venäjän tiedustelupalvelu FSB:lle, Der Spiegel kertoo.
 Diplomaattiluettelon mukaan 35-vuotias mies oli työskennellyt lähetystösihteerinä Venäjän suurlähetystössä kesästä 2019.
 Tutkivan journalismin sivuston Bellingcatin mukaan kuollut diplomaatti on FSB:n korkea-arvoisiin johtajiin kuuluvan kenraali  Aleksei Zhalon  poika.
 Tapauksesta uutisoi Suomessa aiemmin  Helsingin Sanomat .
 Lue myös:
 Erkka Mikkonen: Kremlin valheisiin kyllästynyt poliisi kaataa kulisseja, mutta useimmat venäläiset vain sietävät kaksoistodellisuutta
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin: Venäjä oli Aleksandr Litvinenkon murhan takana – Kreml kiistää
 Turvallisuuspalvelun ratsia, mustalle listalle joutuminen ja maanpako eivät vaientaneet venäläistoimittajaa – "Pelon kanssa pitää oppia elämään"
 Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg Ylen haastattelussa: Suomen ja Ruotsin yhteistyö Naton pohjoismaisten jäsenten kanssa on tervetullutta

Der Spiegel: Venäläinen diplomaatti löytyi kuolleena kadulta lähetystön edustalta Berliinissä


Summary: Israel sanoo järjestön olleen mukana ohjaamassa rahoitusta terroristiseen toimintaan. Todisteita väitteestä ei ole esitetty julkisuuteen. YK ja ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat julistusta.

Suomen Lähetysseura katkaisi viime viikolla yhteistyönsä kansainvälisen lastenoikeusjärjestö Defence for Children Internationalin palestiinalaisalueilla toimivan osaston DCIP:n kanssa.
 Syynä oli, että Israelin puolustusministeriö sanoi DCIP:n ja viiden muun kansalaisjärjestön olevan terroristisia toimijoita, jotka ohjaavat ulkomailta saamaansa rahoitusta väkivaltaisia iskuja tehneelle vastarintaliikkeelle.
 Muun muassa YK sekä kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt Amnesty ja Human Rights Watch arvostelivat Israelin julistusta, joka uutistoimisto Reutersin mukaan mahdollistaa Länsirannalla toimivien järjestöjen toimistojen sulkemisen, varojen jäädyttämisen ja työntekijöiden pidättämisen.
 "Julistus söi pohjan toimintatavalta"
 Suomen Lähetysseurassa yllätyttiin puolustusministeriön julistuksesta, mutta tultiin siihen lopputulokseen, että yhteistyötä DCIP:n kanssa ei voitaisi enää jatkaa.
 – Lähetysseura haluaa toimia julkisesti ja virallisesti kaikkien kumppaneiden kanssa, muun muassa tiedottaa ja lähettää rahaa avoimesti. Tämä julistus söi nyt pohjan siltä toimintatavalta, sanoo Lähetysseuran toiminnanjohtaja  Rolf Steffansson  Ylelle.
 Väitteiden todenperäisyyteen Steffansson ei voi ottaa kantaa. Lähetysseura ei ole nähnyt todisteita siitä, että DCIP olisi käyttänyt saamiaan varoja väärin. Lähetysseuran  tiedotteessa  sanotaan, että sen antamat varat on käytetty sovitun mukaisesti.
 Reutersin pyytäessä israelilaisviranomaisilta todisteita sille, että listalle joutuneet järjestöt olisivat väärinkäyttäneet varojaan, vastauksena oli, että asiakirjat ovat salaisia.
 Steffanssonin mukaan yhteistyötä ei joka tapauksessa voida jatkaa, koska se voisi vaarantaa Lähetysseuran muiden avustuskohteiden rahoittamista eri puolilla maailmaa.
 – Pankit on velvoitettu seuraamaan esimerkiksi terrorismiin ja rahanpesuun liittyviä asioita. Me saadaan muutenkin hyvin paljon ja hyvin tarkkoja kysymyksiä transaktioista ja hallituksemme jäsenten tiedoista, Steffansson sanoo.
 – Pankkihan voi laittaa myös rahaliikenteen kiinni, jos näkee siihen syytä. Se koskee sekä Suomessa olevia välittäviä pankkeja että vastaanottavia pankkeja. Se voisi vaikuttaa koko Lähetysseuran rahaliikenteeseen.
 Haavisto: "Normaalia rauhanomaista työtä"
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoo Retuersille ymmärtävänsä Lähetysseuran huolen yhteistyön jatkamisen vaikutuksista toimintaansa. Samalla hän ilmaisi huolensa Israelin julistuksen vaikutuksista lasten oikeuksia edistävälle työlle palestiinalaisalueilla.
 – Meidän ymmärryksemme mukaan DCIP on tehnyt normaalia, rauhanomaista kansalaisjärjestötyötä, Haavisto sanoo.
 Muut DCIP:n kansainväliset yhteistyökumppanit eivät Reutersin mukaan ole katkaisseet rahoitusta. DCIP:ssä toivotaan, että Lähetysseura harkitsisi päätöstään uudelleen.
 – He ovat vastanneet, että ovat saaneet viestimme ja totta kai ilmaisseet pettymyksensä päätöksestä, Steffansson vahvistaa.
 Lähetysseura on tukenut DCIP:tä 30 000 eurolla vuosittain vuosina 2015–21. Steffanssonin mukaan Lähetysseuran avustusmäärä ei ole ollut kovin suuri osa DCIP:n budjetista.
 – Heillä on aika iso vuosibudjetti, mutta kyllä se tuki varmasti on ollut merkittävä heille.
 Lue lisää:
 Israel teki jälleen ilmaiskuja vuosia saarrossa olleelle Gazan kaistalle, josta tehtiin ilmapalloiskuja Israeliin
 Sadat osoittivat mieltä presidentti Abbasia vastaan Ramallahissa – Länsirannalla kytee tyytymättömyys palestiinalaishallintoon
 "Palestiinalaisvaltio ei tule kysymykseen" – Tällainen on Israelin pääministeriksi nouseva Naftali Bennett

Israel laittoi lastenoikeusjärjestön terrorismilistalle – Suomen Lähetysseura joutui lopettamaan yhteistyön järjestön kanssa


Summary: Oma huone, kynttilä ja hoitajille ja lääkäreille empatiakykyä. Siinä lyhyt mutta tärkeä lista, jonka kuoleva ja omaiset ansaitsisivat lopun lähestyessä, sanoo Marttaliiton pääsihteeri, rovasti Marianne Heikkilä.

– Olo on hiljainen ja väsynyt. Olen ollut herkässä tilassa ja itkenyt paljon, Marttaliiton pääsihteeri, rovasti  Marianne Heikkilä  kuvailee tuntemuksiaan pyhäinpäivän lähestyessä.
 Hän on menettänyt neljä läheistä ihmistä runsaan vuoden aikana ja siunannut heistä jokaisen haudan lepoon: pikkuveljensä, appensa, isänsä ja hyvän ystävättärensä äidin.
 Surutyö on vielä kesken, mikäli se on edes ehtinyt alkaa. Järjesteltävää ja huolehdittavaa riittää edelleen.
 – Tälle surulle on annettava tilaa. Suru on arvaamaton ja kulkee omia polkujaan. Suru vie voimia, Marianne pohtii.
 Hän kokee saaneensa valmistautua viimeaikaisiin kuolemiin jo siitä lähtien, kun siunasi hautaan ensimmäisen läheisensä, oman isoäitinsä, 2000-luvulla.
 – Koskaan ei voi kuitenkaan sanoa olevansa valmis, sillä suru ei tunne käsikirjoitusta tai lainsäädäntöä. Kuolema tulee lopulta aina yllättäen, kuin varkain.
 Surussa kaikki tunteet ilosta vihaan, pettymyksiin, katkeruuteen, kaipauksesta ikävään, itkuun ja taas iloon ovat sallittuja. Marianne Heikkilä tietää sen omasta kokemuksesta. Marttaliitto / Meeri Utti
 Kulunut vuosi on ollut myös opettavainen.
 Marianne on joutunut kohtaamaan paljon sellaisiakin kuolemaan ja suruun liittyviä asioita, joissa olisi korjattavaa. Hän on kokenut kuolevan ja omaisten kannalta niin hyviä kuin huonoja kohtaamisia, nähnyt saattohoidon puutteen ja samoillut byrokratian viidakossa sekä ennen että jälkeen kuoleman.
 – Haluan kehittää osaltani kuoleman kulttuuria eri toimijoiden kanssa niin, että kaikille löytyisi oma tapa jättää jäähyväiset, surra ja kohdata kuolema, Marianne Heikkilä sanoo.
 – Tarvitsemme enemmän empatiaa, läsnäoloa, kuulemista, kohtaamista, kunnioitusta ja omaisten surussa elämistä.
 Saattohoito karuissa oloissa
 Suruviesti Mariannen pikkuveljestä saapui juhannuksen alla viime vuonna.  Marko , 50, oli saanut massiivisen aivoinfarktin, ja häntä oltiin viemässä sairaalaan.
 Marianne ehti puhua pikaisesti veljensä kanssa ja kertoa hänelle rakastavansa tätä. “Ja mä sua, sisko”, veli vastasi. Sitten Marko nukutettiin koomaan.
 Marianne Heikkilä raivasi tiensä veljensä sairaalavuoteen viereen, vaikka koronarajoitukset olivat kovimmillaan. Sairaalan osasto oli kliininen ja karu.
 Ulkona paistoi aurinko, huoneessa oli kuuma ja hoitajat vaihtuivat tiuhaan. Marianne ja läheiset valvoivat sairaalavuoteella kolme vuorokautta, kunnes Marko nukkui pois.
 – Olisi ollut hyvä saada saattohoitohuone ja kynttilä tai oma huone veljelleni. Omaiset kaipaisivat tällaisissa tilanteissa omaa rauhaa ja paikkaa, jossa voi jättää jäähyväiset kuolemaa kunnioittaen ja surulle tilaa antaen, Marianne miettii nyt.
  – Kaiken keskellä suru toimii aina ihmisessä ilman että meidän tarvitsee sitä aktiivisesti ”työstää ja suorittaa”. Saa vain olla – ja surra, Marianne Heikkilä sanoo. Heikkilän kotialbumi / Jani Laukkanen
 Kun Marianne siunasi pikkuveljensä Helsingin Hietaniemen vanhassa kappelissa heinäkuussa 2020, suru oli suunnaton. Hän ei tiennyt, että tuleva vuosi toisi mukanaan vielä kolmen muunkin läheisen hautajaiset.
 Appi, isä ja ystävättären äiti
 Tämän vuoden kesäkuussa Marianne Heikkilä siunasi lastensa toisen rakkaan isoisän, appensa ja sukunimikaimansa  Veikko Heikkilän  haudan lepoon Hyvinkäällä, Nurmijärven kappelissa.
 Mariannen isä  Markku Heikkilä  oli saanut aivoinfarktin keväällä. Elokuussa hän nukkui pois, 77-vuotiaana. Edessä oli taas raskas siunaustehtävä, tällä kertaa Tampereen Tuomiokirkossa.
 Kun Marianne tämän jälkeen vielä syyskuussa siunasi ystävättärensä  Jaana Paavilaisen   Ulla -äidin Kotkassa, hän murtui toimituksen aikana kyyneliin.
 Kuolema antaa ajalle uuden merkityksen
 Marianne Heikkilä haluaa kunnioittaa vielä kesken olevia, tuoreita suruprosessejaan menemättä yksityiskohtiin ja puhumalla kuolemasta yleisemmällä tasolla.
 – Jokainen kuolema on erilainen, pysäyttävä, ainutlaatuinen. Joku saa lähteä rauhallisesti lähes unenomaisesti nukahtaen, toisella voi olla kovat kuolinkamppailut ja tuskat. Toinen voi olla valmis lähtemään, pääsemään kivuista, toisen elämä jää ”kesken”. Jokainen kuolema on silti yhtä arvokas.
 Marianne näkee myös yhtäläisyyksiä: kuolema antaa ajalle uuden merkityksen, arvon jokaiselle päivälle. Se muistuttaa elämän rajallisuudesta ja opettaa, että tänne jäävät eivät koskaan läheisen lähdettyä ole entisellään.
 – Yhdistävä tekijä on ollut myös kokemus elämän keskeneräisyydestä – koskaan ei voi olla täysin valmis lähtöön, ei omaan eikä läheisen.
 – Olen pilkkonut surun arkeen sekä niihin pyhän hetkiin, jolloin käyn messussa ehtoollisella ja rukoilemassa. Hengellinen nälkä on suuri. Toisaalta luonnossa liikkuminen ja hiljaisuus antavat rauhaa. Marttaliitto / Meeri Utti
 Kuoleman kohtaamista pitää päivittää
 Ja vaikka surutyö on kesken, niin kuoleman ja surun kohtaamisesta pitää Mariannen mielestä ehdottomasti puhua. Esimerkiksi siitä, miten kuolevan ja hänen läheistensä toiveita ja odotuksia voitaisiin kuulla, kun lähdön aika on lähellä.
 – Tärkeää olisi, ettei kukaan jäisi yksin tai tulisi kohdatuksi ihmisarvoa alentavasti.
 Käytännössä kuoleman kulttuuria pitäisi Mariannen mielestä kehittää tarjoamalla tukea ja rinnalla kulkemista kuoleman eri paikoissa, kotona, sairaaloissa ja hoivakodeissa.
 – Oma kokemukseni läheisten kuolemista sairaalassa on ollut toisaalta hyvä ja arvostava, toisissa sairaaloissa kliininen ja etäinen, hän muotoilee.
 – Kuolevan kipuja ja tuskia tulisi lievittää enemmän, ja omaisen kohtaamisessa on vielä paljon opittavaa. Omaisten toiveita tulisi kunnioittaa ja esimerkiksi antaa heille pyynnöstä myös kuolevaan liittyviä kirjallisia raportteja ja muistioita.
 Marianne pitää tärkeänä, että omaisille kerrottaisiin, miten kärsimystä ja kipua voidaan ehkäistä ja lieventää sekä mitä kuolemassa tapahtuu. Äkilliset kivut ja komplikaatiot yllättävät omaisen helposti.
 – Silloin tarvittaisiin erityistä vierellä olemista eikä jonkun käväisemistä huoneessa hälytysnappia painamalla ja viiveellä.
 Ihannetilanteessa olisi ennakkosuunnitelma
 Ihannetilanteessa kuolevan loppuvaiheessa olisi olemassa omaisten ja hoitohenkilökunnan yhdessä, rauhassa ja empaattisesti laatima ennakoiva suunnitelma: kuinka paljon elvytetään, miten kipuja lievitetään tai luovutetaanko elimet?
 – Omaiset tarvitsevat näissä tilanteissa aikaa päätösten hyväksymiseen. Kaikki kiire ja kylmän kliininen toteaminen ovat karuja kokemuksia. Vaihtuvuus hoitovuoroissa ja henkilöissä on rankkaa omaisille.
 Marianne Heikkilä viittaa sosiaali- ja terveysministeriön elokuussa jättämään  mietintöraporttiin  elämän loppuvaiheen hoidosta.
 – Raportin mukaan oireita lievittävää hoitoa ja saattohoitoa tulisi kehittää ja saatavuutta sekä osaamista lisätä merkittävästi. Pelkät suositukset eivät riitä puutteiden korjaamiseksi, vaan tarvitaan muutoksia lainsäädäntöön.
 Lisäkoulutusta hoitohenkilöstölle ja lääkäreille
 Mariannen mielestä hoitohenkilöstön ja lääkäreiden peruskoulutuksessa olisi tärkeää tulevaisuudessa painottaa myös ihmissuhdetaitoja, vuorovaikutusta, empatiaa ja omaisten kohtaamista.
 – Olisi tärkeää nähdä ihminen kokonaisuutena. Viimeisiin hetkiin liittyy paitsi keho ja kivun lievitys, myös psyyke: suru ja lohdutus sekä henkinen tai hengellinen kaipaus, hän muistuttaa.
 – Kun olen itse herkistynyt vuoden aikana kirkollisissa toimituksissa, olen osana sekä surevien surua että omakohtaista surua. Tunteiden osoittaminen on osa elämää. Heikkilän kotialbumi / Jani Laukkanen
 Hautauskulttuuri muuttaa muotoaan
 Jokainen vainaja on yksilö ja ansaitsee omannäköisensä siunauksen ja hautauksen. Maailma monimuotoistuu ja perinteet muuttuvat sen myötä.
 – Jokaisella sukupolvella on mahdollisuus päivittää kuoleman kohtaamista ja jäähyväisten jättämistä vainajan vakaumuksen sekä omaisten toiveiden ja tapojen mukaan.
 Marianne Heikkilän mielestä hautauskulttuuria voitaisiin kehittää myös mahdollistamalla erilaisia helposti saavutettavia, vakaumusta kunnioittavia tapoja viimeiselle matkalle ja sen jälkeiseen suruaikaan.
 – Voisiko vaikka tuhkan maahan laskemisen yhteydessä, siunaustilaisuuden jälkeen, omaisten tukena olla muukin henkilö kuin suntio? Voisiko kuoleman jälkeisiä palveluja saada yhdestä paikasta helpommin?
 Tai, Marianne miettii, voisiko kestävän kehityksen ja vastuullisuuden mukaisia tuotteita kehittää enemmän? Esimerkiksi arkkuja, uurnia, arkkuvaatteita ja muistamisen tapoja – jopa päästöttömiä kuljetuksia?
 Pyhäinpäivänä muistellaan rakkaita
 Pyhäinpäivänä Marianne Heikkilä osallistuu perinteisesti läheistensä kanssa jumalanpalvelukseen, jossa luetaan vuoden aikana kuolleiden nimet. Sen jälkeen poisnukkuneille rakkaille sytytetään kynttilät Hietaniemen hautausmaalla ja kotona.
 Tänä vuonna Helsingin kantakaupungin seurakunnat järjestävät ensimmäistä kertaa lapsiperheiden pyhäinpäivätapahtuman.
 – Rastiradalla voi muistella oman elämän tärkeitä henkilöitä, halata lohtunallea, kurkata satumaiseen peiliin, etsiä valonpilkahduksia, kuunnella satuja ja koristella kynttilää. Reitillä on myös enkeleitä, kynttilämeri ja rauhoittava ja hämärä hautausmaa.
 Pyhäinpäivän aattona Marianne Heikkilä toivoo, että koettu suru ajan myötä muuttu osaksi myös hänen perheensä elämänhistoriaa ja muistoja. Marttaliitto / Meeri Utti
 Marianne Heikkilä muistuttaa, että suru on kaipausta ja kiitollisuutta yhteisistä hetkistä ja hyvistä muistoista, jotka kantavat tähänkin päivään.
 – Toivon nyt aikaa ja tilaa surra, jotta suru voi muuttua kaipaukseksi ja mukana kulkevaksi ikäväksi. Toivon, että saamme elää ensi vuoden pyhäinpäivänäkin ja että osaisin antaa jokaiselle päivälle sen arvon, hän sanoo.
 – Mikään hetki ei ole itsestäänselvyys. Ehkä ensi vuonna olen saanut etäisyyttä tapahtumiin niin, että voin katsoa menneeseen kiittäen siitä mitä oli.
 Yle Perjantai: Miten surun kanssa voi elää?  Sean Ricksin vieraana Martta-liiton pääsihteeri, rovasti Marianne Heikkilä.Yle TV1 tänään klo 21.05 tai  heti Yle Areenassa täällä.

 Hae tukea suruun täältä:
 Suomen mielenterveys ry: Suru on osa elämää
 Suomen evankelilaisluterilainen kirkko: Surusta ja kriisistä voi selviytyä
 Lue lisää:
 “Villasukat laitetaan, ettei jaloille tule kylmä” – Susanna Rinne, 28, pukee vainajia työkseen
 Pyhäinpäivän hartausohjelmissa puhutaan kuolemasta, toivosta ja lohdutuksesta
 Kuolemasta voi puhua etukäteen – 7 kysymystä ja vastausta siitä, miten läheisen kuolemaan voi valmistautua

Surun vuosi: Marianne Heikkilä siunasi neljä läheistään haudan lepoon – "Kuolevan ja omaisten kohtaamisessa on vielä paljon opittavaa"


Summary: Poliisiammattikorkeakoulun mukaan moottoripyöräjengi Helvetin enkeleiden jäsenten läheisillä on muita suurempi riski joutua epäasiallisen vaikuttamisen kohteeksi. Reputettu hakija asui jo omillaan, kun isä liittyi Helvetin enkeleihin.

Hämeenlinnan hallinto-oikeus on hylännyt valituksen, joka koski Poliisiammattikorkeakoulun oppilasvalintaa. Valituksen syy oli erikoinen.
 Poliisiammattikorkeakoulu ei hyväksynyt poliisitutkinnon opiskelijaksi pääsykokeen läpäissyttä hakijaa, koska hakijan isä kuului Helvetin enkeleihin.
 Pääsykokeen läpäisseiden valinta opiskelijoiksi on ehdollinen siihen saakka, kunnes suojelupoliisi on tehnyt heistä turvallisuusselvityksen. Selvityksen jälkeen koulu päättää opiskelijaksi hyväksymisestä.
 Koulutuspaikka hylättiin sillä perusteella, että hakijan isä oli Helvetin enkelien jäsen, ja se vaikutti hakijan luotettavuuteen. Poliisi pitää moottoripyöräjengi Helvetin enkeleitä järjestäytyneenä rikollisryhmänä.
 Poliisiammattikorkeakoulun hallitus hylkäsi hakijan oikaisuvaatimuksen päätöksestä.
 – Luotettavuus ei riipu vain henkilön omista valinnoista, vaan myös sellaisista seikoista, joihin hakija ei voi vaikuttaa, Poliisiammattikorkeakoulun hallitus perusteli ratkaisua.
 Hakijan mukaan hänen isänsä erosi Helvetin enkeleistä sen jälkeen, kun Poliisiammattikorkeakoulu oli evännyt hakijan koulutuspaikan.
 Isän jengitaustaa lukuun ottamatta hakijaa pidettiin nuhteettomana
 Poliisiammattikorkeakoulu ei epäillyt, että hakija olisi pyrkinyt kouluun asiattomasti esimerkiksi tietojen urkkimistarkoituksessa. Hakija oli nuhteeton ja luotettava henkilö.
 Hylkäysperuste oli, että Helvetin enkeleiden jäsenten läheisillä on muita hakijoita suurempi riski joutua sellaisen epäasiallisen vaikuttamisen kohteeksi, joka vaarantaisi poliisin tehtävien asianmukaista ja riippumatonta hoitamista.
 Poliiseilla on esimerkiksi pääsy rikostutkintaan liittyviin rekistereihin, jotka voisivat kiinnostaa myös järjestäytynyttä rikollisuutta. Opiskelijaksi hyväksyttävällä ei saa olla sellaisia sidonnaisuuksia, jotka vaarantavat poliisitehtävien asianmukaista ja riippumatonta hoitamista.
 Poliisiammattikorkeakoulu arvioi, että poliisien läheiset suhteet järjestäytyneen rikollisuuden toimijoihin muodostavat vaikeasti hallittavan turvallisuusriskin.
 Hakija arvioi valituksessaan hallinto-oikeudelle, että hän pitää hyvin epätodennäköisenä sitä, että hänen isänsä tulisi koskaan tavoittelemaan omaa etuaan hakijan ammatin kautta.
 Nainen suoritti vapaaehtoisen asepalveluksensa kiitettävästi
 Poliisin ammatti oli hakijan pitkäaikainen haave. Hän kävi myös naisten vapaaehtoisen asepalveluksen ja kotiutui vänrikkinä kiitettävin paperein.
 Kun hakijan isä liittyi Helvetin enkeleihin, hakija asui jo omillaan. Nainen kokee, ettei hän ole kasvanut Helvetin enkeleiden toiminnan vaikutuksen alaisena, eikä isän järjestö ole vaikuttanut hänen elämäänsä.
 Valittaja oli kertonut turvallisuusselvitykseen liittyvässä haastattelussa, että hänen isänsä on Helvetin enkelien jäsen ja hakijalla oli säännöllinen yhteys isäänsä. Hakija oli vieraillut kahdesti Helvetin enkelien kesäjuhlissa.
 Isä oli tietoinen tyttärensä aikeista pyrkiä poliisikoulutukseen.
 Valittaja vaati hallinto-oikeudessä, että läpäistyn pääsykokeen jälkeen hänelle pitäisi myöntää opiskelupaikka.
 Valituksessaan nainen katsoo, että häntä ei arvioitu yhdenvertaisesti omien arvojensa, saavutuksiensa ja elämäntapojensa mukaan, vaan sen sijaan hän tuli ennakkoluuloisesti leimattua isänsä takia. Hakija koki päätöksen syrjiväksi, koska ei itse pysty vaikuttamaan luotettavuuteensa, koulutukseensa ja mahdollisuuksiinsa elämässään.
 Hämeenlinnan hallinto-oikeus hylkäsi valituksen koulutuspaikan eväämisestä elokuun lopussa. Hallinto-oikeuden mukaan päätös on lainvoimainen, siitä ei ole tehty jatkovalitusta.
 Poliisiammattikorkeakoulu sijaitsee Tampereella. Miikka Varila / Yle
 Kaksi Venäjän kaksoiskansalaista on jäänyt ilman opiskelupaikkaa
 Poliisiammattikorkeakoulu on aiemminkin evännyt opiskelupaikan hakijan mahdollisen turvallisuusriskin vuoksi.
 Poliisikorkeakoulu  on evännyt koulutuspaikan Venäjän kaksoiskansalaiselta  hakijaan mahdollisesti kohdistuvan painostusriskin vuoksi. Korkein hallinto-oikeus (KHO) on vahvistanut päätöksen vuonna 2020.
 Päätöksen perusteena ei ollut silloinkaan se, etteikö hakija olisi ollut henkilökohtaiselta taustaltaan ja ominaisuuksiltaan nuhteeton.
 Kyse oli sen riskin arvioinnista, että hakijaa saatettaisiin painostaa käyttämään tai paljastamaan salassa pidettäviä tietoja, joihin hänellä olisi poliisina pääsy. Hakijalta evättiin opiskeluoikeus, koska hänen ei katsottu täyttävän opiskelijalta edellytettävää luotettavuutta henkilöturvallisuusselvityksessä ilmenneiden ulkomaansidonnaisuuksien perusteella.
 KHO:n ratkaisussa todetaan, ettei Venäjän kansalaisuutta ole kuitenkaan yksin pidettävä sidonnaisuutena, joka aina, ja jo sellaisenaan vaarantaisi poliisin tehtävien asianmukaisen ja riippumattoman hoitamisen.
 Tämän tapauksen jälkeen toinenkin Venäjän kaksoiskansalainen on jäänyt ilman opiskelupaikkaa.
 Vuosikymmenen aikana lisäksi yksi pääsykokeen läpäissyt hakija on jäänyt ilman opiskelupaikkaa huomattavan suuren ulosotossa olleen velkamäärän takia. Kyseisessä tapauksessa hakijan riski joutua painostuksen tai hyväksikäytön kohteeksi arvioitiin tavanomaista suuremmaksi erityisen huonon taloudellisen tilanteen vuoksi.
 Vuosittain pari pääsykokeen läpäissyttä hylätään rikostaustansa vuoksi
 Poliisiammattikorkeakoulussa ilmenee keskimäärin noin kaksi tapausta vuodessa, joissa hakijoilla on omaa rikostaustaa. Silloin poliisilta vaadittava nuhteettomuus ei toteudu.
 Linjana on ollut, ettei yksittäinen ylinopeussakko estä opiskelupaikkaa, mutta juuri enempää ei sallita.
 Esimerkiksi useat liikennerikkeet lyhyen ajan sisällä tai virkamiehen väkivaltainen vastustaminen juopumuspidätyksen yhteydessä johtavat opiskelupaikan eväämiseen hyväksytystä pääsykokeesta huolimatta.
 Voit keskustella Poliisiammattikorkeakoulun opiskelijavalinnoista lauantaihin 6. marraskuuta 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 KHO: Poliisiammattikorkeakoulu sai evätä Venäjän kaksoiskansalaisen opiskelupaikan mahdollisen painostusriskin takia
 Poliisiammattikorkeakoulu ketjutti poliisimiehen määräaikaisuuksia laittomasti – hallinto-oikeus määräsi maksamaan korvauksia
 Hovioikeus lievensi Poliisiammattikorkeakoulun opettajan tuomiota: oikeuden mukaan kyse ei ollut seksuaalisesta hyväksikäytöstä

Isän jäsenyys Helvetin enkeleissä vei tyttären opiskelupaikan poliisikoulussa


Summary: Tutkija Pia Vuolannon mukaan rokottamattomat pyrkivät ottamaan asioista selvää itse. Lääkintöneuvos Heikki Pälve ei ymmärrä henkilöitä, jotka kieltäytyvät koronarokotteesta periaatesyistä.

Suomi on saavuttamassa 80 prosentin rokotuskattavuuden, mutta vajaa 700 000 suomalaista on yhä valinnut olla ottamatta rokotetta koronavirusta vastaan.
 Tutkija  Pia Vuolanto  sanoo  Marja Sannikan  haastattelussa, että nykyinen keskustelu rokotuksista luo liikaa vastakkainasettelua rokottamattomien ja rokotettujen välille. Vuolanto vetää kansainvälistä tutkimushanketta rokottamattomiin henkilöihin liittyen.
 Vuolannon mukaan syyllistäminen tekee enemmän hallaa rokotuskattavuudelle ja aiheuttaa rokottamattomille ulkopuolisuuden tunnetta.
 – Yksilötasolla on oikeus olla ottamatta rokotetta ja me olemme yhteiskuntana tehneet sen ratkaisun, että se on vapaaehtoista. Silti yksilöä syyllistetään siitä, että hänen ratkaisullaan on yhteisötason seurauksia. Yhteisön tulee ottaa huomioon kaikki jäsenensä.
 Vuolannon mukaan Suomessa rokote-epäröijiä on kaikista väestöryhmistä hyvin erilaisilla taustoilla. Tiedevastaisia joukossa ei kuitenkaan juuri ole.
 – Enemmän on halua ottaa itse selvää asioista, lukea tieteellisiä tutkimuksia ja käydä kuuntelemassa eri asiantuntijoita siitä, mitä he sanovat rokotteista.
 Lääkintöneuvos  Heikki Pälve  esitti  taannoisessa mielipidekirjoituksessaan , että rokottamattomat henkilöt voisivat korvata ainakin osin mahdollisesta koronavirustartunnasta seuraavat terveydenhoidolliset kustannukset.
 Pälve toteaa Sannikan haastattelussa, ettei hän koe syyllistäneensä rokottamattomia. Silti hän ei katso periaattellista kieltäytymistä rokotuksista hyvällä ja hämmästelee halua kyseenalaistaa koronarokotteiden kehittämiseksi tehty työ.
 – Millä ihmeen älyllä ja osaamisella tavallinen maallikko kykenisi tässä tilanteessa katsomaan, että tämä rokote on turvallinen tai ei ole turvallinen?
 Pälve sanoo, että rokotusten vapaaehtoisuudesta huolimatta rokottamattomat aiheuttavat yhteiskunnalle kuormitusta.
 – Henkilöllä on tietenkin oikeus kieltäytyä rokotuksista eikä hänen tarvitse sitä mitenkään perustella, mutta se loiskahtaa yhteiskuntaan pahasti. Siitä seuraa se, että tämä epidemia jatkuu ja leviää.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 5.11.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Tutkijan mukaan syyllistäminen ei lisää rokotuskattavuutta – lääkintöneuvos hämmästelee rokotteiden kyseenalaistajia


Summary: Uudet ohjeet vaikean koronatilanteen lisäksi ovat aiheuttaneet sekaannusta, hämmennystä ja pelkoa riskiryhmissä.

Tänä vuonna ilmaisen influenssarokotteen saa aiempaa harvempi riskiryhmäläisen lähipiiriin kuuluva.
 Maksuttoman rokotteen voi aiemmista vuosista poiketen saada määritelmän  mukaan vain vakavalle influenssalle erityisen alttiiden lähipiiri.  Tällaisia ovat esimerkiksi vaikeasti syöpää sairastavat tai keuhkoahtaumatautia sairastavien läheiset.
 Enää esimerkiksi astmaatikkojen ja diabeetikkojen perheenjäsenet eivät saa maksutonta rokotetta.
 Uusi käytäntö on hämmentänyt ja ihmetyttänyt monia riskiryhmään kuuluvia. Keskustelua on käyty muun muassa astmaatikkojen keskusteluryhmissä Facebookissa.
 Monia on ihmetyttänyt esimerkiksi se, miksi juuri tänä syksynä lähipiiriläisten rokotteita on ryhdytty rajoittamaan, kun viranomaiset varoittavat rajusta influenssa-aallosta ja painottavat, että sekä influenssalta että koronalta pitäisi suojautua mahdollisimman hyvin. Riskinä on, että  influenssaviruksen jälkeen koronaviruksen voi saada herkemmin – tai toisinpäin.
 Äiti: Miksi astmaatikkojen suojeleminen ei ole enää tärkeää?
 Nurmijärveläinen astmaa sairastava  Pia Lahnamaa  on jo saanut influenssarokotuksen. Rokotuspisteellä hänelle sanottiin, että myös hänen lähipiiriinsä kuuluvan 14-vuotiaan poikansa on mahdollista saada rokote äidin astman takia – kuten aiemminkin.
 Äiti ehti jo varata ajan pojalle, kunnes koululta tuli viesti, että tänä vuonna astmaatikkojen läheisten pitää ostaa rokote itse.
 – Minusta se tuntuu pahalta. En ymmärrä sitä, miten astmaatikkojen suojeleminen on ollut vuosikausia tärkeää, mutta enää se ei olekaan, Lahnamaa sanoo.
 Hän kertoo miten vaikeaa oli selittää murrosikäiselle pojalle, ettei tämä saakaan tänä vuonna rokotetta koululla. Aina aiemmin tämä on ottanut rokotuksen suojellakseen äitiään.
 Hämmennystä aiheutti myös eri käsitteiden vaikeaselkoisuus: oli vaikea ymmärtää, mihin ryhmään Lahnamaa astmaatikkona influenssarokotuksen yhteydessä kuuluu.
 – Luulin kuuluvani vakavalle influenssalle erityisen alttiiden ryhmään, mutta sitten selvisi, että kuulunkin vain riskiryhmään. Koronarokotteen kohdalla kuulun puolestaan ykkösriskiryhmään, hän kertaa.
 Astmaatikko: Käsittämätön päätös korona-aikana
 Maksuttoman influenssarokotteen saajien lähipiirin rajaamista on perusteltu sillä, että rokotteen halutaan riittävän mahdollisimman monelle. Viime vuonna  influenssarokotteet loppuivat kesken.
 Pia Lahnamaa ymmärtää, että rokotteiden halutaan riittävän paremmin, mutta hän pitää päätöstä outona juuri nyt, kun astmaatikoilla on muutenkin iso huoli terveydestään.
 Lahnamaa voi toki ostaa rokotteen pojalleen, mutta se vaatii vaivaa, kun ensin pitää soittaa terveyskeskukseen ja pyytää resepti, käydä ostamassa rokote apteekista ja käydä pistättämässä rokote terveyskeskuksessa.
 – Onko valtion tärkeää saada raha ostetuista rokotteista, vai onko tarkoitus, että ihmisiä rokotetaan vähemmän? hän kysyy.
 Lahnamaa miettii, riittääkö rokotteita riskiryhmien lähipiirille, kun niitä voi ostaa kuka tahansa, tai voiko vaihtoehtoisesti käydä niin, että rokotteita jää yli.
 Pia Lahnamaa on ottanut kaksi koronarokotetta sekä influenssarokotteen suojellakseen itseään epidemoilta.  Pia Lahnamaa
 Rokotuskäytännöt vaihtelevat, vaikka tarkoitus oli päinvastainen
 Ylen tietojen mukaan kunnissa on noudatettu vaihtelevasti uutta ohjeistusta. Jotkut astmaatikkojen läheiset kertovat saaneensa maksuttoman rokotteen uudesta asetuksesta huolimatta entiseen tapaan.
 Espoon kaupungilta kerrotaan, että vanhasta tottumuksesta esimerkiksi astmaatikon lähipiiriin kuuluvaa ei suoraan käännytetä rokotuspisteen ovelta, vaan tilannetta arvioidaan yksilöllisesti.
 THL:n mukaan lähipiirin rajaamisella oli kuitenkin tarkoitus juuri yhtenäistää rokotuskäytäntöjä kunnissa.
 – Aikaisemmin lähipiirimääritelmää ei ollut kovin virallisesti tehty, ja siinä oli hyvin paljon erilaisia tulkintoja, sanoo ylilääkäri  Hanna Nohynek  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Hänen mukaansa asetuksella haluttiin systematisoida sitä, että lähipiirirokottaminen toteutuisi kauttaaltaan samalla tavalla niille, jotka siitä eniten hyötyvät.
 Lähipiirin määritelmän tarkentamisen tarkoitus on Nohynekin mukaan myös saada rokoteannokset riittämään niin, että niistä olisi paras mahdollinen kansanterveydellinen hyöty.
 Nohynek myös ymmärtää astmaatikkojen lähipiirin mielipahan ja hämmennyksen.
 – Ymmärrän sen hyvin. Jos on aikaisemmin saanut maksuttoman rokotteen, niin silloinhan se on menetetty etu.
 Hän jatkaa, että toisaalta astmaatikko pystyy itse muodostamaan hyvän vasta-ainesuojan rokotteen avulla.
 – Toki heidänkin lähipiirinsä rokottaminen on tärkeää, mutta ei niin tärkeää kuin sellaisten ihmisten lähipiirin, jotka eivät itse pysty muodostamaan hyvää vasta-ainesuojaa influenssaa vastaan tai joille rokotusta ei voida antaa, kuten alle puolivuotiaille lapsille, hän sanoo.
 Nohynek: Jos rahaa olisi enemmän, maksuttomia rokotteita voisivat saada myös muut
 Rokotteita on tilattu tänä vuonna ennätysmäärä, 2,6 miljoonaa annosta, mikä on paljon enemmän kuin viime vuonna.
 Olisiko lähiryhmien rajoittamiselle siis ollut tarvettakaan, vai olisiko rokotteita voinut tilata vain enemmän?
 – Optimaalistahan olisi kansalaisten kannalta se, että kaikki halukkaat saisivat influenssarokotuksen maksuttomana. Sellaiseen ei ole kansallisessa rokotusohjelmassa ja nykyisten sopimusten reunaehdoissa varauduttu, sanoo Nohynek.
 Kysymys on kuin onkin loppujen lopuksi rahasta.
 –Jos maksuttoman rokotuksen saajien ryhmää halutaan laajentaa, se pitää tehdä normaalin prosessin kautta.
 Siihen kuuluu tautitaakan kartoitus, rokottamisen hyöty-haitta-analyysi ja kustannusvaikuttavuuden arviointi.
 – Ja sitten pitää myös rokotusbudjettia lisätä. Tämän hetkisten sopimusten puitteissa meillä ei olisi siihen ollut mahdollisuuttakaan, vaikka olisi haluttukin, hän sanoo.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 6.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Influenssakausi palaa puolentoista vuoden tauolta, ja se huolettaa apulaisylilääkäriä: "Terveydenhuolto voi kuormittua voimakkaasti"
 Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi

Riskiryhmien läheisistä aiempaa harvempi saa nyt ilmaisen influenssarokotteen – astmaatikko: "Minusta tämä tuntuu pahalta"


Summary: Ohjelmointivirhe ei ole vaikuttanut reviirien lukumäärää koskevien viitearvojen laskentaan eikä pienimmän elinvoimaisen populaation määrittelyyn. Viitearvotyön väliraportti julkaistiin syyskuussa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Luonnonvarakeskuksen susikannan suotuisaa suojelutasoa määrittelyyn liittyvässä laskennassa on paljastunut ohjelmointivirhe, jonka vuoksi laskenta tuotti liian pienen viitearvon susilaumojen määrälle. Ohjelmointivirhe ei ole vaikuttanut reviirien lukumäärää koskevien viitearvojen laskentaan eikä pienimmän elinvoimaisen populaation määrittelyyn. Luke kehittää työkaluja susikannan suotuisan suojelutason viitearvon määrittämiseksi.
 - Luku perhelaumoista on ohjelmointivirheen takia ollut virheellinen koska tuloskuva viitearvoksi on piirtynyt väärin ja siitä katsottuna luvusta tulee liian pieni, toteaa ohjelmajohtaja  Katja Holmala  Lukesta.
 Viitearvotyön väliraportti  julkaistiin  syyskuussa. Tekninen laskenta kuitenkin jatkui väliraportin jälkeen ja väliraportti esitteli vasta välituloksia esimerkinomaisesti. Luken kehitysvaiheessa olevan laskentamallin tuottamaa tietoa perhelaumojen alustavista viitearvoista käytettiin pohjana maa- ja metsätalousministeriön valmisteleman kannanhoidollista metsästystä koskevan asetuksen valmistelussa. Luke on valmistelun aikana toimittanut ministeriön käyttöön viimeisimpiä tuloksia laskennan edetessä, ja avustanut tulosten tulkinnassa. Laskenta on vielä kesken.
 – Luke antoi ministeriön asetusvalmisteluvaiheessa ennakkotiedoksi 24 perhelaumaa. Virheen huomaamisen jälkeen tehtiin uusi laskenta ja aiemmin saatu tulos muuttui, Holmala kertoo.
 Ohjelmointivirhe kuitenkin osoitti Lukessa kehitettävän uuden riskiperusteisen menetelmän keskeneräisyyden ja sen, etteivät uudella menetelmällä laskettavat perhelaumojen viitearvot ole vielä käyttökelpoisia. Väliraportissa on esitetty useita vaihtoehtoisia lähestymistapoja viitearvojen määrittämiseen. Näistä ratkaisu, joka perustuu pienimpään elinvoimaiseen populaatioon (PEP) ja kertoimeen, olisi yksi vaihtoehto. Sitä on sovellettu Ruotsissa, ja se on käytettävissä nyt käsillä olevaan päätöstarpeeseen.
 − Luke on erittäin pahoillaan siitä, että virhettä ei havaittu ennen viimeisimpien lukujen toimittamista ministeriölle. Virhe on hyvin valitettava myös sen takia, että Lukessa tiedostetaan suteen liittyvän yhteiskunnallisen keskustelun monimutkaisuus ja vaara, että inhimillinen virhe keskeneräisen työn tiimoilta voi lisätä ei-toivottavaa vastakkainasettelua, kertoo tutkimusylijohtaja  Antti Asikainen  Luken tiedotteessa.
 − Luke tekee kansainvälisestikin pioneerityötä kehittäessään mallinnukseen pohjautuvaa viitearvojen määrittelyä, ja mallin kehittämiseen tarvitaan riittävästi aikaa. Sen vuoksi Luke korostaa työn olevan edelleen vahvasti kehitysvaiheessa, erityisesti uuden riskiperusteisen menetelmän osalta, kertoo ohjelmajohtaja Katja Holmala.
 Viitearvojen määrittämiseen tarkoitettujen työkalujen kehittäminen on vasta puolessa välissä ja myös siihen liittyvä malli on vielä prototyyppi, minkä vuoksi sen antamia lukuja tulee tarkastella alustavina, jotka voivat vielä muuttua.
 Lue seuraavaksi :
 Sari Mikkolaa arvostellaan somessa ja hänelle huudellaan kaupassa – kiivaassa susikeskustelussa vapaaehtoisetkin joutuvat ryöpytyksen kohteeksi
 Maa- ja metsätalousministeriö esittää kaatolupaa 20 sudelle – Ohisalo ja Mikkonen vastustavat
 SLL:n asiantuntija sudenkaatoluvista: "On hyvä, että häiriötä aiheuttavat sudet poistetaan ihmisten pihoilta, mutta nythän ei ole kyse siitä"
 Susikanta kasvaa viidettä vuotta peräkkäin − reviirejä jo yli 50
 Susien kannanhoidollinen metsästys voi toteutua vain, jos suotuisa suojelutaso saavutetaan
 Susihavaintojen määrä räjähti Lapissa, porovahinkoja ilmoitettu pian 250 – "Enemmän kuin koskaan elämäni aikana", sanoo vahinkotarkastaja

Luonnonvarakeskuksen  susikannan suotuisan suojelutason viitearvoja määrittelevässä laskennassa oli ohjelmointivirhe – ministeriölle lähti liian pieni luku


Summary:
Kirsti Paakkasen ystävä Mika Ihamuotila kuvailee Paakkasta suureksi suomalaiseksi, joka kosketti "ihmisten sydämiä kaikkialla".
Aalto-yliopiston muodin emeritaprofessori Pirjo Hirvosen mukaan Kirsti Paakkanen nosti koko suomalaisen vaateteollisuuden merkitystä Suomessa.

Kirsti Paakkasen  ystävä, Marimekon hallituksen puheenjohtaja  Mika Ihamuotila  kuvailee Paakkasta poikkeukselliseksi yrittäjäksi ja suureksi suomalaiseksi, joka "kosketti ihmisten sydämiä kaikkialla".
 Yritysjohtaja, entinen Marimekon toimitusjohtaja ja omistaja Kirsti Paakkanen kuoli 92-vuotiaana.
 Ihamuotila antoi kommentinsa Ylelle sähköpostitse.
 – Kirsti näytti esimerkillään, että kaikki on mahdollista, kun asioita tehdään yhdessä ja toinen ihminen mielessä. Olen nöyrän kiitollinen yhteisistä hetkistämme ja viestikapulasta, jonka hän uskalsi ojentaa käteeni 15 vuotta sitten, Ihamuotila kirjoittaa.
 Kirsti Paakkanen marraskuussa 2002. Pekka Sakki / Lehtikuva
 Marimekon toimitusjohtaja  Tiina Alahuhta-Kasko  puolestaan kuvailee Paakkasta rakkaaksi ystäväkseen ja oppiäidikseen.
 – Hän oli aina aito oma itsensä, ja hänellä oli aseista riisuva, voimaannuttava vaikutus ihmisiin. Kirsti opetti, että sydän sytyttää sydämet, ja kohtasi jokaisen ihmisen ainutlaatuisena lahjakkuutena.
 Viestissään Alahuhta-Kasko toteaa myös, että ilman Paakkasen visiota, rohkeutta ja periksiantamattomuutta Marimekkoa ei olisi.
 – Kirsti pelasti Marimekon. Me marimekkolaiset vaalimme Kirstin muistoa ja häneltä saamiamme oppeja sydämissämme ja jatkamme Marimekon tarinaa hänen esimerkkinsä inspiroimina. Olemme todella surullisia rakkaan Kirstin poismenosta.
 Merkittävä rooli myös vaateteollisuuden ulkopuolella
 Aalto-yliopiston muodin emeritaprofessori  Pirjo Hirvosen  mukaan Kirsti Paakkasen merkitys suomalaiselle vaateteollisuudelle ja muodille on ollut suuri.
 – Kirsti Paakkanen omalla energisyydellään ja visionäärisyydellään nosti erittäin paljon koko tämän alan, designin ja liiketaloudellisen roolin merkitystä Suomessa, Hirvonen sanoo.
 – Hän pystyi omalla toiminnallaan vaikuttamaan siihen, että alemmalle tasolle pudonnut liiketoiminta nousi taas korkeammalle, nähtiin asiat ja toteutettiin ne positiivisesti ja tuloksellisesti.
 Paakkasen rooli oli merkittävä myös vaateteollisuuden ja muoti-alan ulkopuolella.
 – Hänen merkityksensä on valtava. Aloitetaan vaikka mainostoimisto Womenan perustamisesta 1960-luvulla. Se oli naisille tarkoitettu mainostoimisto. Kirsti oli kova feministi jo siihen aikaan, sanoo Paakkasesta vuonna 2020 julkaistun elämäkerran kirjoittanut  Ulla-Maija Paavilainen .
 Ulla-Maija Paavilainen kirjoittama Suurin niistä on rakkaus - Kirsti Paakkasen tarina -kirja julkaistiin vuonna 2020. Jonne Räsänen / Otava
 Paavilainen kuvailee Paakkasta voimakastahtoiseksi, vahvaksi ja karismaattiseksi henkilöksi.
 – Minulle tuli yllätyksenä, kun tutustuimme paremmin, miten sydämellinen, lämmin ja maalaishenkinen nainen hän kaiken sen loiston, glamourin ja menestyksen takana olikaan.
 Asiakkaat olivat tärkeitä
 Kirsti Paakkasta sanotaan usein Marimekon pelastajaksi. Hän osti talousvaikeuksien kanssa kamppailleen Marimekon 1990-luvun alussa. Emeritaprofessori Hirvosen mielestä ilmaisu ei ole suurenneltu.
 – Hän todella otti siinä ison riskin ja hänellä oli vahva tahto toteuttaa se, mihin hän uskoi ja hän myös teki sen.
 – Hänellä oli suuri näyttämisen halu ja taito sekä kyky valita oikeat ihmiset ympärilleen niin, että Marimekon kohtalo pelastui, sanoo Paavilainen.
 Aalto-yliopiston muodin emeritaprofessori pitää Kirsti Paakkasen kädenjälkeä suomalaisessa vaateteollisuudessa ja muodissa merkittävänä.
 Paakkanen otti emeritaprofessori Hirvosen mukaan haltuun Marimekolle aiemmin tuntemattoman osa-alueen, bisnespukeutumisen.
 – Se oli, mitä hän alleviivasi ja halusi nostaa. Ehkä hän näki siinä myös merkittävän ja tärkeän markkinaraon, joka puuttui suomalaiselta vaateteollisuudelta.
 Paakkasen toiminnasta välittyi ulkopuolisille tunne siitä, että hän arvosti kaikkia yrityksen työntekijöitä titteleistä välittämättä. Myös Marimekon asiakkaita hän arvosti suuresti, Hirvonen sanoo.
 – Hänelle he olivat ihan yhtä tärkeitä. Se oli minusta hienoa.
 Jukka Rintala: Paakkanen auttoi monia suunnitelijoita
 Paakkanen nosti toimitusjohtajana suunnittelijoita esille. Tätä korostaa myös muotisuunnittelija  Jukka Rintala , joka tutustui Paakkaseen 1990-luvun alussa. He ystävystyivät ja ovat pitäneet yhteyttä Marimekko-vuosien jälkeenkin.
 Rintalan mukaan Paakkanen auttoi monia suunnittelijoita urallaan, myös Rintalaa itseään.
 – Hän loi sellaista uskottavuutta sille asialle, Rintala sanoo.
 – Hän oli ankara monissa asioissa, sanoi suoraan, esitti mielipiteensä ja arvosti.
 Muotisuunnitelija Jukka Rintalan mukaan Kirsti Paakkanen ymmärsi designin arvon vaatteissa. Ronnie Holmberg / Yle
 Rintala kuvailee Paakkasta ihmiseksi, joka oli rohkea ottamaan uusia askeleita. Rintala ja Paakkanen tapasivat viimeksi kesällä.
 Myös Ulla-Maija Paavilainen piti Paakkaseen yhteyttä tämän elämän loppumetreille saakka. Paavilainen kertoo, että Paakkanen otti tyynesti vastaan iän ja koronaviruspandemian aiheuttamat liikkumisen rajoitukset ja nautti elämästään kotona.
 – Hän seurasi hyvin aktiivisesti maailman menoa, taloutta ja politiikkaa ja halusi keskustella niistä.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 6.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Marimekon pelastaja Kirsti Paakkanen on kuollut

Mika Ihamuotila: "Kirsti näytti esimerkillään, että kaikki on mahdollista" – muodin emeritaprofessori korostaa Paakkasen roolia koko alan nostajana


Summary: OP:n toimitusjohtaja Timo Ritakallio luonnehtii Fedin ilmoitusta osto-ohjelman supistamisesta "odotetuksi käännepisteeksi". Myös Nordean Tuuli Koivu pitää sitä virstanpylväänä koronatoipumisessa. Suurta kuvaa päätös ei kuitenkaan muuta.

Tämän viikon keskiviikkoa voi pitää merkkipaaluna pandemia-ajan rahapolitiikassa.
 Yhdysvaltojen keskuspankin (Fed) pääjohtaja  Jerome Powell   kertoi keskiviikkoiltana  Suomen aikaan, että massiivisen koronaviruspandemiaan liittyvän elvytysohjelman keventäminen alkaa tässä kuussa. Fed leikkaa ohjelmaa 15 miljardilla dollarilla kuukaudessa.
 Keskuspankki on ostanut koronakriisin puhkeamisen jälkeen markkinoilta pääasiassa Yhdysvaltojen liittovaltion joukkovelkakirjoja kuukausittain vähintään 120 miljardin dollarin arvosta. Ohjelman on ollut tarkoitus lieventää pandemian aiheuttamia vaurioita taloudessa. Fed perustelee joukkovelkakirjalainojen ostojen leikkaamista sillä, että maan talous on kriisin jäljiltä nyt tukevassa kasvussa.
 Finanssiryhmä OP:n toimitusjohtaja  Timo Ritakallio  luonnehtii Fedin päätöstä "odotetuksi käännepisteeksi".
 Tästä lähtien markkinat alkavat vielä tarkemmin lukea viestejä siitä, missä tahdissa ostoja vähennetään ja missä vaiheessa ohjauskorkoa muutetaan, Ritakallio sanoo.
 – Markkinoilla moni ajattelee niin, että nyt kun ollaan aika hyvässä talouskasvussa, pitäisi tehdä näitä toimenpiteitä. Kun seuraava laskusuhdenne on edessä, olisi sitten varaa lisätä arvopaperiostoja ja mielellään myös laskea korkoja. Sen takia nyt pitäisi ehtiä lopettaa poikkeukselliset toimet ja saada vähän korkojakin nostettua.
 Keskuspankkiireilla on edessä tasapainoilua, toteaa OP:n toimitusjohtaja Timo Ritakallio. Rinna Härkönen / Yle
 Pankkikonserni Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  pitää Fedin päätöstä niin ikään yhtenä virstanpylväänä koronatoipumisessa. Hänen mukaansa odotuksena on, että Fed nostaa ohjauskorkoaan jo ensi vuonna.
 – Suhteutettuna rahapolitiikan yleisilmeseen, ei tämä [keskiviikkoinen ilmoitus] kuitenkaan tule kertaheitolla rahoitusolosuhteita muuttamaan, Koivu sanoo.
 Rahapolitiikka on jo ollut pitkään kevyttä. Keskuspankit ovat vuosia pyrkineet saamaan taloutta vauhtiin matalilla koroilla ja ostamalla markkinoilta arvopapereita.
 Ritakallio painottaa, että Fedin ilmoituksen merkittävyyttä pystytään arvioidaan tarkemmin vasta, kun nähdään mitä tästä seuraa.
 – Ei ole tapahtunut mitään niin dramaattista, että se muuttaisi lähikuukausina talous-, korko- tai valuuttakehitystä, Ritakallio sanoo.
 Keskuspankki onnistui viestinnässään
 Yhdysvaltojen keskuspankkia pidetään yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa maailman vaikutusvaltaisimpana keskuspankkina. Siksi sijoittajat seuraavat sen päätöksiä tarkkaan.
 Keskiviikkoinen ilmoitus ei kuitenkaan juuri näkynyt markkinoilla. Osakkeiden arvot eivät heilahdelleet. Keskeiset yhdysvaltalaiset kurssikehitystä seuraavat indeksit avautuivat perjantaina nousuun.
 Tämä kertoo siitä, että päätöstä ohjelman leikkaamisesta osattiin odottaa. Fed on siis onnistunut viestinnässään, sanoo Koivu.
 Yhdysvaltojen koronaelvytys ja poikkeuksellisen kevyt rahapolitiikka osto-ohjelmineen ja mataline korkoineen ovat näkyneet markkinoilla osakkeiden arvon nousuna. Pelkona on ollut, että nyörien kiristäminen tapahtuu liian nopeasti ja synnyttää markkinoilla sekasortoa.
 Näin tapahtui vuonna 2013, jolloin Fedin silloinen pääjohtaja  Ben Bernanke  yllättäen ilmoitti finanssikriisin jälkeisten arvopaperiostojen supistamisesta. Osakemarkkinat sukelsivat tämän seurauksena.
 Nordean Tuuli Koivun mukaan EKP tuskin seuraa Fediä korkopäätöksissään vaan sovittaa päätöksensä euroalueen olosuhteisiin. Mikko Koski / YLE
 Onko pelko äkkiliikkeistä osoittautunut tällä erää turhaksi? Voiko ohjelmien supistaminen olla nyt helpompaa?
 – Yhdysvaltojen osalta ehkä näin, mutta on mahdotonta tehdä tässä vaiheessa sellaista johtopäätöstä, että tämä kiristyssykli olisi jotenkin helpompi. Varmasti vanhoista virheistä on paljon opittu ja se auttaa viestintäpuolessa, Koivu sanoo.
 Helpotusta ei odota myöskään Ritakallio.
 – Ei mielestäni [voi sanoa, että olisi helpompaa]. Inflaatiopaineet ovat koko ajan pikkasen kovemmat kuin on ennakoitu. Keskuspankkiirit joutuvat tasapainoilemaan, mitä tehdään, hän sanoo.
 Yhdysvaltojen taloudessa on tällä hetkellä paljon epävarmuutta.
 Hintojen nousupaineet ovat kovat ja maan työmarkkinoilla on haasteita. Yhdysvaltojen työmarkkinoilta puuttuu miljoonia työntekijöitä, Koivu sanoo.
 – Keskuspankin pitää varmasti jatkaa kommentointia kieli keskellä suuta ja analysoida tarkasti, miten talous kehittyy.
 Fed pitää nopeaa inflaatiota edelleen siirtymäkauden ilmiönä.
 Miten Fedin päätös vaikuttaa Eurooppaan?
 Yhdysvalloissa koronaviruspandemiasta toipuminen alkoi Eurooppaa nopeammin. Siellä myös inflaatiokehitys on ollut Eurooppaa voimakkaampaa.
 – Euroalueen tilanne on monella tavalla erilainen, Koivu sanoo.
 Myös Euroopan keskuspankin (EKP) on uumoiltu ilmoittavan pian pandemiaan liittyvien arvopaperiostojen laskemisesta.
 EKP  aikoo jatkaa  arvopaperiostoja "ainakin" maaliskuun loppuun asti ja siitä eteenpäin tarpeen mukaan: niin kauan, kunnes neuvosto katsoo koronapandemian kriisivaiheen päättyneen. Ohjauskorkoa ei muuteta ennen kuin arvopaperiostot on lopetettu, pääjohtaja  Christine Lagarde  on todennut monta kertaa.
 – Euroalueella hankaluus on ollut se, että ollaan kymmenen vuotta ryvetty liian matalassa inflaatiossa. Luulen, että EKP:lla on aito halu, että inflaatiosta tulee pysyvä. En siksi odota, että rahapolitiikan elvytystä hirveän nopeasti puretaan, Koivu sanoo.
 Koivun mukaan EKP tuskin seuraa Fediä korkopäätöksissään vaan se sovittaa päätöksensä euroalueen olosuhteisiin.
 – Ehkä oppuvuonna 2023 koronnosto voi olla mahdollinen, mutta ensin meidän täytyy nähdä palkkojen kiihtyvän ja talouksien toipuvan edelleen.
 Lue lisää:
 Tuleeko koronnosto ensi vuonna? Euroopan keskuspankki päätti jatkaa elvytystä toistaiseksi entiseen malliin inflaatiosta huolimatta

Tällä viikolla tapahtui rahapolitiikan "käännepiste", mutta markkinoilla se ei näkynyt – onko osto-ohjelmien alasajo pelättyä helpompaa?


Summary: Riistakeskuksen Rannikko-Pohjanmaan ja Pohjanmaan hirvitalousaluesuunnittelija pitää harvinaisena sitä, että nimenomaan rannikolla on jouduttu jättämään metsästys tauolle tänä syksynä. Asetetut kantatavoitteet on alueella arvioiden mukaan saavutettu.

Jalasjärven riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja  Hannu Raja  esittelee uudenkarheaa Alapään Eränkävijöiden lahtivajaa, jossa saalis leikellään jahdin päätteeksi.
 Tila on tänäkin syksynä ahkerasti käytössä, koska hirviä alueella on riittänyt.
 Eteläpohjalaisyhdistyksen lähes 90 hirvenkaatolupaa on tältä syksyltä jo käytetty vain parin jahtiviikonlopun aikana, ja nyt päätettiin ottaa käyttöön myös 35 pankkilupaa.
 Pankkiluvat ovat lupia, joita haetaan keväällä ylimääräisinä ja joiden käytöstä päätetään syksyllä sen mukaan, onko mailla hirviä kaadettavaksi asti.
 – Hirviä tuntuu olevan hyvin ja suuria alueita on vielä käymättä läpi, ettei tule isoja vahinkoja eikä hirviä jää suuria määriä niin sanotusti kätköihin, Raja kertoo.
 Hannu Rajan mukaan hirviä Jalasjärvellä riittää, mutta kannanhoidossa on onnistuttu hyvin. Mirva Ekman / Yle
 Hirvitiheydet voivat vaihdella saman paikkakunnan sisälläkin.
 – Jalasjärven itäpuolella on vähemmän hirviä kuin länsipuolella. Tämä kuuluu kahteen hirvitalousalueeseen, ja 3-tien länsipuolella, Rannikko-Pohjanmaa kolmen alueella on enemmän hirviä kuin toisella puolella, Raja sanoo.
 Jahti tauolla osassa Pohjanmaata
 Yle uutisoi tällä viikolla, että  osa hirviporukoista on jättänyt jahdin kesken  hirvien vähyyden vuoksi Rannikko-Pohjanmaan hirvitalousalueilla.
 Riistakeskuksen Rannikko-Pohjanmaan ja Pohjanmaan hirvitalousaluesuunnittelija  Joni Saunaluoma  pitää tilannetta harvinaisena.
 – Esimerkiksi sisämaassa näin on tapahtunut useamminkin, mutta en muista äkkiseltään, että Rannikko-Pohjanmaalla olisi jouduttu jättämään jahtia kesken, hän sanoo.
 3-tie erottaa Rannikko-Pohjanmaa 3- ja Pohjanmaa 1-hirvitalousalueet toisistaan. Länsipuolella hirvihavaintoja tehdään itäpuolta enemmän. Mirva Ekman / Yle
 Syy löytynee Saunaluoman mukaan siitä, että asetettuihin hirvikantatavoitteisiin on joillakin alueilla vihdoin päästy.
 – Se näkyy konkreettisesti metsästäjille niin, että on enemmän alueita, joilla on vähemmän hirviä ja niitä on myös vaikeampi löytää.
 Lue myös:   Hirvikanta alkaa olla tavoitteessaan Vaasan ja Kokkolan seuduilla
 Lupien määrä väheni
 Jalasjärvellä jahti jatkuu ja Hannu Raja kertoo Riistakeskuksen arvioineen, että ensi vuonna alueelle on tulossa enemmän lupia kuin tänä vuonna.
 – Täällä kantaa on hoidettu hyvin, ja hirvituhot ja onnettomuudet ovat olleet vähäisiä. Hirviä kuitenkin metsissä on havaintojenkin perusteella, Raja toteaa.
 Luonnonvarakeskuksen (Luke) arvion mukaan  hirvikannan koko syksyn 2020 jahdin jälkeen  oli noin 82100 hirveä (95 prosentin luottamusväli 70500–95400 hirveä).
 Tänä vuonna lupia jaettiin 41 632, mikä on noin 6 000 lupaa edellisvuotta vähemmän.
 Hirvikato osissa Rannikko-Pohjanmaata on herättänyt hirviporukoissa keskustelua siitä, päästäänkö ensi vuonna jahtiin ollenkaan. Riistatalousaluesuunnittelija Joni Saunaluoma rauhoitteli seuroja jo aiemmin viikolla.
 –Joillain seuroilla ja alueilla lupia on kyllä vähemmän kuin aiemmin, mutta Pohjanmaalla päästään silti jatkossakin hirvijahtiin.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 6. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:   Hirvi- ja peurajahti tuottanee tänäkin vuonna 10 miljoonaa kiloa lihaa – saalistiedot netissä nyt aiempaa ajantasaisempina
 Valkohäntäpeuran runsastuminen lisäsi pyyntilupia, mutta hirviluvat vähenivät

Metsästysseura otti käyttöön ylimääräisetkin hirvenkaatoluvat Jalasjärvellä – vaikka osa seuroista lopetti jahdin kesken, paikoitellen hirviä riittää