Summary: Painettua sanomalehteä lukee yli puolet 15 vuotta täyttäneistä suomalaisista.

Valtaosa eli 96 prosenttia 15 vuotta täyttäneistä suomalaisista lukee sanomalehtiä, selviää Kansallisen Mediatutkimuksen mittauksesta.
 Sanomalehtiä luetaan tasapuolisesti kaikissa eri väestöryhmissä. Sanomalehdet tavoittavat eri-ikäisistä suomalaisista 91–97 prosenttia, kaikissa ammattiryhmissä työskentelevistä 91–99 prosenttia ja eri tuloisista kotitalouksista 95–98 prosenttia.
 – Suomalaiset ovat jälleen todistetusti osoittaneet olevansa kiinnostuneita journalismin periaatteiden mukaan toimitetuista, luotettavista uutis- ja ajankohtaissisällöistä. Tämä on hieno asia meille kaikille sekä yhteiskunnallisesti että paikallisesti, kertoo Uutismedian liiton markkinointi- ja tutkimusjohtaja  Sirpa Kirjonen .
 Yli 65-vuotiaat lukevat eniten painettua sanomalehteä Sähköisessä muodossa sanomalehtien sisältöjä lukee 86 prosenttia kaikista suomalaisista ja 25–44-vuotiaista 94 prosenttia. Vähiten sähköisiä kanavia käyttävät 65 vuotta täyttäneet, mutta heistä kolme neljästä eli 75 prosenttia lukee sisältöjä sähköisesti joko paperilehden rinnalla tai pelkästään sähköisesti.
 Painettua sanomalehteä lukee kaikista 15 vuotta täyttäneistä suomalaisista 56 prosenttia. Painetun sanomalehden lukeminen painottuu yli 65-vuotiaisiin. Heistä neljä viidestä lukee painettua sanomalehteä ja 15–34-vuotiaista vain vajaa kolmannes.
 Sekä painetussa että sähköisessä muodossa sanomalehteä lukee yli kaksi miljoonaa suomalaista. Vain sähköisessä muodossa sanomalehtensä lukee 1,7 miljoonaa suomalaista, pelkästään painettuna 423 000 suomalaista.
 KMT-tutkimukseen vastaa vuosittain 23 000 vähintään 15-vuotiasta suomalaista.

Lähes kaikki 15 vuotta täyttäneistä suomalaisista lukee sanomalehtiä


Summary: Miljardööri Jeff Bezosin Blue Origin -yhtiön toisen miehitetyn lennon on määrä nousta ilmaan keskiviikkona kello 17 Suomen aikaa.

William Shatnerin  on keskiviikkona määrä mennä rohkeasti sinne, minne jo muutama muukin on mennyt. Nimittäin avaruuteen.
 90-vuotias, alkuperäisen Star Trek -ohjelman kapteenina  James T. Kirkinä  tunnettu Shatner nousee Amazon-miljardööri  Jeff Bezosin  Blue Originin NS-18-avaruusalukseen ja suuntaa kohti ulkoavaruutta – jos sää sallii. Lennon oli määrä lähteä jo tiistaina, mutta sitä jouduttiin siirtämään tuuliolosuhteiden vuoksi.
 Blue Origin kirjoitti Twitterissä tiistaina, että keskiviikon lähtö on aikataulussaan. Tarkalleen ottaen lähdön on määrä tapahtua kello 17 Suomen aikaa Yhdysvaltain Texasista, läheltä Van Hornin pikkukaupunkia.
 Shatnerin lisäksi lennolla ovat mukana entinen Nasan insinööri  Chris Boshuizen , Blue Originin lento-operaatioiden johtoon kuuluva  Audrey Powers  sekä terveysalan yrittäjä  Glen de Vries . Lennon on määrä kestää kymmenen minuuttia.
 Shatnerista tulee lennon myötä maailman vanhin avaruudessa käynyt ihminen. Hän vie tuon tittelin rouva  Wally Funkilta , joka suoritti vastaavan lennon heinäkuussa vetreässä 82 vuoden iässä. Tuolla lennolla oli mukana myös Bezos.
 – Haluan olla vanhin ihminen, joka on käynyt avaruudessa. Miten hieno juttu onkaan olla "se vanhin tyyppi, joka kävi avaruudessa", Shatner hehkutti  CBS Newsin  haastattelussa maanantaina.
 – Haluan nähdä avaruuden ja maapallon. Haluan nähdä, mitä meidän tulee tehdä, jotta voimme pelastaa maapallon. Haluan sellaisen perspektiivin, mitä minulle ei ole vielä näytetty, hän jatkoi.
 Ahkerana twiittaajana tunnettu Shatner julkaisi maanantaina kuvan Twitterissä keskiviikon lennon neljän hengen miehistöstä
 – Emmekö olekin kaikki suloisia, Shatner kirjoitti saatesanoiksi.
 Avaruudesta palattuaan ikiliikkuja Shatner suuntaa viikonlopuksi Comic-Con-sarjakuvatapahtumiin Indianaan ja Chicagoon.
 Lue myös:
 Valituskirje: Jeff Bezos kiirehti avaruuteen turvallisuuden kustannuksella, yhtiötä syytetään myös seksismistä – työntekijät eivät uskaltaisi lentää miljardöörin raketilla

 (20.7.)
 Miljardööri Jeff Bezos kävi kymmenen minuutin pikavisiitillä avaruudessa  (20.7.)
 Avaruusturismin nousukiito on alkanut – mitä se merkitsee ilmastolle? (20.7.)

William Shatner, 90, laukaistaan avaruuteen tänään – "Se vanhin tyyppi, joka kävi avaruudessa"


Summary: Pirkanmaalla maskisuositukset pysyvät pandemiaryhmän mukaan vielä ennallaan myös kouluissa, vaikka valtakunnallinen suositus poistuikin. Vasta joka kymmenes nuori voinut saada molemmat kaksi koronarokotetta.

Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  poistivat tiistaina valtakunnallisen maskisuosituksen  varhaiskasvatuksesta, kouluista, oppilaitoksista ja korkeakouluista.
 Jatkossa maskisuositukset voivat vaihdella alueellisesti ja oppilaitoksittain. Samalla luovutaan kahden metrin valtakunnallisesti turvavälisuosituksesta opetuksessa.
 Pirkanmaan maskisuositusta päivitettiin lokakuun alussa. Sitä luvattiin tarkastella seuraavan kerran vasta, kun pirkanmaalaiset ovat voineet saada molemmat rokotteensa.
 Tiistaina selvisi, että maskisuositus jatkuu Pirkanmaalla nykyisellään. Maskeja käytetään yhä siis myös kouluissa.
 – Pirkanmaalla ei kannata tässä vaiheessa sössiä asiaa. Koitetaan jaksaa vielä ainakin muutama viikko eteenpäin, Tampereen yliopistollisen sairaalan TAYSin johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sanoo.
 Nuorten rokotukset vielä kesken
 Yli 12-vuotiaiden koululaisten rokotuskattavuus on vielä pandemiaryhmän mukaan Pirkanmaalla liian matala, jotta kuudesluokkalaisia ja sitä vanhempia sekä opettajia koskevasta maskisuosituksesta voitaisiin luopua. Koulujen maskisuositusta arvioidaan seuraavan kerran syysloman jälkeisellä viikolla.
 Pirkanmaalla on nyt rokotettu yli 12-vuotiaista 85 prosenttia kertaalleen ja 73 prosenttia kaksi kertaa. Vasta 10 prosenttia 12–15 -vuotiaista on voinut Pirkanmaalla saada toisen koronarokotteen. Ensimmäisen rokotteen saaneita on lähes 70 prosenttia.
 Pirkanmaalla nuorten rokotukset ovat jäljessä monista alueista, koska rokotukset alkoivat myöhemmin.
 Esimerkiksi Tampereen seudun ammattioppilaitoksessa Tredussa on vedottu työsuojelulakiin, minkä takia maskin käyttöä on vaadittu
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaryhmä piti tiistaina mediainfon, jossa käytiin läpi Pirkanmaan koronatilannetta ja suosituksia. Asiantuntijoina olivat johtajaylilääkäri Juhani Sand, ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine .
 Laineen mukaan ilmaantuvuuskäyrät ovat nousussa ja kevään tasolla. Nyt rokotuskattavuus on parempi kuin keväällä, mutta silti siinä olisi Laineen mukaan parantamisen varaa.
 – Rokottautuminen suojaa sairaalaan joutumiselta, Laine vetoaa.
 Suomi ei ole koronarokotusten mallimaa, vaan monissa Länsi-Euroopan maissa rokotuskattavuus on parempi.
 Sairaalahoidon tarve kasvussa
 Koronapotilaiden sairaalahoidon tarve on Pirkanmaalla kasvussa. TAYSissa on toistakymmentä potilasta hoidossa koronan takia. Neljän viime viikon aikana sairaalahoitoa tarvinneista potilaista 70 prosenttia on ollut täysin rokottamattomia.
 Kahden rokotteen jälkeen sairaalaan joutuneilla on iän lisäksi yleistilaa heikentäviä sairauksia, mutta heidän taudinkuvansa on selvästi lievempi kuin rokottamattomilla nuoremmilla potilailla. He kuuluvat ryhmään, jolle annetaan kolmas koronarokotus.
 – Koronan hoitoon tarvittavat voimavarat ovat pois muusta sairaanhoidosta. Enempää henkilöstöä emme voi siirtää koronapotilaiden hoitoon ilman, että kiireetöntä hoitoa muilta potilailta vähennetään, johtajaylilääkäri Juhani Sand TAYSista sanoo.
 Rokotukset vaikuttavat jo 20–29-vuotiaiden sairaalahoidon tarpeeseen.
 Pirkanmaalla on varmistettu epidemian aikana tähän mennessä 9 760 koronatartuntaa.
 Pirkanmaalla on koulujen syysloma ensi viikolla. Jos on täysi rokotussuoja, matkustaminen on Sandin mukaan Euroopassa suhteellisen turvallista.
 Tartunnat lisääntyneet
 Pirkanmaalla todettiin viime viikolla 378 koronatartuntaa. Suurin osa tartunnoista saadaan Pirkanmaalta. Tartunnat ovat lisääntyneet lähes kaikissa ikäryhmissä. Puolet tartunnoista on edelleen perheiden sisäisiä tartuntoja.
 Kun yhteiskunta avautuu, tulee Jaana Syrjäsen mukaan yhä enemmän tartuntoja, joiden lähdettä ei tiedetä.
 Pirkanmaalla on alueellisia eroja rokottamisessa, tämä voi näkyä esimerkiksi vain joissakin ikäryhmissä.
 Sandin mukaan tartuntojen lisääntyminen on odotettua, sillä väkeä liikkuu kaupungilla taas paljon. Rokotukset eivät puolestaan ole edenneet ihan tavoitteiden mukaan.
 Koronan osuus Tampereen Viinikanlahden jätevesinäytteissä on kasvamassa.
 Pirkanmaan ilmaantuvuusluku on 128 tartuntaa 100 000 asukasta kohden kahden viime viikon ajalta. Positiivisten prosenttiosuus on 7,7 prosenttia Fimlabissa testatusta. Testausta on kohdennettu etenkin rokottamattomiin ja altistuneisiin, minkä takia tartuntoja löytyy testatuista enemmän kuin aiemmin.
 Lue lisää:
 Koronatartuntojen määrä kasvanut Pirkanmaalla: Näissä tilanteissa maskin käyttöä suositellaan yhä

Maskisuositukset pysyvät ainakin Pirkanmaan kouluissa, johtajaylilääkäri: "Ei kannata tässä vaiheessa sössiä asiaa"


Summary: Loukkaantunutta karhuemoa jäljitetään jälleen Pohjois-Karjalassa. Emokarhua yritetään saada nukutusnuolen ulottuville ruualla, mutta se ei välttämättä ole tottunut käymään houkuttimilla.

Poliisi on aloittanut uudelleen Pohjois-Karjalassa vaikean operaation, jossa pienpetorautaa kantava karhuemo yritetään saada elävänä kiinni. Tarkoituksena on tutkia sen käpälässä olevat vammat ja päättää sitten sen kohtalosta.
 Karhuemo havaittiin Enon Sarvingissa riistakameran kuvasta ensimmäisen kerran heinäkuussa. Silloin sitä yritettiin houkutella ansaan vammojen tutkimista varten. Yritys epäonnistui. Sittemmin karhusta oli voimassa lopettamispäätös, joka kumottiin viime viikolla. Karhuemo on piileskellyt ihmisiltä kuukausia, mukanaan neljä viimetalvista pentua.
 Suurpetoasiantuntija, Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  seuraa poliisin operaatiota. Eilen alkaneen jäljityksen onnistumisen ratkaisee se, tuleeko karhuemo tarpeeksi lähelle, jotta siihen pystytään ampumaan nukutusnuoli. Etäisyyden nuolen ampujan ja karhun välillä tulee olla maksimissaan muutama kymmenen metriä.
 – Tietyn karhuyksilön löytäminen luonnosta on vaikeaa. Emme tiedä, onko tämä karhu tottunut käymään ruokahoukuttimien luona. Se on onnistuneesti vältellyt ihmisiä tähän asti. Ei sitä välttämättä saada tulemaan ampumaetäisyydelle tai edes ruokahoukuttimelle.
 Tutkimusprofessori Ilpo Kojola tuntee karhujen elintavat. "Tähän aikaan vuodesta puolet naaraskarhuista on jo talviunilla." Thomas Hagström / Yle
 Talviuni voi olla viivästynyt vamman vuoksi
 Ilpo Kojola kertoo, että aiemmin Pohjois-Karjalassa tehdyn seurantatutkimuksen aikana havaittiin, että karhut ovat jo syyskuun puolella valinneet talvehtimispaikkansa. Naaraskarhuista yli puolet on talvipesissä lokakuun puolivälissä.
 – Jos karhuemo päästään tutkimaan, pitää selvittää, onko sillä riittävä rasvavarasto talviuneen ja lisäksi on arvioitava vammojen laatu. Voi olla, että sen unille meno on viivästynyt käpälävamman vuoksi.
 Pennut ovat varttuneet
 Heinäkuussa, kun karhuemo havattiin riistakamerassa pienpetorauta jalassaan, sen pennut olivat hyvin pienen näköisiä. Asiantuntijat olivat tuolloin erimielisiä siitä, voivatko pennut selvitä ilman lopetettavaksi päätettyä emoaan. Nyt, kolme kuukautta myöhemmin, tilanne on toinen. Kojola luottaa skandinaavisiin kokemuksiin, joiden mukaan pennut voivat selvitä ensi talvesta.
 – Meillä on Ruotsista tietoa, tosin vain muutama tapaus. Pennut voivat selvitä talviunesta ilman emoaan seuraavaan kesään, vaikka ne olisivat orpoutuneet heinäkuussa, kertoo Kojola.
 Suomen karhut lisääntyvät hyvin tehokkaasti ja loukkaantuneella emolla on peräti 4 viime talvena syntynyttä pentua. Viime vuosina on nähty kuvia muistakin useiden pentujen kanssa liikkuvista karhuista. Silti kolmekin pentua on karhuperheessä poikkeus.
 – Keskimäärin kaksi ja puoli pentua, kertoo Kojola karhupentueen kooksi.
 Karhun selviytymistä loukkaantuneena neljän pennun kanssa voi pitää ihmeenä, mutta Kojolan mukaan karhu on sopeutuvainen eläin.
 – Karhu ei tarvitse elääkseen itsensä kokoisia saaliita ja se on kaikkiruokainen.
 Piileskelyä yli kolme kuukautta
 Enon karhuperheestä saatiin pitkästä aikaa havainto viime viikolla, ja poliisi antoi sille ensin lopettamismääräyksen. Loppuviikolla päätös pyörrettiin ja nyt yritetään elävänä pyydystämistä ravintohoukutteen avulla. Kesällä karhua yritettiin vangita metalliseen lieriöön, joka oli rakennettu varta vasten karhua varten.
 Enon karhuemon kohtalo on herättänyt paljon huomiota. Suurpetoasiantuntija Ilpo Kojola ei ole yllättynyt keskustelun määrästä.
 – Keskustelun sävyyn vaikuttaa aina se, kuinka nopeasti asia saadaan hoidettua. Ihmiset ovat osallistuneet selvästi laajemmin kuin joskus aiemmin, vaikka tämä ei ole ensimmäinen rautakäpäläkarhu luonnossa.
 Kojolan mielestä on hyvä, että poliisi on muuttanut mieltään karhun kohtalosta, kun tilannekuva on muuttunut. Tulevia vastaavia tapauksia varten Suomessa tarvittaisiin uusi viranomainen, jolla olisi taito ja luvat myös elävänä pelastusyrityksiin, pohtii Kojola.
 Itä-Suomessa liikkuneet kaksi muuta pienpetorautoja kantanutta karhua tapettiin syksyn aikana.
 Lue myös:
 Enon rautakarhun lopetusmääräys on purettu – poliisi yrittää sittenkin emon nukutusta ja pienpetoraudan poistamista
 Pienpetorautaa jalassaan kantavan karhuemon pelastamisyritys venyy – Poliisi: "Meillä ei ole eläinlääkäriä, jolla olisi karhukokemusta"
 Pienpetorautaan loukkaantunut emokarhu ja kaksi sen pentua on kaadettu Lieksassa – metsästäjä: "Rauta oli syöpynyt syvälle karhun tassuun"
 Itä-Suomesta löytyi jo kolmas pienpetoraudasta käpälässään kärsinyt karhu – loukkaantunut eläin ammuttiin tänään poliisin päätöksellä

Enon rautakarhu halutaan nyt elävänä kiinni ennen talviunia – suurpetoasiantuntija: "Tietyn karhuyksilön löytäminen luonnosta on vaikeaa"


Summary: Pitkään jatkunut alkoholinkäyttö Kouvolan Eskolanmäen metsikössä on aiheuttanut alueella häiriötä. Kaupunginvaltuutetut yrittivät maanantaina keksiä ratkaisuja tilanteeseen.

Yli 20 vuotta metsikössä toiminut epävirallinen kokoontumispaikka saa vielä toistaiseksi jatkaa rauhassa toimintaansa Kouvolassa.
 Parin kilometrin päässä Kouvolan ydinkeskustasta Eskolanmäessä on puisto, jossa joukko ihmisiä on jo pitkään kokoontunut keskenään. He ovat juoneet metsikössä alkoholia, mistä on koitunut häiriöitä lähiympäristöön. Porukka on tuonut paikalle muun muassa istuimia ja telttakatoksen. Paikkaa kutsutaan yleisesti Telebaariksi.
 Viranomaiset ovat vuosien varrella yrittäneet keksiä ratkaisua Telebaarin lopettamiseksi. Tämä ei ole kuitenkaan onnistunut.
 Tekninen lautakunta totesi syyskuussa, että kaupungin tulisi esittää Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymälle päihtyneille osoitetun paikan perustamista Eskolanmäkeen.
 Lue lisää :  Viranomaiset eivät saaneet metsässä vuosia toiminutta "Telebaaria" kuriin – nyt sen asiakkaille halutaan perustaa virallinen olohuone
 Kouvolan kaupunginvaltuusto otti kantaa Telebaarin tilanteeseen maanantaina.
 Päiväkeskus
 Kaupunginvaltuutettu  Satu Taiveaho  (sd.) totesi, että Telebaarin väen häätämisen sijaan heille pitäisi perustaa parempia kokoontumisvaihtoehtoja.
 Hän ehdotti ratkaisuksi päiväkeskusta, jossa heille voisi tarjota esimerkiksi puhtaita vaatteita, terveysneuvontaa ja ruokaa.
 – Tämä ei koske vain tätä aluetta, vaan koko Kouvolan päihdeongelmista kärsivillä on tarve tällaiselle kohtaamispaikalle, Satu Taiveaho sanoi.
 Lisäksi hän ehdotti sellaisen asumisyksikön perustamista, jossa päihteidenkäyttö on sallittu.
 – Tällä hetkellä meillä ei ole päihteidenkäytön sallivaa asumismuotoa eikä hätämajoitusta niille ihmisille, jotka ovat esimerkiksi asunnottomia ja kärsivät päihde- ja mielenterveysongelmista.
 Lue lisää :  Viisi Kymsoten päättäjää tahtoo kiireellisiä toimia hätämajoitustilanteeseen – nyt kaikkia ei voida auttaa, vaikka perustuslaki vaatii niin
 Laila Uljas  (kesk.) ehdotti, että sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaiset kokoontuisivat yhdessä poliisin ja kaupungin kaavoitusasioista ymmärtävän viranomaisen kanssa keksimään ratkaisuja ongelmaan.
 – Ongelman siirtäminen yhdeltä osastolta toiselle ei tuo pitkäjänteisiä tai näkyviä ratkaisuja, Uljas perusteli.
 Huoli baarin jatkosta
 Valtuutettu  Joni-Petri Mörk  (ps.) kertoi keskustelleensa asiasta Telebaarin asiakkaiden kanssa.
 – Heillä on huoli siitä paikasta. Se paikka on heille tärkeä. Se on hyvin yhteisöllinen paikka, jossa on omat säännöt, Mörk totesi.
 Hän huomautti, että Kouvolassa on useita järjestöjä ja vapaaehtoisorganisaatioita, jotka toimittavat Telebaarin ihmisille hävikkiruokaa.
 Telebaarissa liehui Suomen lippu syyskuussa. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Mörk oli sitä mieltä, että Telebaarin väellä pitäisi olla jokin paikka kokoontua. Sen järjestäminen kuuluu hänen mielestään Kymsotelle. Hän piti huonompana vaihtoehtona sitä, että sama porukka kokoontuisi kerrostaloissa ja aiheuttaisi siten häiriötä naapureille.
 Perussuomalaisten valtuutettu  Mikko Jaanu  oli sitä mieltä, että tilannetta pitäisi purkaa jonkin vapaaehtoisjärjestön voimin. Hänen mielestään viralliset instanssit, kuten Kymsote tai kaupunki, eivät pysty toimimaan yhtä matalan kynnyksen periaatteella.
 – On hyvin ristiriitaista, että nyt huudetaan Kymsotea, että tehkää meille tätä, ja seuraavassa lauseessa sanotaan, että säästäkää rahaa, Jaanu huomautti.
 Palokunnan vakikohde
 Kokoomuksen valtuutettu  Jari Larikka  kertoi seuranneensa Telebaarin toimintaa 20 vuotta eli koko sen ajan, kun baari on ollut pystyssä.
 – Mielestäni puhumme nyt ihan eri ongelmasta täällä kun ajattelemme, että yhteiskunnan tarvitsee järjestää joku tukitoiminta näille ihmisille. He ovat kaikki jollain tavalla tuettuina yhteiskunnan toimesta, Larikka huomautti.
 Hän uskoo, että tehtäisiinpä mitä tahansa, baari pysyy paikallaan. Larikka oli sitä mieltä, että Telebaarin toiminta pitäisi mahdollistaa mieluummin siten, ettei se häiritse ketään.
 Larikka kertoo tutustuneensa Telebaariin vain virkansa kautta. Hän on ammatiltaan paloesimies.
 – Siellä käy ihan tavallisiakin ihmisiä. Se on osalle illanviettopaikka, jossa paistetaan makkaraa. Kun palokunta käy sammuttamassa makkaranpaistoalueen, me tiedetään, että kun me sen sammutamme, niin se sytytetään kohta uudelleen.
 Tavaroiden jättäminen metsikköön on kielletty. Silti niitä aina tuodaan paikalle sitä mukaa, kun entiset on viety pois.  Antro Valo / Yle
 Larikka ei pidä Telebaaria niin isona ongelmana, että siihen kannattaisi laittaa yhteiskunnan varoja paljon kiinni.
 – Se tulee olemaan siellä joka tapauksessa.
 Myös  Toni Vainikka  (ps.) oli yhtä mieltä siitä, että Telebaarin porukka on harmiton, eikä laajemmin häiritse ketään. Hän kuitenkin nosti esiin uuden ilmiön alueella.
 – Kouvolan keskustasta valuu ilmeisesti sinne huumeporukkaa, joka käy huumekauppaa Eskolanmäessä.
 Bajamajoja?
 Valtuutettu  Juha Huhtala  (liik.) peräänkuulutti uusia vaihtoehtoja Telebaarin lieveilmiöiden kaitsemiseksi.
 – Jos virtsanhaju on ongelma, olisiko se sitten bajamaja, joka voitaisiin sinne laittaa? Olisiko roska-astia vaikea viedä sinne? Vai onko se sitten kaupungilta väärä signaali, että me toimisimme tällä tavalla, Huhtala pohti.
 Telebaarin lähistölle on ilmestynyt graffiteja. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Liisa Varjola  (kesk.) ei nähnyt, että Telebaarin järjestäminen kuuluisi kaupungille. Hänen mielestään esimerkiksi jonkin yhdistyksen olisi hyvä ottaa asia ratkaistaakseen.
 Tiina Hämäläinen  (kd.) puolestaan muistutti, että poliisi on toivonut kaupungin puuttumista tilanteeseen.
 – Todellakin toivon, että tästä keskustelu jatkuu, kuka taho tässä ottaakin seuraavan askeleen, Hämäläinen sanoi.
 Kaupunginvaltuusto päätti merkitä teknisen lautakunnan vastauksen tiedoksi ja totesi, ettei aloite anna aihetta muihin kuin teknisen lautakunnan vastauksessa mainittuihin toimenpiteisiin ja että valtuustoaloite on käsitelty loppuun.
 Valtuusto siis päätti, että kaupungin tulisi esittää Kymsotelle päihtyneille osoitetun paikan avaamista Eskolanmäkeen.
 Voit keskustella aiheesta 13.10.2021 kello 23 asti.

Kaupungin päättäjät eivät keksineet, mitä 20 vuotta metsässä toimineelle "Telebaarille" pitäisi tehdä Kouvolassa: "Se tulee olemaan siellä joka tapauksessa"


Summary: Areenan työmaan edistyminen vaikuttaa kiekkopelien lipunmyyntiin. Seurat haluavat ennen lipunmyyntiä tietää, missä istumapaikat tarkalleen sijaitsevat ja kuinka paljon niitä on.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Miesten Liiga)

Perjantaina 3. joulukuuta Tappara ja Ilves kohtaavat ensi kertaa uudella Tampereen areenalla. Lippuja ei vaan vieläkään voi ostaa, vaikka otteluun on alle kahdeksan viikkoa aikaa.
 – Emme me niitä toki panttaa. Viimeisiä katsomokarttatarkennuksia tehdään sitä mukaa, kun areena valmistuu ja penkkien määrä lukittuu, siksi ei ole myyty vielä, sanoo Tapparan myynti- ja markkinointijohtaja  Aki Holma .
 Lippuihin halutaan alusta asti oikeat tiedot, siksi niitä ei vielä myynnissä ole, sanoo Tapparan Aki Holma. Antti Eintola / Yle
 Areenan nimen ympärillä myllännyt kohu  ei kiekkofaneja niinkään kiinnosta. Tärkeämpää on ollut selvittää esimerkiksi  Ilveksen keskustelupalstalla , missä on fanikatsomo ja missä päässä on kenenkin koti. Ilveksen fanikatsomo on muuten pohjoisessa ja Tapparan etelässä. Vielä tärkeämpää olisi kuitenkin saada liput käsiin.
 Uuden areenan lipuille ei ole myyntinappia Tapparan nettisivuilla, ei tosin Ilveksenkään. Yle
 – Pyrimme saamaan liput myyntiin lokakuun aikana, eli ei siihen enää kauan mene, Holma sanoo.
 Holman mukaan noin kahden viikon päästä molemmilla seuroilla on jo liput myynnissä. Ovatko sitten fanit jo käyneet kuumana? Eivät ainakaan Ilveksen päädyssä.
 – Ei sellaista palautetta oikeastaan ole tullut. Totta kai kyselyitä tulee siitä, että innokkaita lipunostajia jo olisi, sanoo Ilveksen tapahtuma- ja markkinointipäällikkö  Henna Rajamäki .
 Henna Rajamäen mukaan päätykatsomoon pääsee reilulla parillakympillä tai jopa halvemmalla. Antti Eintola / Yle
 Rajamäki lupaa, että lipunmyynnin aloittamisesta kerrotaan heti, kun aloituspäivä on tiedossa. Kausikortteja tosin myydään jo parhaillaan, ja ne käyvät uuteen halliin.
 Tampereen areenan muihin tapahtumiin mennyt jo hyvin lippuja
 Uuden areenan muihin tapahtumiin myydään jo lippuja. Suosituinkin on selvillä. Nightwishin joulukuisen keikan kohdalla lukee loppuunmyyty.
 – Kun rajoitukset ovat purkautuneet ja on saatu tapahtumia julkistettua, lippukäyrät ovat osoittaneet ylöspäin, sanoo Tampereen areenan myyntijohtaja  Elina Tikkakoski .
 Ihmiset ovat nyt valmiita kohtaamaan toisiaan, sanoo myyntijohtaja Elina Tikkakoski. Tampereen areena
 Koronarajoitusten höllentyminen sai myös tapahtumien ja yritystilaisuuksien järjestäjät varaamaan tiloja. Tampereen areenan nimikohu sen sijaan ei lipunmyynnissä näkynyt.
 Jääkiekon MM-kisat ovat oma lukunsa. Niiden lippujen osto-oikeudet menivät kuin kuumille kiville. Jos esimerkiksi  Andrea Bocellin  konserttia ei oteta huomioon, on muiden tapahtumien enemmistö raskaampaa musiikkia ja rockia.
 – Ensi vuonna on jokaiselle jotakin.
 Mitä mieltä olit aiheesta? Keskustelu on auki 13. lokakuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Kalervo Kummola panee Tampereen uuden areenan Uros-sotkun mittakaavaan: "Miten se nyt kisoihin vaikuttaisi?"
 Areenan edustajat saivat selvityksen Urokselta, mutta haluavat vielä lisää tietoja – halliyhtiön toimitusjohtaja: "Dialogi jatkuu"
 Uroksen taloussotkut saivat Tampereen areenan nimiruletin taas käyntiin – katso kaupunkilaisten ehdotukset uudeksi nimeksi

Ilveksen tai Tapparan peleihin ei vieläkään saa lippuja Tampereen uudelle areenalle – Myyntijohtaja: "Emme me niitä panttaa"


Summary: Opetusministeriö ja THL päivittivät varhaiskasvatuksen ja opetussektorin suosituksia. Uusien suositusten mukaan suuria luentotilaisuuksia on mahdollista järjestää lähiopetuksena.

Valtakunnallinen suositus pitää alakoulujen opetusryhmät koulupäivän ajan erillään poistuu, linjaavat opetusministeriö ja Terveyden hyvinvoinninlaitos (THL) varhaiskasvatusta ja opetussektoria koskevissa uusissa suosituksissaan.
 Uudet suositukset korvaavat elokuussa annetut vastaavat suositukset.
 Lue myös:   Päivittyvä seuranta koronavirustilanteesta
 Korkeakouluissa ja toisen asteen oppilaitoksissa on jatkossa mahdollista pitää suuria luentotilaisuuksia, jos järjestelyissä huomioidaan väljyys. Aiemmissa suosituksissa suurten luentotilaisuuksien järjestämisessä hyödynnettiin etäopetusta.
 Opetusministeriön uudessa suosituksessa muistutetaan, että luentojen järjestäminen etäyhteyksillä on edelleen mahdollista.
 Myös opetusministeriön aiempi kahden metrin turvavälisuositus korkeakoulujen ja toisen asteen oppilaitoksien tilajärjestelyjen huomioinnissa poistuu.
 Maskien käytön suositukset voivat vaihdella alueellisesti
 Opetusministeriön tiedotteen mukaan uusilla suosituksilla korostetaan paikallisia koronaturvallisuustoimia. Mahdollisia tartuntaryppäitä pyritään torjumaan ensisijaisesti tartuntatautilakiin perustuvilla paikallisilla ja alueellisilla toimilla.
 Varhaiskasvatuksessa, kouluissa ja oppilaitoksissa koronaviruksen tartuntariski on THL:n seurannassa ollut pieni, joten valtakunnallista suositusta maskien käytöstä varhaiskasvatukselle tai opetussektorille ei anneta.
 Rajatumpia ja alueellisia suosituksia kasvomaskien käytöstä voidaan kuitenkin yhä antaa. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset voivat antaa omaan riskiarvioonsa perustuvia suosituksia, ja myös koulutuksen järjestäjät voivat antaa opetus- ja tenttitiloja koskevia suosituksia.
 Aiemmassa opetusministeriön suosituksessa kehotettiin noudattamaan THL:n ja paikallisten viranomaisten suosituksia maskien käytöstä.
 Opetukseen ja oppilaitosten toimintaan ei suositusten mukaan pidä edelleenkään osallistua oireisena. Myös tilojen tehostetun puhdistamisen ja käsienpesumahdollisuuden tarjoaminen säilyvät suosituksessa.

Koulujen maskinkäyttösuosituksista alueellisia, alakouluissa opetusryhmiä ei tarvitse pitää erillään


Summary: Kirjalansalmen silta ja Hessundinsalmen silta rakennetaan kokonaan uudelleen, ja sen jälkeen vanhat sillat puretaan.

Saaristotien varrella Paraisissa sijaitsevien Kirjalansalmen ja Hessundinsalmen siltojen uusiminen tulee Väyläviraston mukaan olemaan yksi Suomen vaativimmista siltaurakoista.
 Sillat ylittävät kaksi salmea, ja toimivat tällä hetkellä ainoana maantieyhteytenä saarien välillä.
 Uusiminen toteutetaan niin, että siltojen viereen rakennetaan uudet sillat.
 Kirjalansalmen yli rakennetaan vinoköysisilta, jonka kokonaispituus on yli 600 metriä ja pisin jänneväli noin 250 metriä. Vastaava saman mittakaavan vinoköysisilta valmistui Suomessa lähes 30 vuotta sitten.
 Havainnekuva uudesta Kirjalansalmen sillasta. Varsinais-Suomen ELY-keskus / WSP Finland Oy
 Hessundinsalmeen rakennetaan lähes 300 metrin pituinen silta, jossa pisin jänneväli on noin 100 metriä.
 Havainnekuva uudesta Hessundinsalmen sillasta. Varsinais-Suomen ELY-keskus / WSP Finland Oy
 Uusien siltojen valmistuttua vanhat puretaan.
 Veden ylle rakentamisen ohella työtä tulee hankaloittamaan se, että sillat rakennetaan nykyisten, käytössä olevien siltojen viereen.
 – Pohjaolosuhteet ovat haasteelliset ja rantojen kalliot jyrkät. Kirjalansalmen siltaan tulevan kahden ison pylonin perustukset ovat todella haasteelliset. Pyloneista tulee selvästi korkeammat kuin nykyisessä sillassa, 85-metriset, kertoo hankkeen toteuttavan Kreaten projektipäällikkö  Timo Hirvasmaa .
 Korjaus ei olisi kannattanut
 Nykyinen Kirjalansalmen silta on valmistunut vuonna 1963.
 287 metriä pitkä riippusilta on huonossa kunnossa, ja sen vuoksi jatkuvassa tarkkailussa. Vanha silta on tulossa käyttöikänsä päähän, ja jo nyt  sillalle on jouduttu asettamaan liikennöintirajoituksia .
 – Teräksen kannatinosat alkavat olla niin huonossa kunnossa, etteivät ne kestä kovin pitkään, Timo Hirvasmaa Kreatelta sanoo.
 Vanhan Kirjalansalmen sillan korjaus ei kannata, sillä se olisi kalliimpaa kuin uuden rakentaminen. Lisäksi sillan korjaaminen aiheuttaisi pitkäaikaisia liikennehaittoja.
 Kirjalansalmen silta sijaitsee Kaarinan ja Paraisten rajalla, Hessundinsalmen silta puolestaan ylittää sitä seuraavan salmen.  Paula Collin / Yle
 Saaristotie on ainoa yhteys Turunmaan saaristoon, joten Kirjalansalmen ja Hessundinsalmen siltojen merkitys Paraisten kaupungille, kaupunkilaisille ja saariston elinkeinoelämälle on suuri.
 Molempien siltojen liikennemäärä on yli 10 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kesäaikaan liikenne lisääntyy entisestään mökkiläisten ja matkailijoiden myötä.
 Kirjalan- ja Hessundinsalmen siltojen takana toimii suurteollisuutta, jonka kuljetuksille siltojen toimivuus ja mahdollisuus entistä raskaammille kuljetuksille on tärkeää. Nykyisellään Hessundinsalmen silta ei kestä raskaan teollisuuden käyttämien HCT-rekkojen eli normaalia pidempien tai raskaampien rekkojen painoa.
 Projektipäällikkö Janne Wikström Väylävirastosta kertoo, että vuodenvaihteessa lähdetään laatimaan siltojen yksityiskohtaista rakennussuunnitelmaa.  Lassi Lähteenmäki / Yle
 Siltojen uusiminen maksaa 128 miljoonaa euroa
 Siltojen uusiminen toteutetaan allianssimallilla.
 Ensin käynnistyy kehitysvaihe, jossa Väylävirasto ja Kreate suunnittelevat siltojen uusimisen yksityiskohtaisesti ja sopivat tavoitekustannuksesta. Vasta tämän jälkeen tehdään varsinainen päätös siltojen uusimisesta.
 Eduskunta on antanut siltojen uusimisen rahaa  128 miljoonaa euroa.
 Tavoitteena on, että Kirjalansalmen ja Hessundinsalmen siltojen rakentaminen voisi alkaa viimeistään vuoden 2023 alussa.
 Projektipäällikkö  Janne Wikström  Väylävirastosta myöntää, että aivan häiriöttä uusia siltoja ei pystytä rakentamaan.
 – On hankalia työvaiheita, esimerkiksi paalutuksia, joista aiheutuu meteliä, ja vettä pitkin ääni kantautuu. Pyrimme kuitenkin löytämään inhimilliset työajat ja pitämään häiriöiden kokonaiskeston mahdollisimman lyhyenä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 13.10. kello 23.
 Lue myös:
 Valtio antamassa rahaa huonokuntoisten siltojen uusimiseen Paraisilla
 Paraisten Kirjalansalmen sillan nopeus laskee liikennöinnin turvaamiseksi – sillan kunto on huonontunut nopeasti
 Suomessa on 630 huonokuntoista siltaa – Katso Ylen siltakoneesta, kuinka moni niistä osuu sinun reiteillesi

Yksi Suomen vaikeimmista siltaurakoista käynnistyy Paraisilla – samalla kertaa uusitaan kaksi siltaa, jotta pääsy saaristoon säilyy


Summary: Esimerkiksi pääkaupunkiseudun yökerhoissa voi näillä näkymin juhlia aamuun asti jo tulevana viikonloppuna, jos ne vaativat asiakkailtaan koronapassia.

Koronapassi on tarkoitus  ottaa Suomessa käyttöön lauantaina .
 Perustarkoitus on se, että esimerkiksi ravintolat ja sisäliikuntapaikat voivat välttää rajoitukset, jos ne edellyttävät passia asiakkailtaan.
 Yritykset voivat itse valita, haluavatko ne vaatia passeja asiakkailta. Jos esimerkiksi ravintola ei vaadi passeja asiakkailta, voimassa olevat rajoitukset säilyvät voimassa.
 Yle kokosi tärkeimmät tiedot siitä, minkälainen koronapassi Suomessa otetaan käyttöön.
 Mitä palveluita passi koskee?
 Koronapassia voidaan vaatia ensinnäkin baareissa, yökerhoissa ja ruokaravintoloissa.
 Yleisötilaisuuksissa passia voidaan edellyttää esimerkiksi teattereissa, messuilla ja konserteissa. Sama koskee museoita, taidenäyttelyitä ja vastaavia kulttuuritiloja.
 Liikuntapaikoista passia voivat vaatia esimerkiksi kuntosalit, ryhmäliikuntatilat ja muut sisäliikuntapaikat sekä lasten sisäleikkipuistot. Listaan lukeutuvat myös uimahallit ja kylpylät.
 Passia voivat lisäksi vaatia asiakkailtaan esimerkiksi sisätiloissa olevat eläintarhat tai huvipuistot.
 Missä päin Suomea koronapassin tarvitsee?
 Koronapassi vaaditaan vain alueilla, joilla on voimassa koronarajoituksia.
 Tällä hetkellä  rajoituksia on viidellä alueella : Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä ja pääkaupunkiseudulla.
 Näillä alueilla anniskelua saa nykyisellään jatkaa enintään puoleen yöhön, ja ravitsemusliikkeiden on suljettava ovensa aamuyhdeltä. Anniskeluravintoloissa käytössä on puolet asiakaspaikoista.
 Lauantaista eteenpäin koronapassia vaativat ravintolat siis välttyvät kaikilta näiltä rajoituksilta.
 Pian koronapassi voi olla tarpeen myös muilla alueilla, koska edessä saattaa olla uusia rajoituksia. Uudet rajoitukset voivat tulla tarpeeseen, koska koronan takia sairaalahoidossa olevien määrä on kasvanut nopeasti.
 Rajoituksia voi tulla kokonaisiin maakuntiin, kuntakohtaisesti tai jopa yksittäiselle yritykselle, kuten kylpylälle, jossa leviää paljon koronatartuntoja. Paikallisista rajoituksista päättävät kuntien tartuntatautiviranomaiset ja aluehallintovirastot.
 Vaikka uusia rajoituksia tulisi, pääsääntö on, että koronapassia vaatimalla yritykset voivat välttää rajoitukset. Poikkeuksellisen vakavassa koronatilanteessa viranomaiset voisivat kuitenkin antaa rajoituksia, joita ei voisi välttää, vaikka edellyttäisi asiakkailta koronapassia.
 Keneltä passia voidaan vaatia?
 Passin ikärajasta käytiin neuvotteluja vielä valmistelun viime metreillä.
 Lopputulos on, että passia voidaan vaatia 16-vuotiailta ja sitä vanhemmilta.
 Mikäli koronapassia olisi vaadittu tätä nuoremmilta, se vaikeuttaisi sote-valiokunnan mukaan esimerkiksi nuorten osallistumista harrastuksiin. 12–15-vuotiaille passin omatoiminen lataaminen on hankalaa, koska monilla heistä ei ole verkkopankkitunnuksia.
 16–17-vuotiaat saavat koronatestit maksuttomasti julkisesta terveydenhuollosta. Maksutta testin saavat myös muun ikäiset, jotka eivät voi ottaa rokotusta terveydellisistä syistä.
 Mistä passin saa, miten se tarkastetaan?
 Koronapassin edellytyksenä on joko saatu rokotesuoja, 72 tunnin sisällä saatu negatiivinen koronatesti tai todistus sairastetusta koronataudista.
 Käyttäjä hakee passin Omakanta-palvelusta.
 Käytännössä kyse on puhelimen ruudulta näytettävästä todistuksesta. Todistuksen negatiivisesta koronatestistä saa myös paperisena asiakirjana terveydenhuollosta.
 Ravintoloiden, museoiden ja tapahtumajärjestäjien käyttöön taas on tulossa maksuton sovellus, jolla ne voivat lukea asiakkaiden koronapassit niin sanotun qr-koodin avulla.
 Lukijasovellus ei näytä tapahtumanjärjestäjille muita terveystietoja kuin todistuksen koronasuojasta.
 Voit keskustella aiheesta 13.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 THL:n lausunto koronapassista paljasti ison näkemyseron hallituksen kanssa – nyt STM:n Kirsi Varhila kertoo, miksi THL:n näkökanta ohitettiin
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba
 Tapahtuma-ala toivoo koronapassille pitkää ikää, vaikka koronatilanne kohentuu – muutoin Suomeen ei saada kansainvälisiä tapahtumia

Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina


Summary: EU:n ja Yhdysvaltain yhteinen valtuuskunta osallistui keskusteluihin Dohassa. EU korostaa, että neuvottelut eivät merkitse Taliban-hallinnon tunnustamista.

Afganistanin hallintaansa ottaneen ääri-islamilaisen Taliban-järjestön edustajat ovat pitäneet ensimmäiset neuvottelunsa kasvokkain EU:n edustajien Dohassa Qatarissa, uutistoimisto AFP kertoo.
 Keskusteluihin osallistui EU:n ja Yhdysvaltain yhteinen valtuuskunta.
 Taliban hakee tunnustusta hallinnolleen. Lisäksi se haluaa kansainvälisten avustusten jatkuvan jälleen.
 – Me haluamme myönteisen suhteen koko maailman kanssa, Taliban-hallinnon ulkoministerin virkaa toimittava  Amir Khan Muttaqi  sanoi aiemmin Qatarissa.
 Muttaqin mukaan tasapuoliset kansainväliset suhteet voivat pelastaa Afganistanin epävakaudelta.
 Taliban-hallinnon ulkoministeri Amir Khan Muttaqi puhui Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa 23. syyskuuta. Muttaqi johti Talibanin valtuuskuntaa launtaina Qatarissa, kun järjestön edustajat tapasivat Yhdysvaltain edustajia ensi kertaa Yhdysvaltain vetäydyttyä Afganistanista. Rex Features / AOP
 EU pelkää Afganistanin romahdusta
 EU korostaa, että tapaaminen ei merkitse Taliban-hallinnon tunnustamista.
 EU:n tiedottaja  Nabila Massrali  sanoi toimittajille, että Yhdysvallat ja EU halusivat keskusteluissa käsitellä humanitaarista apua ja naisten oikeuksia sekä ihmisten vapaata pääsyä pois Afganistanista.
 EU:ta ja Yhdysvaltoja huolettaa myös mahdollisuus, että Afganistanista tulee Talibanin alaisuudessa jälleen suojapaikka terroristijärjestöille.
 Afganistanin talous on kurjassa kunnossa, kun kansainvälinen apu on jäädytetty, ruoan hinta nousee ja työttömyys kasvaa.
 Afganistanissa toimiva Isis-K-terroristijärjestö on tehnyt sarjan tuhoisia iskuja.  Isis-K tai Isis-Khorasan  on terrorijärjestö Isisin Afganistanin haara.
 EU lupasi miljardin euron tukipaketin
 EU-maat kantavat huolta Afganistanista tulevien turvapaikanhakijoiden määrän kasvusta, jos olot Afganistanissa heikkenevät entisestään.
 EU on luvannut 700 miljoonaa euroa lisää hätäapua Afganistanille ja sen naapurimaille.
 EU oli aiemmin luvannut 300 miljoonaa euroa peruspalveluihin ja ruoka-apuun. Kaikkiaan apua on luvattu miljardi euroa. Siitä noin puolet menee Afganistaniin ja loput naapurimaille, jotka ottavat vastaan pakolaisia Afganistanista.
 – Meidän täytyy tehdä kaikkemme välttääksemme suuren humanitaarisen ja sosioekonomisen romahduksen Afganistanissa. Meidän pitää tehdä se nopeasti, komission puheenjohtaja  Ursula von de Leyen  sanoi  julkilausumassaan .
 Lausumassa korostetaan, että apua kanavoidaan Afganistanissa toimivien kansainvälisten järjestöjen kautta eikä Taliban-hallinnon kautta.
 EU:n kehitysapu Afganistanille on yhä jäissä.
 G20-maiden johtajien on määrä pitää tänään tiistaina etäkokous Afganistanin humanitaarisesta ja turvallisuustilanteesta.
 Taliban-taistelijat tarkastelivat pommi-iskun tuhoja Kunduzissa shiiamoskeijassa perjantaina. Kymmeniä kuolonuhreja vaatineen iskun tekijäksi on ilmoittautunut Isis-K-järjestö. EPA
 Taliban lupailee vakautta
 Vuosien 1996–2001 hirmuhallinnosta muistettu Taliban on pyrkinyt kohentamaan imagoaan ulkomailla mutta maasta on jo kantautunut tietoja naisten ja vähemmistöjen oikeuksien polkemisesta.
 Taliban on perustellut esimerkiksi keskiasteen koulujen sulkemista tytöiltä ja naisopettajilta koronaviruksen uhalla.
 Muttaqi myös lupasi, että maan shiiaväestöä ei syrjitä, ja vakuutti, että Isis-K:n uhka saadaan kuriin.
 Isis-K-järjestö on ilmoittanut olleensa perjantaina shiiamoskeijaa tehdyn tuhoisan pommi-iskun takana. Yli 60 ihmistä kuoli iskussa.

Talibanin ja EU:n edustajat keskustelivat ensi kertaa Qatarissa –  Samaan aikaan EU lupasi miljardin hätäavun Afganistaniin ja naapurimaille


Summary: Vapaaehtoisessa sopimuksessa puhdistamot saavat itse päättää, kuinka jätevesien tehokas puhdistaminen toteutetaan. Patistelun taustalla on uudistuva jätevesidirektiivi, jonka tulee voimaan vielä tällä vuosikymmenellä.

Jätevedenpuhdistamojen halutaan tehostavan toimintaansa vapaaehtoisella sopimuksella. Ympäristöministeriön, Vesilaitosyhdistyksen ja Kuntaliiton tiistaina julkistamalla niin sanotulla green deal -sopimuksella ennakoidaan samalla uudistuvan jätevesidirektiivin vaatimuksia.
 Green deal -sopimuksessa pyritään vähentämään jätevesien ympäristölle aiheuttamaa kuormitusta. Erityisesti jätevesistä tarkkaillaan typen ja fosforin pitoisuuksia sekä biologista hapenkulutusta.
 Käytännössä sopimus koskee yli 2 000 hengen taajamia ja niiden puhdistamoja. Puhdistamot voivat itse liittyä sopimukseen ja määritellä samalla, kuinka ne pyrkivät parempaan lopputulokseen.
 Tavoitteena on, että vuoteen 2027 mennessä yli 10 000 hengen taajamien puhdistamoista 90 prosenttia puhdistaisi jätevedet lupaehtojaan paremmin. Vastaavasti pienemmistä taajamista siihen yltäisi 80 prosenttia puhdistamoista. Isot puhdistamot ovat jo nyt lähellä tavoitetta.
 Jätevesien puhdistaminen on ensisijaisesti kuntien vastuulla, sillä ne ovat omistajina suurimmassa osassa jätevesipuhdistamoja.
 Sopimuksella pyritään käytäntöön, jossa jätevedenpuhdistamo sitoutuu tekemään vapaaehtoisesti luvassa määriteltyä parempaa tulosta. Tällöin lupapäätöksen tarkastamiselle ei olisi tarvetta.
 Vuonna 2014 ympäristölaki muuttui niin, että ELY-keskukset eivät enää määräajoin tarkista puhdistamojen lupaehtoja. ELY-keskus voi silti laittaa luvan tarkistamisen vireille, jos puhdistamolla on suuria puutteita.
 Nyt allekirjoitettu green deal -sopimus on jatkumoa vuonna 2012 solmitulle ensimmäiselle vapaaehtoisuuteen pohjautuvalle suositukselle.
 Jätevesien puhdistaminen nykyistä tehokkaammin on osoittautunut monessa kunnassa kalliiksi. Esimerkiksi Viitasaari, Mikkeli ja Parikkala ovat painiskelleet teknisten ongelmien ja kohoavien kustannusten kanssa. Ongelmat liittyvät muun muassa uuteen kalvopuhdistusmenelmään.
 Ympäristöministeriön neuvotteleva virkamies  Ari Kangas  muistuttaa, että menetelmä on monimutkainen ja vaatii osaamista eikä se sen vuoksi sovi kaikille laitoksille.
 Pienissä puhdistamoissa ongelmana ovat myös umpi- ja sakokaivolietteet, joita tulee ajoittain liikaa puhdistamon tehoon nähden.
 Lisää aiheesta:
 Jäteveden puhdistamisesta tulee yhä vaikeampaa ja kalliimpaa, monelle laitokselle se on ollut katastrofi – “Ei kannata puhdistaa liikaa”

Kuntia houkutellaan puhdistamaan jätevetensä vapaaehtoisesti lupaehtoja paremmin


Summary: Parantunut koronatilanne ja helpottuneet rajamuodollisuudet ovat tuoneet suomalaisasiakkaat takaisin Haaparannalle. Vielä ei kuitenkaan olla koronaa edeltävällä tasolla.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Haaparanta on kärsinyt rajakaupan vähenemisestä selvästi enemmän kuin muut Suomen vastaisella rajalla sijaitsevat ruotsalaiskunnat.
 Viime vuonna Haaparannan päivittäistavarakaupasta katosi tilastoista vastaavan SCB:n mukaan lähes 200 miljoonaa kruunua eli noin kuudesosa. Vuonna 2020 Haaparannalla vähittäiskaupan arvo oli 957 miljoonaa kruunua.
 – Hiljaisimpina aikoina saattoi käydä vain kolme asiakasta, muistelee vaatekauppayrittäjä  Susanna Blomster  alkuvuoden vaisuja aikoja.
 Hän kertoo välillä käyneensä kauppakeskuksen parkkipaikalla tarkistamassa, onko kaupankäynnin hiljaisuus edes totta.
 – Siellä näki, että ihan yhtä hiljaista on muillakin. Silloin ajattelin, että mitenhän tässä käy.
 Lue lisää:   Rajavalvonta kadotti Lapin rajakauppiaiden asiakkaista jopa 90 prosenttia, eikä helpotusta näy – "Tästä vuodesta tulee monille isot miinukset"
 Muutos näkyi jo kesällä
 Blomster kertoo, että koronatilanteen vähittäinen helpottuminen ja rajamuodollisuuksien lieveneminen on heijastunut myös asiakasvirtoihin.
 – Kesällä alkoi jo tulla suomalaisia asiakkaita. Nyt heitä käy jo päivittäin, eron kyllä huomaa, sanoo Blomster.
 Entisiin, koronaa edeltäneisiin suomalaisasiakkaiden määriin ei vielä ole päästy. Tuoreita tilastoja ei ole, mutta karkean arvion mukaan Suomesta tulevia asiakkaita on noin puolet parin vuoden takaisesta.

 Vuosi on mennyt kotimaan kamaralla
 Torniolainen  Mervi Niska  kertoo, että Haaparannalla käynnit korona-aikana olleet vähissä.
 – Tämä on nyt vasta kolmas kerta kun olen käymässä. Vuosi meni, että en käynyt lainkaan.
 Tornion Saarenpäässä asuvan  Heikki Niskalan  lähin ruokakauppa löytyy länsinaapurista. Hän kertoo ostavansa ruokansa lähes yksinomaan Haaparannan puolelta
 – Turhan tähden en kauppareissulle lähde.
 Torniolaisten  Janika Mäntyvaaran  ja  Maria Mazurinan  Haaparannan reissut olivat täysin jäissä koko pahimman korona-ajan.
 – Vasta nyt kun rajan on voinut taas ylittää kävellen, niin on viitsitty tulla, kertoo Mäntyvaara.
 Haaparannan kunnanjohtaja Roger Danellin mukaan koronarajoitukset ovat heijastuneet kaupankäynnin lisäksi myös ihmisten muuhun normaaliin arkielämään molemmin valtakunnan rajaa. Kimmo Hiltula / Yle
 Haaparannan kunnanjohtajan  Roger Danellin  mukaan haasteista huolimatta moni haaparantalainen yritys on selvinnyt yli pahimman ajan.
 – Ne ovat joutuneet taistelemaan, mutta ovat jaksaneet ja useimmat ovat pärjänneet, kuvailee Danell.
 Hän muistuttaa, että myös Ruotsin puolella on yritysten käytössä ollut erilaisia tukiohjelmia.
 – Mutta on Suomesta asiakkaita kaivattu.
 Norjan vastainen raja on kärsinyt pahemmin
 Ruotsissa Suomen vastaisen rajan kunnat ovat selvinneet vähemmällä kuin Norjan rajalla olevat kunnat. Viime vuonna Övertorneåssa kauppa väheni pari prosenttia, Pajalassa sen sijaan kauppa kasvoi 3,5 prosenttia.
 Kiirunassa vähennystä tuli 137 miljoonaa kruunua eli 15,8 prosenttia. Kiirunalla on ainoana Ruotsin kuntana rajanaapurina Suomi ja Norja.
 Norjan rajalla sijaitsevissa ruotsalaiskunnissa päivittäistavarakauppojen myynnistä katosi keskimäärin lähes 38 prosenttia. Kovin kato kävi Länsi-Götanmaalla sijaitsevassa Strömstadissa, jossa myynnistä katosi viime vuonna yli 62 prosenttia.
 Lue myös:   Karigasniemen kauppias Härkönen oli jo unohtanut, millaista se on, kun kaupassa on paljon asiakkaita: "Tämä on ollut fantastinen elämys!"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  13.10. kello 23 saakka.

Suomalaiset ovat palanneet Haaparannan kauppoihin – alkuvuonna yrittäjän piti tarkistaa pihalta, onko tämä totta: "Yhtä hiljaista oli muillakin"


Summary: Turun kaupungin mukaan terveystarkastusten aloittaminen menisi käytännössä ensi viikolle, sillä kyse on hyvin suuresta työntekijämäärästä, mikä vaatii paljon suunnittelutyötä.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) velvoittaa tartuntatautilain pykälien 15 ja 16 nojalla Turun kaupungin ja Kaarinan kaupungin järjestämään terveystarkastukset Meyer Turku oy:n, sen tytäryhtiöiden ja sen alihankkijoiden laivanrakennustelakan työmaihin kuuluvilla työpaikoilla.
 Aluehallintoviraston johtajan  Heikki Mäen  mukaan terveystarkastuksen sisällön päättävät Turun ja Kaarinan kaupungit omalla kohdallaan. Mäki kertoo, että aikaisemmin vastaavien päätösten myötä määrätyissä terveystarkastuksissa osana tarkastusta on ollut koronatesti.
 – Täytyy myös huomioida, että terveystarkastuksen yhteydessä voidaan tarkastaa sellaisia, asiakirjoja, jotka osoittavat henkilön olevan rokotettu tai käyneen juuri testissä. Koronatesti ei siis olisi automaattinen, Mäki tarkentaa.
 Tarkastuksesta ei Mäen mukaan voi kieltäytyä.
 – Henkilön kieltäytyessä terveystarkastuksen toteuttaja pystyy antamaan asiaa koskevan määräyksen ja tarvittaessa saamaan virka-apua tehtävän toteuttamiseen, hän toteaa.
 Määräys astuu voimaan 13. lokakuuta ja se on voimassa toukokuun alkuun 2022. Aikaisemmin tänään Mäki perusteli määräyksen pitkää kestoa sillä, että  työntekijöiden vaihtuvuudesta johtuvat uudet tartuntaryppäät voidaan estää .
 Kaikkien Meyer Turku oy:n telakkatyömaihin kuuluvilla työmailla Turun ja Kaarinan kaupunkien alueilla työskentelevien henkilöiden tulee osallistua terveystarkastukseen.
 Meyer Turku oy:n lisäksi päätös koskee Piikkiö Works oy:n, Shipbuilding Completion oy:n sekä ENGnD oy:n Varsinais-Suomessa olevien työpaikkojen alueella työskentelevää henkilöstöä. Terveystarkastukseen osallistuminen on pakollista.
 Turussa suunnittelutyö alkoi heti
 Turun kaupungin osalta avin määräyksen täytäntöönpanon suunnittelu aloitettiin tiistaina iltapäivällä. Mukana suunnittelussa ovat Turun lisäksi Meyer Turku oy sidosryhmineen, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri ja Kaarinan kaupunki.
 Ensi vaiheessa tarkoitus on selvittää terveystarkastukseen osallistuvien määrä. Turun kaupungin tartuntataudeista vastaavan ylilääkäri  Jutta Peltoniemen  mukaan terveystarkastusten aloittaminen voi hyvinkin siirtyä ensi viikkoon, sillä kyse on hyvin suuresta työntekijämäärästä.
 – Aikaa menee, ennen kuin saadaan kartoitettua tämä valtava yritysryhmä. Alihankintaverkostoja on todella suuri määrä. Sen vuoksi suunnittelemme tätä yhteistyössä telakan kanssa, Peltoniemi toteaa.
 Peltoniemen mukaan se, mitä määräys pakollisista terveystarkastuksista käytännössä tarkoittaa telakalla työskenteleville henkilöille selviää vasta myöhemmin.
 Selvitettäviä asioita ovat Peltoniemen mukaan esimerkiksi se, milloin tarkastukset tehdään, mitä ne pitävät sisällään ja ovatko tarkastukset samanlaisia kaikille työntekijöille.
 Avoin kysymys on myös kaupungin työntekijöiden määrän riittävyys. Peltoniemen mukaan suuri määrä terveystarkastuksia vaatii kaupungilta tiettyjä järjestelyjä. Lähtökohtana kuitenkin on, että terveystarkastustyöhön löydettäisiin tekijät siitä noin 70 työntekijän joukosta, jotka tällä hetkellä tekevät koronatyötä Turussa.
 Telakoiden tartuntaryppäät pakottivat toimiin
 Päätös pakollisista terveystarkastuksista tehtiin aluehallintoviraston mukaan heikentyneen koronatilanteen ja telakoilla tapahtuneiden tartuntaryppäiden vuoksi.
 – Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriltä ja Turun kaupungilta saamiensa lausuntojen pohjalta aluehallintovirasto totesi toimenpiteet tarpeellisiksi ja välttämättömiksi. Virus tarttuu telakkatyömailla henkilöstä toiseen, yhteiskuljetuksissa ja yhteismajoituksissa, eikä tilannetta ole aiemmista toimenpiteistä huolimatta saatu hallintaan. Tartuntoja ilmenee erityisesti ulkomaalaisten työntekijöiden parissa, joilla rokotekattavuus on matala, kertoo avi tiedotteessaan.
 Avin mukaan telakkaan liittyviin toistuviin korona-aaltoihin on ollut vaikea vaikuttaa ja ne ovat kuormittaneet sekä Varsinais-Suomen koronajäljitystä että sairaalakapasiteettia.
 – Testaus on telakan läheisyydessä siirtynyt Turun kaupungin koronabussiin, mikä on hankaloittanut muiden kuin telakalla työskentelevien pääsyä testaukseen. Päätöksellä pyritään katkaisemaan tartuntaketjut ja ohjaamaan työntekijät rokottautumaan nykyistä kattavammin, sanoo avi tiedotteessaan.
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto kertoi tiistaina aamulla, että harkinnassa on telakoiden terveystarkastusten lisäksi myös muita koronarajoitusten tiukennuksia, mutta  niihin palataan myöhemmin, kun valtakunnallisesta koronapassista saadaan varmaa tietoa .
 Lisää aiheesta:
 Koronarajoitukset kiristyvät Lounais-Suomessa – aluksi pakolliset koronatestit telakoille, Avi odottaa koronapassia ennen muita rajoituksia

Lounais-Suomen avi määräsi pakolliset terveystarkastukset Turun telakan työmaille – tarkastukset voisivat alkaa aikaisintaan ensi viikolla


Summary: Uupuneiden lastenhoitajien yhteydenotot liittoon ovat vähintään kolmin-nelinkertaistuneet sen jälkeen, kun ensimmäinen uusi varhaiskasvatuslaki tuli voimaan vuonna 2018. Laki muutti päiväkotiryhmien opettajien ja hoitajien mitoituksen.

Julkisten ja hyvinvointialojen liiton mukaan lastenhoitajat ovat vakavasti uupuneita työssään ja pako alalta on alkanut. Myöskään sijaisuuksiin ei liiton mukaan löydy tekijöitä. Ammattiliitto JHL haluaa pysäyttää kytevän kriisin ja vaatii tilanteen pikaista selvittämistä ja korjaavia toimia.
 Yle uutisoi tänään siitä, kuinka  varhaiskasvatuksen työvoimapula syvenee .
 Varhaiskasvatuksen henkilöstöä edustavan JHL:ään mukaan liittoon ei ole koskaan tullut yhtä paljon yhteydenottoja lastenhoitajilta kuin viimeisen kolmen vuoden aikana, kertoo JHL:n vastaava sopimusasiantuntija  Minna Pirttijärvi  Ylelle.
 – Uupuneet lastenhoitajat ottavat meihin yhteyttä viikottain, välillä jopa päivittäin. Yhteydenotot ovat viimeisten kolmen vuoden aikana vähintää kolmin-, nelinkertaistuneet, yli 20 vuotta varhaiskasvatusalan kanssa työskennellyt Pirttijärvi toteaa.
 Viesteistä kantautuu huoli lasten hyvinvoinnista ja turvallisuudesta, varhaiskasvatussuunnitelmien toteutumisesta ja henkilöstön jaksamisesta.
 Kriisin takana epärealistiset hoitajamitoitukset
 Pirttijärven mukaan tilanteen kriisiytymisen on mahdollisesti aiheuttanut vuonna 2018 voimaan tullut ensimmäinen varhaiskasvatuslaki. Siinä koulutettujen lastentarhanopettajien ja lastenhoitajien suhdeluku päivähoitoryhmässä käännettiin päälaelleen. Entisen yhden lastentarhanopettajan ja kahden lastenhoitajan tilalle tuli vaatimukseksi kaksi lastentarhanopettaajaa ja yksi lastenhoitaja.
 Koulutetuille lastentarhanopettajille kuuluu lain mukaan viisi tuntia varhaiskasvatuksen opetuksen suunnitteluaikaa viikossa. Tämä tarkoittaa sitä, että opettajien ollessa suunnittelemassa, hoitaja on pahimmillaan yksin jopa 21 lapsen ryhmän kanssa.
 – Emme voi antaa tilanteen jatkua tällaisena ja vain seurata, kun lastenhoitajat väsyvät ja menettävän työkykynsä. Vaadimme, että opetus- ja kulttuuriministeriö ja eduskunnan sivistysvaliokunta selvittävät pikimmiten, mikä on johtanut tähän tilanteeseen. Tarvittaessa varhaiskasvatuslakia on muutettava henkilöstörakenteen osalta, jotta kriisi ei jatku ja pahene, vaatii JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  liiton tiedotteessa.
 JHL vaatii pikaista muutosta kasvatusvastuullisen henkilöstön ja lasten välisen suhdeluvun tarkasteluun.
 – Pahimmillaan ulkona on ollut yli 50 lasta, joukossa myös erityistä tukea ja hoitoa tarvitsevia lapsia. Tämän lapsimäärän kanssa on ollut vain kolme lastenhoitajaa ja yksi avustaja, Niemi-Laine toteaa.
 JHL:ään tulleiden yhteydenottojen mukaan lastenhoitajat eivät pysty enää tekemään työtään työmoraalinsa ja arvojensa mukaisesti. Huoli lapsista ja lapsen yksilöllisestä huomioimisesta uuvuttaa hoitajia. He joutuvat mahdottomiin tilanteisiin ja kantavat yksin vastuuta lasten hyvinvoinnista.
 – Sijaisia ei ole saatavilla ja tilannetta paikataan ottamalla epäpätevää, avustavaa henkilökuntaa lapsiryhmiin hoitajiksi. Vakituiset sijaiset irtisanoutuvat ja ottavat mieluummin sijaisuuskeikkoja vastaan, kun eivät enää jaksa työskennellä vallitsevassa kaaoksessa joka päivä, kuvaa JHL:n vastaava sopimusasiantuntija  Minna Pirttijärvi .
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 13.10.2021 kello 23 saakka.
 Aiheesta aiemmin:
 Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on vaikeuksissa, kun sijaisia ei ole
 Kaksivuotinen eskarikokeilu kiristää pulaa pätevistä varhaiskasvatuksen opettajista – OKM: "On kuntia, joissa ei ole yhtään kelpoista opettajaa"
 Kun päteviä varhaiskasvatuksen opettajia ei ole, on kelpoisuusvaatimuksissa joustettava – tilanne haastaa kunnat ja työpaikat, perheisiin se ei toivottavasti näy
 Anu Laurilan lapsi jäi päiväkodissa ilman apua ja seuraukset ovat kalliit: On tuurista kiinni, saavatko lapset tarpeeksi tukea varhaiskasvatuksessa
 Tommi Kinnusen kolumni: Kun kutsumusammattilaisilta katoaa kutsumus

Uupuneilta lastenhoitajilta tulee yhteydenottoja ammattiliittoon nyt viikottain – JHL: Hoitaja pahimmillaan yksin jopa 21 lapsen kanssa


Summary: Helsingin käräjäoikeus määräsi päätöksen perustelut on pidettäväksi salassa mahdollisen syytteen käsittelyyn saakka tai kunnes epäilyt rikoksesta jäävät sillensä. Elonvaalijat kiistävät syyllistyneensä rikokseen.

Helsingin käräoikeus on määrännyt Elokapinan taustayhdistyksen Elonvaalijat-yhdistyksen varoja vakuustakavarikkoon enintään 20 000 euron edestä.
 Poliisi haki yhdistyksen omaisuutta takavarikkoon, koska poliisi epäilee yhdistystä rahankeräysrikoksesta ajalla 26.04.2021–18.06.2021 ja toisesta rahankeräysrikoksesta 15.09.2021.
 Yhdistys on jo aiemmin kiistänyt rikosepäilyt.
 Poliisi on epäillyt, että yhdistyksen toiminnassa olisi rikottu rahankeräyslain kuudetta pykälää, jonka mukaan rahankeräystä ei saa järjestää selvästi yleistä järjestystä tai turvallisuutta vaarantavan tai lainvastaisen toiminnan rahoittamiseksi.
 Elonvaalijat on kerännyt rahaa rahoittaakseen Elokapinan mielenosoituksia. Mielenosoituksiin on liittynyt kansalaistottelemattomuutta, ja lukuisia Elokapina-liikkeen aktivisteja on otettu kiinni ja sakotettu niskoittelusta.
 Poliisi epäilee, että Elonvaalijat ry olisi ylittänyt sille hyväksyttyjen rahankeräysilmoitusten enimmäismäärät.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Juha-Matti Suominen  on aiemmin kertonut Ylelle, ettei ota kantaa siihen, keitä yhdistyksen vastuuhenkilöistä on esitutkinnassa rikoksesta epäiltynä.
 Vakuustakavarikko on tavanomainen pakkokeino epäiltyjen rikosten tutkinnassa. Sen avulla pyritään varmistamaan esimerkiksi se, että mahdollinen rikoshyöty saadaan takavarikoitua.
 Jos tämänkaltaisesta rahankeräysrikoksesta tuomitaan oikeudessa rangaistus, rangaistus olisi sakkoa.
 Elonvaalijat ry:n varapuheenjohtaja  Lauri Kangassalo  on kertonut Ylelle jo aiemmin, että yhdistys kiistää rikokset.
 Helsingin poliisi on myönsi arvioineensa Elokapinan mielenosoituksen aiheuttaman turvallisuusuhan Valtioneuvoston linnalla väärin ja epäonnistuneensa tapahtumiin liittyvässä viestinnässä.
 Elokapina on aktivistiryhmä, joka vaatii muun muassa ilmastohätätilan julistamista Suomeen. Se on useissa mielenosoituksissa katkaissut katuja Helsingissä saadakseen huomiota vaatimuksilleen ilmastonmuutoksen vastaisista toimista.
 Lue lisää:
 Yle selvitti: Näin Elokapina kerää rahaa aktivistien sakkojen maksamista varten – tapa voi rikkoa lakia, arvioi poliisi
 Poliisi vaatii Elokapinan taustayhdistyksen rahavaroja vakuustakavarikkoon – syynä epäily lainvastaisen toiminnan rahoittamisesta
 Poliisi myöntää epäonnistuneensa Elokapinan mielenilmauksen tilannearviossa – mielenosoittaja sanoo tulleensa pidätetyksi väärin perustein

Oikeus määräsi Elokapinan taustayhdistyksen rahoja takavarikkoon – varoja kerätty mielenosoitusten järjestämiseen


Summary: Kulttuurilta ollaan leikkaamassa 18,4 miljoonaa euroa. Kirjastoalalla leikkaukset nähdään moniäänisen kulttuurin tuhoamisena, koska ne osuvat muun muassa selkokirjallisuuteen ja ruotsinkieliseen sisältöön.

Vähenevistä rahapelituotoista johtuvat tieteen ja kulttuurin  tukirahojen leikkaukset  kirpaisevat pahasti. Opetus- ja kulttuuriministeriö julkisti tiistaina  leikkausten kohteet ja euromäärät , ja kulttuurilta ollaan leikkaamassa 18,4 miljoonaa euroa. Tunnot ovat masentuneita, katkeria ja hämmentyneitä.
 Suomen elokuvasäätiön johtaja  Lasse Saarinen  on tyrmistynyt. Elokuvatuotantoon, käsikirjoittamiseen ja jakelun edistämiseen varattuja määrärahoja leikataan 8 prosenttia, eli noin 1,8 miljoonaa euroa.
 – Leikkaukset tulevat tilanteessa, jossa kotimainen elokuva toimii paremmin kuin koskaan. On kansainvälistä menestystä ja kotimainen yleisö käy elokuvissa.
 Saarinen sanoo katkerana, että kulttuurin tuen leikkauksen määrä on "kolmaskymmenessadastuhannes osa" valtion budjetista ja että "sehän tietenkin katkaisee kamelin selän".
 Saarinen kertoo, että säätiön noin 24 miljoonan euron avustuspotista noin 18 miljoonaa menee tuotantotukiin, niin sinne säästötkin iskenevät. Kurillaan hän laskee, että leikkaukset voitaisiin kuitata kertalaakilla myös lopettamalla tuki kaikille maaseudun pienille teattereille ja tappamalla ne tai sitten lopettamalla ykskantaan kaikki kotimaisen tuotannon markkinointi.
 – Mutta emmehän me niin tietenkään tee, Saarinen sanoo.
 – Se tässä masentaa, että elokuva ei ole hallituksen silmissä samanlaista kulttuuria kuin kaikki muu. Meiltä leikataan 8 prosenttia, kun kansallisteatterilta ja oopperalta otetaan viisi. Pitäisi olla samalla viivalla.
 Tuki pitäisi saada budjettiin
 Kansallisopperan ja -baletin pääjohtaja  Gita Kadambi  on viidenkin prosentin leikkauksista syvästi pahoillaan.
 – Tämä osuu pahasti niin meihin kuin muihinkin. Viisi prosenttia on hieman vaille kaksi miljoonaa euroa ja se on niin iso raha, että sitä ei ihan juustohöylällä pysty enää höyläämään, Kadambi sanoo.
 Hän huomauttaa, että Kansallisoopperan tuotantojen resurssi on lyöty pitkällä tähtäimellä lukkoon jo vuoteen 2024. Työvoimavaltaisessa kulttuuritalossa parin miljoonan vaje jo nyt ei ole helposti käsiteltävissä.
 – Isossa kuvassa näkisin, että valtiovallan pitää pystyä ratkaisemaan tilanne ja laittamaan kulttuurin tarvitsemat rahat täysimääräisinä budjettiin. Muuten edessä on kurjistumisen tie, Kadambi sanoo.
 Kansallisteatterille kahden produktion suuruinen leikkaus
 Kansallisteatterin pääjohtaja  Mika Myllyaho  on yhtä lailla huolissaan koko suomalaisen kulttuurin tilasta: mitä halutaan ja mitä arvostetaan. Tästä on juuri tänään tiistaina leikkauslistan siivittämänä alkanut hänen mukaansa keskustelu – kuinka kulttuurin 18 miljoonan rahapelivaje saataisiin katettua ilman leikkauksia?
 – Meille 600 000 euron leikkaus tarkoittaa noin kahden suuren näyttämämön produktion kustannuksia, Myllyaho sanoo ja ottaa toisen vertauksen: summa vastaa koko talon yhden kuukauden palkkoja. Summa on siis iso ja sen kohdentumista ryhdytään pohtimaan heti.
 – Kysymys on siitä, mikä ylipäätään on koko Suomen kulttuuripolitiikka ja kulttturistrategia tulevaisuuteen. Miten Suomessa arvostetaan kulttuuria on toinen iso kysymys, Myllyaho sanoo.
 Moniäänisyys ei toteudu
 Kirjastoalalla leikkaukset nähdään moniäänisen kulttuurin tuhoamisena.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön leikkauslistassa vähälevikkisen kirjallisuuden ostotuki ja kirjastoille maksettava kulttuurilehtien tilaustuki lopetetaan kokonaan.
 – Onneksi tämä on vasta esitys, mutta jos se toteutuu, se on iso isku, arvioi Suomen kirjastoseuran toiminnanjohtaja  Rauha Maarno .
 Maarno kertoo, että isku voi olla valtaisa suurelle joukolle pieniä ruohonjuuritason kustantajia. Ne tuottavat juuri vähälevikkiseksi katsottua selkokirjallisuutta, runoutta ja vaikka ruotsinkielistä sisältöä. Lisäksi vaikutus näkyisi pienten ja keskisuurten kuntien mahdollisuuksissa tehdä tällaisia hankintoja.
 – Harmittaa, kun virallisesti puhutaan halusta rakentaa moniäänistä yhteiskuntaa, niin sitten rajoitetaan kirjastojen mahdollisuutta tarjota valtavirran ulkopuolelta materiaalia, Maarno sanoo.
 Juttua korjattu 12.10. klo 17.38: Kulttuurin tuen leikkauksen määrä on "kolmaskymmenessadastuhannes osa" valtion budjetista, ei elokuvan tuen leikkauksen määrä.
 Lue myös:
 Näin valtio leikkaa avustuksia, kun Veikkauksen tuotot vähenevät – Marinin mukaan leikkaukset saatetaan vielä perua

Kulttuurin tekijät katkeria ja masentuneita rahapelirahoituksen leikkauksista –  Oopperan johtaja: “Ei ihan juustohöylällä pysty höyläämään”


Summary: Sarjakuvayhtiö sanoo saaneensa sankarihahmonsa yllätyskäänteestä pääosin innostunutta palautetta.

biseksuaalit (toimintaan liittyvä rooli)

DC Comics -sarjakuvayhtiön sankarihahmo Superman paljastuu uusimmassa albumissa biseksuaaliksi.
 Uusimmassa seikkailualbumissa  Superman: Son of Kal-el  alkuperäisen Teräsmiehen Clark Kentin poika Jon Kent suutelee miespuolista toimittajaa Jay Nakamuraa. Kohtaus on albumin viidennessä luvussa.
 – Tämä ei ole myyntikikka, sanoo kirjoittaja  Tom Taylor  uutistoimisto Reutersille.
 – Kun sain tämän tehtävän ajattelin, että kun olemme luomassa uutta superhahmoa DC Universelle, taas yksi valkoihoinen heterosankari olisi hyvän tilaisuuden haaskaamista.
 Supermanin paljastus julkaistiin 11.10., jota seksuaalivähemmistöjen piirissä juhlitaan "Kansainvälisenä kaapista ulos tulemisen päivänä".
 DC Universe kertoo saaneensa pääosin myönteistä palautetta.
 – Ihmiset kertovat ensi kertaa nähneensä itsensä Supermanina, mikä on sellaista, mitä he eivät aiemmin pitäneet mahdollisena, Taylor kertoo.
 – Toivon, ettei tällainen muutaman vuoden päästä enää nousisi otsikoihin. Toivon, ettei tämä trendaisi Twitterissä, Taylor pohtii.
 Jon Kent seuraa supersankarina aikaansa. Uudessa albumissa hän on huolissaan ilmastonmuutoksesta ja pakolaisista.

Uusi Superman on biseksuaali – "Taas yksi valkoinen heterosankari olisi ollut hukattu tilaisuus"


Summary: Posti on tehnyt tapahtuneesta rikosilmoituksen poliisille. Koko maassa vastaavia anastuksia tapahtuu Postin mukaan vain muutamia vuosittain.

Helsingin Pasilassa on varastettu syyskuussa postinjakajalta postilähetyksiä. Postinjakajan pyörälaukusta vietiin postia torstaina 9. syyskuuta. Osa on edelleen kateissa.
 Posti on tehnyt asiasta rikosilmoituksen poliisille.
 – Postivarkaudet ovat hyvin harvinaisia Suomessa. Niitä tapahtuu korkeintaan muutamia vuosittain koko maassa, sanoo Postin turvallisuuspäällikkö  Heikki Horn .
 Posti on tiedottanut tapahtuneesta Fredrikanterassi 3 C ja 3 D rappuihin sekä Ratavartijankatu 2 ja 3 laatikkoryhmien kotitalouksiin. Postilähetysten vastaanottajia on pyydetty ottamaan tarvittaessa yhteyttä virka-aikana Postin asiakaspalveluun, numeroon 0100 5445.
 Posti välittää asiakkaiden yhteydenotot kadonneista lähetyksistä poliisille.
 Hornin mukaan osa lähetyksistä on löytynyt maastosta ja toimitettu vastaanottajilleen. Ratakadulle kuulunutta postia oli tuotu Sturenkadun Postin omatoimikioskipisteeseen.
 – Yleensä näissä tapauksissa käy juuri näin, että anastaja toteaa, ettei postin joukossa olekaan mitään arvokasta tai kiinnostavaa ja hylkää jonnekin, Horn sanoo.
 Teon motiivi on epäselvä
 Tavallisessa postissa rahan ja arvotavaroiden postittaminen on kielletty. Lähetys tulee lähettää vakuutettuna, jos se sisältää rahaa tai arvo-omaisuutta.
 – Tänä päivänä kansalaisilla on paljon muita keinoja lähettää rahaa, ne laitetaan tilille tai maksetaan jollakin sähköisellä tavalla, esimerkiksi MobilePaylla. Postin mukana kulkee hyvin vähän mitään rahallisesti arvokasta, sisällöllisesti kylläkin, Horn toteaa.
 Horn pahoittelee vastaanottajille koitunutta inhimillistä harmia.
 – Rahallinen arvo ei ole suuri, mutta vastaanottajalle tärkeä. Varas ei tee mitään esimerkiksi kummipojan kortilla kummilleen, mutta vastaanottajalle lähetys on tärkeä.
 Teon motiivi on epäselvä. Hornin mukaan teot ovat yleensä tekijöiltä vähän hakuammuntaa ja kokeilua. Yleisimmin kyseessä on ilkivalta, ei niinkään rikastumismielessä tehty teko.
 Lue myös:
 Huijari voi esiintyä sinuna, jos tietää sinusta kolme asiaa – Ylen selvitys näyttää, miten suosittujen verkkokauppojen suojaus vuotaa
 700 kirjeestä paljastui yhden perheen koko elämä – näin sota raastoi parisuhdetta: "Kyllä minä ikävöin, mutta tuon sen harvemmin julki"
 Kortteja veteraaneille ja korvapuusteja hyväntekeväisyyteen – Pohjois-Karjalan kouluissa kitketään yksinäisyyttä hyvien tekojen avulla
 Posti varautuu jopa kahteen miljoonaan pakettiin loppuvuoden vilkkaimpana viikkona – lauantaitoimitukset laajenevat 100:lle paikkakunnalle

Helsingin Pasilassa varastettu posteja jakajalta – Turvallisuuspäällikkö: "Postivarkaudet ovat hyvin harvinaisia Suomessa"


Summary: Maanantain viisituntiseksi venähtänyt ministerivalintakokous oli osa vihreiden kuntavaalituloksen jälkipyykkiä, arvioi Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Puoluejohtaja  Maria Ohisalon  lähestyvä vanhempainvapaa pani lopulta liikkeelle melkoisen ruletin vihreiden johdossa.
 Kun  Li Andersson  (vas.) taannoin jäi vastaavalle vapaalle,  Jussi Saramo  valittiin hänen sijaisekseen. Niin puoluejohtajaksi kuin ministeriksikin.
 Vihreät eivät tyytyneet yksinkertaiseen ratkaisuun.  Yli viisituntisen kokouksen päätteeksi puolueen eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta  valitsivat eilen  Krista Mikkosen  sisäministeriksi ja puheenjohtaja Ohisalon itsensä ympäristö- ja ilmastoministeriksi loppuhallituskauden ajaksi.
 Emma Kari  puolestaan valittiin Ohisalon ministerituuraajaksi ja viisikon jäseneksi marraskuusta ensi kesään. Jo aiemmin vihreät päätti, että kansanedustaja  Iiris Suomela  tuuraa Ohisaloa puheenjohtajatehtävissä.
 Laajempi kierrätys muuttuu hämmentävästä ymmärrettäväksi, kun tunnistaa, miksi se tehtiin.
 Ohisalo on kyllä yrittänyt puhua eriarvoisuudesta turvallisuusuhkana, mutta julkisuudessa hän on päätynyt pikemminkin selittelemään poliisin rahatilannetta.
 Viime kesän kuntavaalitulos  oli vihreille karvas pettymys.
 Lopputulemaa  on analysoitu puolue-elinten tapaamisissa ja epämuodollisemmissa porukoissa. On pohdittu, mitä pitäisi tehdä toisin.
 Ministerivalinnat eivät ole vähäpätöinen osa kokonaisuutta. Ruodinta jatkui myös eilisessä kokouksessa.
 Sisäministerin salkku ei ole ollut köyhyystutkija-Ohisalolle sellainen puoluejohtajan pelipaikka, kuin jotkut unelmoivat. Ohisalo on kyllä yrittänyt puhua eriarvoisuudesta turvallisuusuhkana, mutta päätynyt julkisuudessa pikemminkin selittelemään poliisin rahatilannetta.
 Toisaalta sisäministeri ei ole näkynyt ja kuulunut ilmastopuolueen puheenjohtajalle tärkeimmissä teemoissa. Päätöksien jälkeen Ohisalo kertoi medialle, että kenttä on toivonut puheenjohtajalta enemmän ilmasto- ja ympäristöasioiden esilläpitoa julkisuudessa – ja myös hallitusviisikossa.
 Krista Mikkosta on kiitelty asiantuntemuksesta ja työteliäisyydestä, mutta ei näkymisestä tai poliittisesta vääntövoimasta.
 Emma Kari haluttiin nostaa viisikkoon, painottaa moni vihreä.
 Juuri Ohisalon ratkaisu  on se pala palapelissä, joka selittää muita valintoja.
 Ohisalon perhevapaan ajalle ensi kevääksi osuu sovittu tarkastelu, jossa ilmastotoimia puntaroidaan ja tarvittaessa sovitaan lisää.
 Tuuraajaksi valittu  Emma Kari  on virkaiältään nuoressa vihreässä joukossa kokeneinta kaartia. Kari on tottunut neuvottelemaan ja hänen taitojaan arvostetaan myös muissa puolueissa – huolimatta siitä, mitä hänen mielipiteistään ajatellaan.
 Kari haluttiin nostaa siksi viisikkoon, painottaa moni vihreä.
 Kun ulkoministeri  Pekka Haaviston  vaihtamiseen ei ollut haluja, muodostui näillä ratkaisuilla hyvin helsinkiläinen ministeriryhmä. Ja puolueissa liika Helsinki-keskeisyys on usein rasite – myös Helsinki-keskeisille vihreille, kun aluevaalit lähestyvät.
 Krista Mikkonen olisi halunnut jatkaa ympäristö- ja ilmastoministerinä, mutta vihreät päätti siirtää hänet sisäministeriksi, puolueelle vaikeaan tehtävään –  tiettävästi taivuttelujen jälkeen .
 Vaikka varapuheenjohtajaksi noussutta  Atte Harjannetta  esitettiin kokouksessa myös ympäristö- ja ilmastoministeriksi, oli hän  kiinnostunut todellisuudessa juuri sisäministerin tehtävästä . Harjanne kuitenkin luopui ehdokkuudestaan alueellisen tasapainon vuoksi.
 Vihreiden arvio kuuluukin, että kolmikko Kari-Mikkonen-Haavisto on alueellisesti tasapainoisempi, virkaiältään kokeneempi ja poliittisiin vääntöihin valmiimpi kuin mitä Kari-Harjanne-Haavisto olisi ollut.
 Kun salkkuja on kolme, kaikkea ei voi saada.
 Puolueiden ministerivalinnat herättävät  uteliaisuutta myös kilpakumppaneissa.
 Kun vihreät kertoivat Atte Harjanteen jääneen tällä kertaa salkutta, ehti moni Twitterin kokoomuslainen viettää sinivihreyden ja ”soininvaaralaisuuden” hautajaisia.
 Kun salkkuja on kolme, kaikkea ei voi saada. Tällä kertaa arvio loppuhallituskauden väännöistä ja jonkinlainen suunnitelma niissä menestymiseksi painoi vaakakupissa enemmän kuin toive puolueen kasvojen ”monipuolistamisesta” Harjanteella.
 Lopulta jää puolueen kannattajien ja äänestäjien ratkaistavaksi, oliko päätös oikea. Harjanteella on merkittävää tukea vihreiden sisällä, ja hän on kertonut olevansa käytettävissä eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi.
 Kaksipäinen johtajuus on yleistä vihreiden kulttuurille, vaikka sille muissa puolueissa naureskellaankin.
 Pitkistä keskusteluista huolimatta  eilen maanantaina tehdyt ratkaisut eivät ole yllättäviä.
 Jo ennen vihreiden syyskuista puoluekokousta moni puolueen poliitikko arveli, että puheenjohtajan sijaiseksi valittaneen aluevaalikampanjan johtaja Helsingin ulkopuolelta ja viisikkosijaiseksi kokeneempi tekijä. Sekä Suomelan että Karin nimet vilahtelivat tiuhaan näissä arvioissa.
 Kaksipäinen johtajuus on yleistä vihreiden kulttuurille, vaikka sille muissa puolueissa naureskellaankin. Ruotsissa ja Saksassa vihreillä on kaksi puheenjohtajaa, Suomessakin näin on vihreiden nuorisojärjestöllä.
 Lue myös:
 Vihreät päätti ministereistään: Krista Mikkonen siirtyy sisäministeriksi, Emma Kari tuuraamaan ympäristö- ja ilmastoministerinä
 Sisäministerivalinta aiheuttaa päänvaivaa vihreille – Ylen tiedot: Ohisalon kaavailut muuttuneet viikonlopun aikana, tilanne edelleen auki
 HS: Ohisalo esittää Emma Karia ministerin sijaiseksi, Kari ja Harjanne ennakkosuosikit

Analyysi: Ministerikierrätyksellä vihreät yrittää virittää puolueen valmiiksi kevään ilmastovääntöihin


Summary: Kaikkein eniten talteenottolaitoksia on syntymässä Pohjois-Amerikkaan, missä yritykset saavat siihen verohelpotuksia. Euroopassa hankkeita on muun muassa Belgiassa, Britanniassa ja Hollannissa.

Hiilidioksidin talteenotto ja varastonti (CCS)

Uusien hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitosten (CCS) käyttöönotto on kiihtynyt nopeasti tämän vuoden aikana. Asiasta kertoo asiaa seuraava australialainen  Global CCS -instituutti .
 Viime vuoden lopussa toiminnassa olleiden CCS-laitosten vuosittainen kapasiteetti oli 40 miljoonaa tonnia hiilidioksidia vuodessa. Suunnitteluvaiheessa olleiden laitosten kapasiteetti oli 73 miljoonaa tonnia.
 Tämän vuoden yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana alkaneiden projektien kapasiteetti on jo 111 miljoonaa tonnia. Jos suunnitellut laitokset otetaan käyttöön, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi siis lähes kolminkertaistuisi viime vuodesta.
 CCS-toiminnan suuret kustannukset ovat tosin kaataneet monia hankkeita. Esimerkiksi Yhdysvaltain Mississippin osavaltiossa hylättiin viime viikonloppuna usean miljardin dollarin arvoinen hanke kustannusten karattua kädestä.
 Tästä huolimatta yleisellä tasolla hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin kustannukset ovat laskussa, kertoo uutistoimisto Reutersin haastattelema instutuutin johtaja  Alex Zapantis .
 – Tämä johtuu siitä, että suunnilleen kaikki odottavat, että ilmastonmuutoksen vastaiset toimet kasvavat. Tästä syystä näemme näitä hankkeita yhä enemmän.
 CCS-laitosten suunniteltu kasvaa nopeimmin Pohjois-Amerikassa, missä yritykset saavat tähän verohelpotuksia. Tämän vuoden aikana on käynnistetty yli 40 hanketta.
 Euroopassa CCS-toimintaa kannustavat korkeat hiilidioksidipäästöjen hinnat ja tiukat päästöleikkaustavoitteet. Euroopassa on tänä vuonna käynnistetty 35 hanketta, joista 17 Britanniassa, Belgiassa ja Hollannissa.
 Lue lisää:
 Hiilidioksidin poistobisneksellä alkaa olla kiire: varastoitu hiilidioksidi voi karata ja pilata pohjavedet, professori varoittaa

Hiilidioksidin talteenottobisnes kasvaa vauhdilla: Miljoonia tonneja päästöjä sidotaan ilmasta imureilla


Summary: Linnanmäellä sijaitsevan Sea Life Helsingin akvaarioiden vetonaula meriahven Mikko tunnetaan ruokahalustaan.

Julkkiskala Mikko-meriahven pistäisi kaikki samassa altaassa polskivat merenelävät poskeensa ja on siksi tuomittu polskimaan yksinään.
 Mikko on kärsinyt masennuksesta, joka paheni korona-ajan aiheuttaman yksinäisyyden myötä. Nyt akvaariomaailman vieraat ovat jälleen palanneet ja meriahven viettää syntymäpäiväänsä yleisön edessä. Mikko näyttää piristymisen merkkejä.
 Miten sinä onnittelisit 17-vuotiasta Mikkoa? Keskustele jutusta 13.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää Mikko-meriahvenen elämästä :
 Mikko-meriahvenen 16-vuotissynttäreillä kakku on kaksikerroksinen lohimedaljonki – masennuksesta kärsivä julkkiskala syö kaiken, mitä eteen tulee

“Möllöttäjien kuningas” on nyt 17-vuotias ja 17-kiloinen – kerran Mikko-meriahven nielaisi kokonaisen pulloharjan, tänään se hotkii kalmarin


Summary: Ranskassa iso osa vihannesosaston tuotteista pitää ensi vuoden alusta myydä ilman muovipakkausta. Suomessa kiellon pelätään muun muassa aiheuttavan ruokahävikkiä.

Kaupan alalla Suomessa suhtaudutaan torjuvasti Ranskan muovipakkauskieltoon. Päivittäistavarakauppa ry:n johtaja  Ilkka Nieminen  ei haluaisi mallia Suomeen. Myös S- ja K-ryhmissä täyskieltoon suhtaudutaan epäillen.
 – Aika radikaalilta kuulostaa, sanoo S-ryhmän marketkaupan vastuullisuuspäällikkö  Anni Loukaskorpi .
 Ranskassa iso osa hedelmistä ja vihanneksista on myytävä ensi vuodesta alkaen ilman muovia. Kielto koskee muun muassa kurkkuja, tomaatteja, perunoita ja omenia.
 Uudistuksesta kertoi Suomessa aiemmin  Helsingin Sanomat .
 Niemisen mielestä Ranskan päätös vaikuttaa ristiriitaiselta EU:n ruokahävikin vähentämistavoitteeseen nähden. Hedelmät ja vihannekset ovat Niemisen mukaan hävikin kannalta oleellinen tuoteryhmä.
 – Ei todellakaan voi keskittyä pelkästään muovikysymykseen tuon tuoteryhmän osalta ja jättää huomiotta ruokahävikkiteemaa.
 Nieminen uskoo, että parhaat keinot muovin vähentämiseen löytyvät yritysten vapaaehtoisen kehittämisen kautta. K-ryhmä, S-ryhmä ja Lidl ovat asettaneet omia sitoumuksiaan ja tavoitteitaan muovin vähentämiselle.
 Muovi vaikuttaa kurkun säilyvyyteen
 Monet hedelmät ja vihannekset myydään Suomessa jo nyt pakkaamattomina.
 S-ryhmässä ja K-ryhmässä tavoitteena on vähentää yhä turhaa muovin käyttöä, liikapakkaamista ja etsiä uusia ympäristöystävällisiä pakkausratkaisuja.
 Muovia on vähennetty useissa S-ryhmän tuotepakkauksissa. Esimerkiksi joidenkin viinirypälerasioiden kansia on vaihdettu ohuempaan muovikalvoon, minkä ansiosta muovia säästyy yksin näissä tuotteissa yli miljoonan muovikassin verran vuodessa.
 S-kaupoissa tavoitteena on, että kaikki omien merkkien tuotepakkaukset ovat kierrätettäviä ensi vuoden loppuun mennessä. Lisäksi pakkauksissa edistetään uusiutuvien ja kierrätysmateriaalien käyttöä.
 Myös K-ryhmässä on selkeät tavoitteet pakkausten osalta.
 – Pakkaustemme tulee olla kierrätettäviä, kompostoituvia tai uudelleenkäytettäviä vuoteen 2025 mennessä, kerrotaan sähköpostitse.
 K-ryhmässä tehtiin viime vuonna pakkausuudistuksia, joilla on säästetty muovia noin 14 miljoonan muovikassin edestä.
 Jos kaikki muovin käyttö hevituotteissa kiellettäisiin, sillä voisi olla Loukaskorven mukaan suuriakin kielteisiä vaikutuksia ruokahävikkiin. Pakkauksen ympäristövaikutus on usein alle viisi prosenttia koko tuotteen ympäristökuormasta.
 – Kurkun muovipakkaus on aika ohut ja kevyt, mutta sillä pystytään parantamaan merkittävästi tuotteen säilyvyyttä.
 EU haluaa vähentää kertakäyttöä
 Ympäristöministeriön ohjelmapäällikkö  Merja Saarnilehto  pitää Ranskan linjausta mielenkiintoisena. Hänen mukaansa se liittyy todennäköisesti EU-direktiiviin, jonka tavoitteena on vähentää kertakäyttömuovin käyttöä.
 Ministeriön näkökulmasta pakkausten tulisi kuormittaa ympäristöä mahdollisimman vähän.
 – Ratkaisut pakkaamisessa eivät tietenkään saa aiheuttaa suurempia haittoja ruoan säilymisen ongelmina, Saarnilehto sanoo.
 Keski-Euroopassa esimerkiksi hedelmiä myydään Saarnilehdon mukaan paljon valmispakkauksissa.
 – Uskoisin, että hedelmien ja vihannesten kohdalla myynti valmiiksi pakattuina ei ole useinkaan ihan välttämätöntä säilyvyyden kannalta.
 Suomessa EU-direktiivin täytäntöönpano on työn alla. Hallitus tekee esityksen toimenpiteistä luultavasti loppuvuodesta. Vaihtoehtoina olisivat Saarnilehdon mukaan joko lainsäädäntö tai sopimus, jossa alan toimijat sitoutuisivat tiettyihin toimiin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 13.10. klo 23:een saakka!
 Lue myös:
 Muovin kierrätys nousi ennätystasolle – tutkijat varoittavat käyttämästä kierrätysmuovia elintarvikepakkauksissa, Fortumin mukaan huoli on turha
 Muovittomien kartonkikansien valmistus take away -kuppeihin alkaa Maskussa – Yrittäjä: "Menemme ekologisuudessa reunasta toiseen"
 Muovipillit ja kertakäyttöhaarukat häviävät pian markkinoilta, kun EU:n muovikielto astuu voimaan – kaupat toteuttavat velvoitteita jo etuajassa

Kaupan ala suhtautuu nihkeästi ajatukseen hedelmien ja vihannesten muovikiellosta – "Aika radikaalilta kuulostaa"


Summary: Tutkinnan taustat juontavat kevääseen, jolloin aluehallintovirasto teki tarkastuksen eläinpuistoon ja hallintopäätös toimitettiin eläinsuojelulain mukaisesti myös poliisille. Poliisi on arvioinut keväällä, ettei asiassa ole syytä epäillä rikosta. Nyt asiaa ryhdyttiin kantelun jälkeen tutkimaan.

Suomen eläinsuojelu ry SEY on tyytymätön viranomaisten toimintaan Ähtärin eläinpuiston kettututkinnassa.
 Yhdistyksen mielestä poliisi ei tehnyt keväällä kettujen olosuhteisiin liittyvää tutkintaa sillä tavoin, kuin se olisi läänineläinlääkärin hallintopäätöksen mukaan pitänyt tehdä.
 Poliisi ei tehnyt SEYn vs. toiminnanjohtaja  Maria   Lindqvistin  mukaan ollenkaan.
 – Poliisi ei tehnyt tutkimusta lainkaan. Tällainen viranomaistoiminta on omiaan heikentämään eläinsuojelun tasoa Suomessa, sanoo Lindqvist.
 Ähtärin tapaus tuli ilmi yhdistyksen projektin kautta, jossa tarkastellaan viranomaisten toimintaa ja viranomaisten toiminnan laillisuutta.
 – Meillä on ollut jo pari vuotta käynnissä projekti, jossa on otettu tarkasteluun pistokokein tapauksia, joissa on epäilty rikottavan eläinsuojelulakia. Tätä kautta tuli myös Ähtärin eläinpuiston keväinen tapaus esiin.
 Poliisi tutkiikin olosuhteet
 Pohjanmaan poliisi tutki keväällä kettujen oloja eläinpuistossa. Silloin poliisi ei nähnyt syytä epäillä rikosta.
 Aluehallintovirasto tarkasti alunperin keväällä karhujen tilannetta, kun eläinpuistoon asennettiin seikkailupuiston vaijerirataa.
 Samalla viranomaiset huomasivat kettuemojen olevan stressaantuneita. He saivat myös tiedon, että pentuja oli muutaman vuoden aikana kuollut emon stressin seurauksena, kerrotaan SEYstä.
 Pohjanmaan poliisi on nyt aloittanut esitutkinnan avin keväisen tarkastuskertomuksen pohjalta.
 Rikosnimikkeet ovat eläinsuojelurikkomus ja lievä eläinsuojelurikos.
 SEY teki kantelun läänineläinlääkärin kevään toiminnasta maa- ja metsätalousministeriölle ja poliisin toiminnasta Pohjanmaan poliisilaitoksen oikeusyksikköön.
 – Yksikkö on todennut, ettei esitutkintaa ole tarpeeksi tarkasti tehty, ja kehottanut tekemään tutkinnan uudestaan, pohtii Lindqvist.
 Eläinten hyvinvointi mielessä
 Yhdistyksellä on ollut tapauksia tutkittavana paljon. Vs. toiminnanjohtaja Lindqvist sanoo, että kaiken yhdistyksen toiminnan tarkoituksena on eläinten hyvinvoinnin parantaminen.
 – Jos eläinsuojelulakia ei toimeenpanna niin kuin lainsäätäjä on tahtonut, silloin laki ei toimi oikein eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi.
 Linqvist toteaa, että tavoitteena on parempi lainsäädäntö ja parempi lain toimeenpano.
 – Sitä kautta tämä koko projekti kytkeytyy eläinten hyvinvointiin.
 Aiheesta aiemmin :  Ähtärin eläinpuiston kettujen olosuhteista tehtiin rikosilmoitus – viereisen seikkailupuiston vaijeriradat ehkä syynä
 Uhkaako vaijeriköysirata Ähtärin karhujen hyvinvointia? Aluehallintovirasto selvittää asian ennen radan käyttöönottoa
 Ähtärin karhutarhan yllä kulkeva vaijerirata sai aikaan palauteryöpyn: kritiikistä on keskusteltu, mutta se ei ole muuttanut suunnitelmia

Viranomaisten toiminta Ähtärin eläinpuiston kettututkinnassa johti kanteluihin – "Poliisi ei tehnyt tutkimusta lainkaan"


Summary: Nokian entinen toimitusjohtaja Olli-Pekka Kallasvuo on julkaissut muistelmateoksen Puhelin soi öisin. Näkyvä julkinen rooli toi Kallasvuolle paljon huomiota ja rajoitti vapaa-ajanviettomahdollisuuksia.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Se on sinun osaltasi kaikki nyt loppu.  Näin sanoi Nokian autonkuljettaja  Keijo Kurlin   Olli-Pekka Kallasvuolle , joka oli nimitetty yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi. Kallasvuo olisi halunnut mennä ystävänsä kanssa baariin, mutta Kurlin kieltäytyi viemästä esimiestään pyydettyyn osoitteeseen. Sen sijaan hän ajoi Kallasvuon tämän kotitalon eteen.  Tuossa on koti ja tuossa on kotiovi , Kurlin opasti.
 – Ja sinne mentiin, Kallasvuo muistelee nyt 16 vuotta myöhemmin.
 Kurlinin oma-aloitteisesti asettamaa ja varsin epävirallista ulkonaliikkumiskieltoa kesti viitisen vuotta. Kun Kallasvuo oli syksyllä 2010 saanut lähtöpassit Nokian toimitusjohtajan paikalta, eräänä päivänä hänen ovikellonsa soi.
 – Menin aukaisemaan, ja siellä seisoi Keijo Kurlin. Hän sanoi, että  mä tulin nyt poistamaan sen kiellon. Nyt voit mennä minne vain.
 Mitään kaunaa ulkonaliikkumiskiellosta ei ole jäänyt, vaan Kallasvuo ja Kurlin ovat edelleen pitäneet yhteyttä näihin päiviin asti.
 – Viimeksi kaksi viikkoa sitten Keijo Kurlin kävi meillä kahvilla.
 Katso Olli-Pekka Kallasvuon koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Nokian autonkuljettaja kielsi Olli-Pekka Kallasvuota käymästä baarissa: “Se on sinun osaltasi kaikki nyt loppu”


Summary: Pien-Saimaalla ei ole tehty varmoja norppahavaintoja vuosikymmeniin. Viikonloppuna norppa tallentui Jimi Knaapin videolle.

Kaikuluotaimessa se näytti isolta kalalta.  Jimi Knaapi  ja  Kristiina Haiko  olivat viikonloppuna kalassa Pien-Saimaalla, kun veneen perästä kuului molskaus.
 – Ajattelin, että nyt on varmaan aika iso kala kyseessä. Olin jo heittämässä, kun huomasinkin, että norppa nosti päänsä ylös, Haiko kertoo.
 Kalastaminen jäi sikseen, kun kaksikko pääsi seuraamaan saimaannorpan uintia lähietäisyydeltä.
 – Se rupesi kiertämään venettä ja näimme, että se on varmasti norppa, Jimi Knaapi kertoo.
 Kristiina Haikon ja Jimi Knaapin mukaan norppa oli lähimmillään noin metrin päässä. "Yllättävän pitkään se tutkaili meitä. Pari kierrosta meni veneen ympäri", Haiko kertoo. Kalle Purhonen / Yle
 Harvinainen vieras
 Norppahavainto Pien-Saimaalla on harvinainen, joskaan ei aivan tavaton.
 – Kyllähän norppa ui, ja norppia tuolla Suur-Saimaan puolella on. Ne voivat uida myös Pien-Saimaalle, jos löytävät reitin, sanoo saimaannorppa-asiantuntija  Kaarina Tiainen  Suomen luonnonsuojeluliitosta.
 Edellisestä Pien-Saimaan norppahavainnosta on kuitenkin vuosikymmeniä – havainnon määrittelystä riippuen paristakymmenestä jopa sataan vuoteen.
 Jimi Knaapi ja Kristiina Haiko näkivät norpan Pien-Saimaan Vehkasalonselällä viime viikon lauantaina. Yle
 Tiaisen mukaan Pien-Saimaalla on tehty norppahavainto viimeksi parikymmentä vuotta sitten, mutta tuolloin kyse oli yksittäisestä epävarmasta näköhavainnosta. Säännöllisiä havaintoja on tehty 1940–1950-luvuilla, ja sata vuotta sitten saimaannorppa tiettävästi myös lisääntyi Pien-Saimaalla.
 – Satunnaisia havaintoja on mahdollisesti tehty vuosikymmenten aikana. On mahdollista, että norppa on voinut käydä täällä muulloinkin, mutta havaintoja ei ole tehty, Tiainen sanoo.
 Hänen mukaansa Jimi Knaapin ja Kristiina Haikon videolle tallentunutta norppahavaintoa voidaan pitää varmana, mutta yksittäinen havainto ei tarkoita sitä, että Pien-Saimaalla olisi norppakantaa.
 Kaarina Tiainen arvioi, että saimaannorppa on uinut Pien-Saimaalle Sudensalmen tai mahdollisesti Kaukaan kautta. Kolmas vaihtoehto eli Vehkataipale on hänen mukaansa epätodennäköinen, sillä siellä on pumppaamo. Kalle Purhonen / Yle
 Nuori seikkailijanorppa
 Kaarina Tiainen arvioi, että Pien-Saimaalla nähty norppa on mahdollisesti viime vuonna syntynyt nuori seikkailija. Se on lähtenyt uimareissulle, vaikka elintilaa olisi ollut Suur-Saimaalla Kyläniemen eteläpuolellakin.
 – Norpilla ei ole ollut tarvetta lähteä etsimään uusia alueita. Mutta ilmeisesti siellä on syntynyt hyvin utelias seikkailijanorppa, joka on lähtenyt etsimään uusia alueita, Tiainen sanoo.
 Kymmenien kilometrien pituiset uimareissut ovat tavallisia etenkin nuorille norpille.
 Pien-Saimaan seikkailijanorpan tulevia asuinalueita voidaan tässä vaiheessa vain arvailla. Tiaisen mukaan se voi jäädä Pien-Saimaalle pidemmäksi aikaa, mutta myös palata takaisin Suur-Saimaalle.
 Pien-Saimaalla uineesta norpasta kertoi aiemmin sanomalehti  Etelä-Saimaa .

Seikkailijanorppa ui Pien-Saimaalle, jossa norppia ei ole nähty ainakaan 20 vuoteen: "Se rupesi kiertämään venettä"


Summary: "Kriisi on edennyt niin pitkälle, että se vaikuttaa laajasti ihmisten terveyteen", sanoo puheenjohtaja Li Andersson. Puolue vaatii hyvinvointialueilta ripeitä toimia ammattilaisten työehtojen parantamiseksi tammikuussa pidettävien aluevaalien jälkeen.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  vaatii merkittäviä parannuksia sosiaali- ja terveysalan työoloihin ja luonnehtii alan työvoimapulaa vakavaksi.
 Puheessaan tilanteeseen tiistaina alkuillasta kantaa ottanut Andersson sanoi, että sote-alan työvoimapula on ratkaistava, jotta palvelut voidaan taata kaikille riittävän ajoissa.
 – Tässä maassa on käynnissä hitaasti etenevä vakava kriisi. Kriisi on edennyt niin pitkälle, että se vaikuttaa laajasti ihmisten terveyteen, Andersson sanoi.
 Puheenjohtaja muistutti, että yhteiskunta on riippuvainen sote-alan ammattilaisista. Puolue vaatii hyvinvointialueilta ripeitä toimia ammattilaisten työehtojen parantamiseksi tammikuussa pidettävien aluevaalien jälkeen.
 – Tammikuun sote-vaaleissa valittavat hyvinvointialueet ovat työnantajia, aivan kuten kunnat ovat olleet tähän saakka. Ja siksi tulevilla hyvinvointialueilla on aivan keskeinen rooli siinä, minkälaiseksi koko hyvinvointivaltion tulevaisuuden kannalta keskeisen alan tilanne kehittyy.
 Hyvinvointialueen lakisääteisiä tehtäviä ovat sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestäminen. Palveluista vastaa jatkossa 21 hyvinvointialuetta ja Helsingin kaupunki.
 – Kyse ei ole vain rahasta, vaan myös osallisuudesta työn suunnittelussa, pysyvistä työsuhteista, työssä jaksamisesta, kuten mahdollisuudesta olla tekemättä jatkuvasti ylitöitä ja oikeudesta lepoon sekä selkeästä työnjaosta eri ammattilaisten välillä, Andersson luetteli.
 Samoilla linjoilla demarien kanssa
 Vasemmistoliiton linjaukset ovat samankaltaiset kuin SDP:n, joka ajaa sitä, että suomalaiset pääsisivät oikea-aikaisesti ja ajoissa hoitoon. Toisena aluevaalien kärkiteemana SDP:llä on sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön hyvinvointi.
 Pääministeri ja SDP:n puheenjohtaja  Sanna Marin  ei kuitenkaan ottanut viime viikolla järjestetyssä tiedotustilaisuudessa kantaa siihen, pitäisikö hoitajia pyrkiä houkuttelemaan alalle palkankorotuksella.
 – Palkkaus ja työolot ovat keskeisiä asioita, mutta näistä vastaavat työmarkkinajärjestöt. Meidän tehtävämme poliittisina päättäjinä ja tulevien hyvinvointialueiden päättäjien tehtävä on huolehtia siitä, että paikallisesti työolot järjestetään niin hyvin, että ala on vetovoimainen ja siellä koetaan mielekkyyttä.
 Keskusta puolestaan on linjannut, että jokaisessa kunnassa pitäisi olla vähintään yksi sosiaali- ja terveydenhuollon asema. Minimitasona puolue pitää, että jokaisessa kunnassa on oltava saatavilla lääkäripalveluita.
 – Kyllä me pidämme lääkäriin pääsyä perusteltuna hyvinvointiyhteiskunnan takuukokemuksena jokaiselle suomalaiselle, keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  sanoi syyskuun lopulla.
 Lue myös:
 "Jos joku on poissa, whatsapp laulaa ja sijaiset hankitaan itse" – Hoitajapulaa paikataan kalastelemalla henkilöstöä tuplavuoroihin ja ylitöihin
 Uupuneilta lastenhoitajilta tulee yhteydenottoja ammattiliittoon nyt viikottain – JHL: Hoitaja pahimmillaan yksin jopa 21 lapsen kanssa

Vasemmistoliitto peräänkuuluttaa sote-alan ammattilaisille nykyistä parempia työoloja


Summary: EU:n on määrä esitellä omat ehdotuksensa Pohjois-Irlannin kiistan ratkaisemiseksi huomenna.

Britannia koventaa vaatimuksiaan brexit-sopimuksen muuttamiseksi Pohjois-Irlannin osalta. Britannian brexit-ministeri  David Frost  esitteli tänään tiistaina maan vaatimukset Lissabonissa pitämässään puheessa.
 Britannian mukaan nykyinen sopimus haittaa Pohjois-Irlannin oloja merkittävästi ja sopimusta on siksi muutettava olennaisella tavalla.
 – Emme ole lähteneet tälle tielle ilman syytä, emmekä huvin vuoksi. Meidän periaatteellinen velvollisuutemme on turvata Pohjois-Irlannin rauha ja vauraus, ja siksi emme voi levätä ennen kuin ongelmaa on ratkaistu.
 Kaksi isoa kiistaa
 Britannialla on kaksi päävaatimusta. Tavaran on saatava liikkua Britannian emämaan ja siihen kuuluvan Pohjois-Irlannin välillä vapaasti, ja mahdolliset kiistat on ratkaistava jossain muussa oikeudessa kuin EU:n tuomioistuimessa.
 EU ja Britannia ovat yhteisesti sopineet Britannian EU-ero-sopimuksessa, että Irlannin saaren uusien konfliktien estämiseksi Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille ei muodosteta tiukkaa tullirajaa, vaan tulliraja kulkee Pohjois-Irlannin ja Britannian välisessä Irlanninmeressä.
 Brexitin seurauksena Britannian ja Pohjois-Irlannin välille syntyi tulliraja. EU ja Britannia käyvät kovaa kiistaa siitä, miten Britanniasta Pohjois-Irlantiin tuotavia totteita tulisi tarkistaa. Kiistan on pelätty horjuttuavan Pohjois-Irlannin haurasta rauhaa.  Harri Vähäkangas / Yle
 Pohjois-Irlannin satamissa toimivat tulliasemat tarkastavat Britanniasta tulevat tuotteet, jotta ne eivät pääse kulkeutumaan laittomasti EU-alueelle. Tämä byrokratia on hankaloittanut tuotteiden pääsyä Pohjois-Irlantiin.
 EU:n mukaan Britannia esitti itse rajaa Irlanninmereen, ja jossain tullimuodollisuudet on hoidettava, koska Britannia on nyt EU:n ulkopuolella.
 Myös EU:n tuomioistuimen käyttö riitojen ratkaisemiseen on sovittu yhdessä EU:n ja Britannian kesken. EU:n mukaan on mahdotonta ajatella, että EU:n alueella toimisi jokin muu tuomioistuin kuin EU:n oma. Britannia huomauttaa tähän, että EU-tuomioistuin toimii nyt samalla tavalla Britannian maaperällä Pohjois-Irlannissa.
 EU:n on määrä esitellä omat ehdotuksensa kiistojen ratkaisemiseksi huomenna keskiviikkona.
 Uutistoimisto AFP:n haastatteleman EU-virkailijan mukaan brexit-ministeri Frost veti mattoa neuvottelujen alta omilla vaatimuksillaan.
 – Neuvotteluikkuna on sulkeutumassa, mikä ei ole hyvä asia. EU ei ole vielä edes esitellyt ehdotuksiaan ja ne on jo nyt tyrmätty, hän harmitteli.
 Miksi Pohjois-Irlannissa on kahakoitu joka yö jo viikon ajan? Viisi kysymystä ja vastausta nopeasti leimahtaneista nuorten yhteenotoista
 Britannia haluaa aloittaa brexit-neuvottelut uudelleen Pohjois-Irlannin osalta –  EU kieltäytyy, mutta valmis etsimään "luovia ratkaisuja"

Britannia lisää kierroksia Pohjois-Irlannin brexit-kiistassa – EU: britit ovat katkaisemassa neuvotteluja ennen kuin ne ovat edes alkaneet


Summary: Europarlamentaarikko Sirpa Pietikäisen (kok.) mukaan Suomessa reiluna pidetty tapa varmistaa raakamateriaalin saatavuus teollisuuden käyttöön voi herättää epäilyjä kaupan alan sopimisesta, mikäli kilpailulakia tulkitaan tiukasti.

Euroopan parlamentin talous- ja raha-asiavaliokuntaan kuuluva europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  (kok.) kommentoi tiistain A-studiossa  komission sellukartelliepäilyjä .
 Pietikäisen mukaan kyseisestä epäilystä ei ole puhuttu parlamentin käytävillä ennen komission ulostuloa, mutta Suomen osalta on aiemmin ollut epäilyjä kaupan alan keskittymistä. Taustalla on ollut Suomessa järkevänä pidetty tapa.
 – Suomessa on ollut ainakin ostopuolella tällainen avoin käytäntö, joskaan ei kirjattu, että metsänomistajat ja -ostajat ovat päätyneet yhteiseen näkemykseen sisäänostohinnasta.
 Sopimisella on pyritty turvaamaan metsäteollisuudelle olennainen puun saatavuus ja kohtuulliset tuotot metsän myyjille. Käytäntö ei kuitenkaan välttämättä täytä tiukasti tulkittuna vapaan kilpailun raameja.
 – Jos on kovin kapea putki, lattia ja katto on määritelty, ei se silloin ihan vapaata markkinataloutta ole ja voi täyttää tällaisia tutkimuspyyntösyitä. En tiedä onko tästä tosiaan kyse.
 Tutkimuksiin ei ryhdytä aiheetta
 EU-komissio on aloittanut sellukartelliepäilyn tutkinnat useissa jäsenmaissa. Suomessa yllätystarkastuksia on tehty Stora Enson, Metsä Groupin ja UPM:n tiloihin. Kyse on vasta alustavasta tutkinnasta, eivätkä tarkastukset tarkoita, että kilpailulainsäädäntöä olisi rikottu.
 Aivan tyhjästä tällaisia tutkimuksia ei Pietikäisen mukaan kuitenkaan pistetä pystyyn.
 – Kun tähän prosessiin lähdetään, niin ei se ihan aiheetta ole. Se on sitten eri asia, millaisia asioita tulkitaan kilpailua haittaavaksi kartelliksi.
 Mikäli epäilyille löydetään todisteita, voi yrityksille olla tiedossa miljoonasakkoja. Maksimissaan sakot voivat nousta kymmeneen prosenttiin liikevaihdosta, jolloin puhutaan sadoista miljoonista euroista.
 Katso A-studion koko lähetys  täältä .

Sirpa Pietikäinen sellukartelliepäilyistä A-studiossa: “Jos lattia ja katto on määritelty, niin ei se silloin ihan vapaata markkinataloutta ole”


Summary: Eduskuntakeskustelu keskeytyi hetkeksi, kun perussuomalaiset kaipasi vastuutahoja paikalle vastaamaan. Lain hyväksymisestä äänestetään perjantaina.

Eduskunta hyväksyi koronapassin käyttöönottoa koskevan lakiehdotuksen sisällön myöhään tiistai-iltana. Se tarkoittaa, että koronapassi saadaan käyttöön jo lauantaina.
 Keskustelu koronapassista ja maahantulorajoituksista jatkui eduskunnassa tiistaina myöhäisille tunneille. Kolmeen täysistuntoon jakautunut ilta venyi lopulta kello 23:een asti.
 Kolmas täysistunto alkoi äänestyksen jälkeen ennen puoli kahdeksaa illalla. Keskustelussa kuultiin yli puolensataa puheenvuoroa, minkä jälkeen tartuntatautilakiin tehtävistä muutoksista äänestettiin.
 Kyseessä oli hallituksen lakiesityksen ensimmäinen käsittely. Lain hyväksymisestä äänestetään perjantaina, kertoo Suomen eduskunta Twitterissä.
 Lain läpimeno on käytännössä selvää. Asiasta iloitsi muun muassa vihreiden kansanedustaja  Mari Holopainen  Twitterissä.
 Hänen mukaansa käsittelyn aikana kävi selväksi, että koronapassia ei tule kohdistaa lapsiin ja nuoriin. Hän piti hyvänä, että eduskunta puntaroi asiaa.
 Perussuomalaiset huhuili Lohea saliin
 Käsittelystä tuli pirstaleinen, kun koronapassin käyttöönottoa vastustava perussuomalaiset esitti asian laittamista pöydälle keskiviikkona pidettävään täysistuntoon. SDP teki vastaehdotuksen, että se laitetaan pöydälle myöhemmin illalla pidettävään seuraavaan täysistuntoon. Eduskuntatiedotuksesta kerrottiin STT:lle, että jatkamisesta järjestetyssä äänestyksessä voitti esitys jatkaa käsittelyä tiistaina.
 Esityksen keskusteluun palaamisesta keskiviikkona teki kansanedustaja  Mika Niikko  (ps.).
 – Havaitsimme, ettei sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja ( Markus Lohi ) ollut paikalla eikä ollut saapumassa paikalle, puhumattakaan, että ministeri olisi paikalla. Halusimme siirtää keskustelua, että edes ministeri ehtisi paikalle, hän perusteli STT:lle.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) ilmestyi myöhemmin istuntoon vastaamaan kysymyksiin. Samoin Lohi oli iltamyöhään paikalla kysymyksiin vastaamassa.
 Perussuomalaiset vastustavat koronapassin käyttöönottoa
 Hallituksen esitys laiksi tartuntatautilain muuttamisesta ja väliaikaisesta muuttamisesta tekee mahdolliseksi koronapassin käyttöönoton ja jatkaa matkailun rajoituksia.
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta sai mietintönsä esityksestä tiistaina valmiiksi. Valiokunta piti koronapassia koskevaa sääntelyä tärkeänä, koska sen avulla on mahdollista pitää rajoitusten voimassaoloaikana yhteiskunnan eri toimintoja käynnissä. Koronapassin tarkoitus on olla vaihtoehto viranomaisten asettamille koronarajoituksille.
 Perussuomalaiset vastustavat koronapassin käyttöönottoa, koska sille ei puolueen mielestä ole enää käyttöä tilanteessa, jossa Suomen rokotustavoite on jo lähellä.
 Perussuomalaiset vastusti myös toisen testin vaatimusta Suomeen ilman täyttä rokotussuojaa riskimaista saapuvilta matkustajilta. Sosiaali- ja terveysvaliokunta joutui äänestämään asiasta, mutta toisen testin vaatimus säilyi mietinnössä.
 Lue myös:
 Koronapassin ikäraja nousee 16 vuoteen, ilmaiset koronatestit rokottamattomille 16- ja 17-vuotiaille, jos passi otetaan käyttöön
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina

Koronapassista ja maahantulomallista väännettiin eduskunnassa myöhään iltaan – passi käyttöön lauantaina


Summary: Helsingin poliisin mukaan Helsingin Kaivohuoneella järjestettävässä tapahtumassa oli joukkotappelun uhka viime perjantaina.

Poliisi kertoo ottaneensa lokakuun alussa kiinni 10 ihmistä vakavan väkivallanteon estämiseksi. Kaksi noin 20-vuotiasta miestä on vangittu. Heitä epäillään törkeästä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta ja törkeästä ryöstöstä.
 Tapaus liittyy Helsingin katujengeihin, joista Yle uutisoi aiemmin torstaina .
 Poliisin tietoon oli tullut joukkotappelun uhka tapahtumassa, joka piti järjestää Kaivohuoneella perjantaina 8. lokakuuta. Poliisi kuitenkin perui tapahtuman väkivallan uhan takia.
 – Poliisi tulkitsi väkivallan uhan sellaiseksi, että tapahtuman järjestäminen ei olisi ollut mahdollista. Poliisi ei olisi pystynyt takamaan tilaisuuden yleistä järjestystä ja turvallisuutta riittävällä tasolla, sanoo tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Juhani Vuorisalo   Helsingin poliisin tiedotteessa .
 Toinen vangituista on julkaissut sosiaalisessa mediassa gangsta rap -musiikkia. Hänen kappaleissaan ja videoissaan viitataan rikoksiin. Videoissa esiinnytään muun muassa aseiden kanssa.
 Poliisi ei voi toistaiseksi avata tapauksen tutkintaa enempää. Esitutkinnasta tiedotetaan mahdollisesti myöhemmin lisää.
 Lisää aiheesta:
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille

Katujengiläiset suunnittelivat väkivaltaa Kaivohuoneella – poliisi otti 10 kiinni, kaksi vangittu