Summary: Raumallla auki oleva kaupunginjohtajan paikka herättää kiinnostusta entisessä poliitikossa. Timo Soini tunnetaan Lukko-fanina, mutta hän antaa tunnustusta myös satakuntalaiselle kansanluonteelle.

Satakunnan Kansa -lehden lukijat hieraisivat silmiään tiistaiaamuna, kun otsikossa luki, että  Timo Soinia  voisi kiinnostaa Rauman kaupunginjohtajan virka.  ”Ihme, ettei kukaan ole minulle soittanut”
 Ainekset otsikkoon olivat syntyneet tilanteessa, jossa Timo Soini oli puhujana raumalaistilaisuudessa ja häneltä kysyttiin, tuliko hän ilmoittautumaan kaupunginjohtajan virkaan.
 – Jos kysyttäisiin, niin mikä ettei, Soini oli vastannut.
 Raumalle  valitaan uusi kaupunginjohtaja  Hyvinkään johtoon siirtyvän Johanna Luukkosen tilalle. Virkaan on tullut seitsemän hakemusta, ja suostumuksen antaneita on kymmenen.
 "En lähde ehdokkaaksi pelleilemään"
 Kuinka vakavasti Timo Soini kaupunginjohtajuutta kommentoi, vai oliko se vain soinimainen heitto?
 – Ihan vakava toteamus, jos vain valtuuston isot ryhmät haluavat Raumalle tämäntyyppisen ihmisen. Ei ollut kyse mistään huulesta.
 Omat ehtonsa Soinilla kuitenkin on. Hän vetoaa viiteen kauteensa Espoon valtuustossa. Hän on ollut myös valtuuston puheenjohtaja, ministeri, kansanedustaja ja europarlamentaarikko.
 – En lähde ehdokkaaksi pelleilemään. Mutta jos halutaan jotain uutta, niin istutaan alas ja keskustellaan.
 Entinen puolustusministeri  Jussi Niinistö  on nykyään Kannuksen kaupunginjohtaja. Hän on kehunut ex-kollega Soinille tehtävää.
 – Kunnanisät ja -äidit tykkäävät kavereista, joilla on pitkä tausta ja jotka uskaltavat päättää eivätkä pelkää mitään.
 Soinin mielestä Rauma on mielenkiintoinen paikka.
 – Kaikkihan iloitsivat Lukon mestaruudesta. Raumalla on myös monenlaista vireää urheilu- ja kulttuuritoimijaa.
 Timo Soini on pannut merkille myös kaavoitukseen liittyvän raumalaisen kuuman perunan  uuden kauppakeskuksen ja Vanhan Rauman välillä.
 – Siellä tuntuisi olevan kyllä ihan tekemistä. Ja hyvä luoja, millainen kasitie on Turun ja Rauman välillä! Ei tie voi olla sellaisessa kunnossa.
 Satakuntalainen yksitotisuus viehättää
 Yhden asian Timo Soini muistaa aina kertoa omasta Rauma-suhteestaan.
 – Synnyin siellä, mutta asuin siellä myös silloin, kun Lukko voitti ensimmäisen mestaruutensa.
 Nyt Timo Soini on viettänyt kesää isoisän hankkimassa mummonmökissä, Sastamalan Heinoossa. Kun Soini oli lapsi, Sastamala (silloinen Vammala) kuului Satakuntaan, mutta nykyään se on Pirkanmaata.
 Syntymä Raumalla ja lapsuuden kesät Sastamalassa ovat painaneet Soiniin lähtemättömät jäljet. Hän tuntee olevansa henkisesti satakuntalainen.
 – Moni pitää satakuntalaisia yksitotisina töksäyttelijöinä. Olen puoluesihteerinä ja poliitikkona kiertänyt Suomea ja tykännyt mentaliteetista, jossa on suoruutta.
 Kun satakuntalaisen kanssa keskustelee, ei tarvita Soinin mukaan tulkkia. Asia sanotaan niin kuin se on.
 Lue lisää:
 SK: Timo Soini on kiinnostunut Rauman kaupunginjohtajan virasta
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Kalle Leppikorpi paljastaa: Kovia nimiä hiljaisessa haussa Rauman kaupunginjohtajaksi

Timo Soini selventää ajatustaan Rauman kaupunginjohtajuudesta: "Ei ollut kyse mistään huulesta"


Summary: Matalapaine tuo mukanaan sateita ja kovia tuulia koko maahan. Seuraavat päivät ovat syksyisen oloisia, ja samantyyppinen tunnelma jatkuu vielä viikonloppunakin.

– En haluaisi elokuun puolessavälissä sanoa tätä, mutta nyt näyttää siltä, että syksy tekee tuloaan. Sateista, tuulista ja viileää on luvassa, sanoo Ylen meteorologi  Anniina Valtonen .
 Sää saa varsin syksyisen käänteen jo tämän päivän aikana.
 Ensimmäiset sateet saapuvat Suomeen lounaasta tänään iltapäivällä kolmen aikoihin. Sieltä ne leviävät yhtenäisinä koko eteläiseen Suomeen iltapäivän ja illan aikana.
 Keskiviikon vastaisena yönä sateet liikkuvat pohjoisemmaksi saavuttaen puolenyön aikoihin Keski-Suomen ja vähän myöhemmin Pohjois-Pohjanmaan.
 – Puolenyön jälkeen pääkaupunkiseutu on jo melko poutainen, kuvailee Valtonen.
 Sateet levittäytyvät koko maahan
 Matalapaineen keskus liikkuu hitaasti Pohjanlahtea pitkin pohjoiseen. Siihen liittyvät sateet yltävät itään saakka niin, ettei mikään osa Suomesta säästy vedeltä.
 – Keskiviikkona iltapäivällä yhtenäiset, runsaat vesisateet ovat Lapissa. Etelässä ja lännessä tulee aika voimakkaita ukkoskuuroja, jotka liikkuvat pohjoista kohti.
 Sateet yltävät itään saakka niin, ettei mikään osa Suomesta säästy vedeltä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Torstaina tulee lähes koko maassa sade- ja ukkoskuuroja, mutta ne eivät ole enää yhtä runsaita.
 Lämpötilat putoavat koko maassa tällä viikolla. Asteita on 15–20. Runsaiden sateiden aikana lämpötilat tipahtavat vielä enemmänkin.
 Yhdessä kuurossa saattaa tulla jopa 20 milliä vettä
 Seuraavan vuorokauden aikana runsaimmat sateet osuvat karkeasti arvioiden Helsinki–Lahti–Jyväskylä–Nivala-linjan länsipuolelle.
 – Siinä sadekertymät voivat olla 20 millimetristä jopa 50 millimetriin. Idässä ja pohjoisessa kertymät jäävät 5–20 millimetrin välille seuraavan vuorokauden aikana, Valtonen sanoo.
 Keskiviikkona Lapissa sataa 5–20 millimetriä. Etelässäkin saattaa sataa kuuroissa rankasti.
 – Sadekuurojen yhteydessä voi tulla yksittäisiä rykäyksiä kunnolla kaatamalla jopa 20 millimetrin verran.
 Torstaina sateet muuttuvat paikallisiksi kuuroiksi koko maassa.
 Luvassa myös kovaa tuulta
 Luvassa on myös kovaa tuulta. Tuulet lähtevät voimistumaan tämän illan aikana pikkuhiljaa etelärannikolla, jolloin puuskat voivat olla 15 metriä sekunnissa.
 Keskiviikkoyön aikana tuuli voimistuu entisestään, ja aamulla puuskat ovat maan etelä- ja keskiosissa yli 15 metriä sekunnissa. Rannikkoilla tuuli voi puhaltaa puuskissa 20 metriä sekunnissa tai ylikin.
 Torstaina voimakkaimmat puuskat painottuvat itään ja pohjoiseen, mutta ovat jo heikentyneet keskiviikon lukemista.
 Viikonloppunakin tulee vielä kuuroja
 Matalapaine vaikuttaa säähämme vielä viikonlopun aikana. Lauantai on aavistuksen vähäsateisempi kuin edelliset päivät, vaikka silloinkin tulee vielä sadekuuroja.
 – Ennustaminen sinne asti on vaikeaa, mutta lauantaina poutaa näyttäisi olevan etelässä ja idässä. Sunnuntaina poutaista on luultavasti pohjoisessa ja lännessä, Valtonen arvelee.
 Lue myös:
 Sunnuntaita sävyttävät paikoin runsaatkin vesisateet, etelärannikkoa varoitetaan rajusta ukonilmasta – poutasäätä luvassa vasta ensi viikon loppupuoliskolla

Voimakkaat sateet saapuvat Suomeen – meteorologi Anniina Valtonen: "En haluaisi sanoa näin"


Summary: Pirkanmaan koronanyrkki pohtii tiistaina, mitä koronatilanteelle tehdään. Mediainfossa kello 15.30 käydään läpi Pirkanmaan koronatilanne, jäljitystyön tulokset ja ohjausryhmän suosituksia. Yle seuraa tilaisuutta suorana.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Koronavirus leviää yhä nopeasti Pirkanmaalla. Tiistaina kerrottiin 35 uudesta koronatartunnasta ja maanantaina 53 positiivisesta näytteestä.
 Eniten uusia tartuntoja on ollut nuorilla aikuisilla ja rokottamattomilla.
 Pelkästään Tampereella varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa on karanteenissa lähes sata lasta. Perusopetuksessa karanteenissa on 57 potilasta.
 Yli 12-vuotiaiden rokotukset ovat alkaneet. Pirkanmaalla 36,5 prosenttia 12–19-vuotiaista on saanut ensimmäisen koronarokotteen, selviää THL:n tilastoista.
 Sosiaali- ja terveysministeriö kertoi tiistaina lähettäneensä aluehallintovirastoille ohjauskirjeen lapsia ja nuoria koskevista koronarajoituksista. Kirjeen mukaan lapsiin ja nuoriin kohdistuvia rajoitustoimia on pyrittävä välttämään ja niitä on käytettävä vain, jos se on aivan välttämätöntä.
 Aluehallintovirastojen koronaohjeista nousi viime viikolla kohu, koska niitä tulkittiin yleisesti niin, että lasten ja nuorten harrastuksia ollaan kieltämässä. Etelä-Suomen sekä Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastot kiistivät tuolloin, että ne olisivat kieltäneet mitään harrastustoimintaa.
 Pirkanmaan koronanyrkki pohtii tiistaina, mitä koronatilanteelle tehdään. Mediainfossa kello 15.30 käydään läpi Pirkanmaan koronatilanne, jäljitystyön tulokset ja ohjausryhmän suosituksia. Asiantuntijoina ovat paikalla hallintoylilääkäri  Eija Tomás , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine .
 Ylen toimittajat  Anu Leena Koskinen  ja  Petra Ketonen  seuraavat tilaisuutta suorana.
 Yhteensä todettuja tartuntoja on epidemian aikana ollut Pirkanmaalla 7 542.
 TAYSin erityisvastuualueella on koronan takia sairaalahoidossa 23 potilasta, heistä 4 on tehohoidossa.

Yle seuraa suorana: Saavatko lasten harrastukset jatkua kuten paimenkirje vaatii? Koronavirus leviää nyt nopeasti Pirkanmaalla


Summary: Tilanne köyhässä Haitissa on heikentynyt nopeasti. Eniten on kärsinyt maan lounaisosa, johon iski peräperää maanjäristys ja trooppinen matalapaine.

Haitin saarivaltiota koettelee parhaillaan trooppinen matalapaine Grace, joka on tuonut rankkasateet maan pääkaupunkiin Port-au-Princeen ja muualle maahan.
 Eniten on kärsinyt maan lounaisosa. Viikonloppuna Les Cayesissa mitattiin 7,2:n vahvuinen maanjäristys. Tiistaina läheisessä Toiracin kylässä romahti kirkko. Raunioihin jäi arviolta 20 ihmistä.
 Voimakkaat sateet haittaavat pelastustoimia.
 Maanjäristys on aiheuttanut kaikkiaan yli 1 400 ihmisen kuoleman. Lisäksi yli 6 000 on loukkaantunut ja sairaalat ovat ääriään myöten täynnä.
 Maanjäristyksen vaikutusta lisäsi se, että Haiti ponnisteli vielä selvitäkseen viime viikolla iskeneen myrkyn vaikutuksista. Trooppinen myrsky Fred toi mukanaan suuren sademäärän ja tuulituhoja.
 Trooppiset myrskyt ovat Haitilla tavallisia, mutta asukkaiden on vaikea valmistautua niihin, koska lähes kaikki saaren metsät on hakattu. Vuorten rinteiltä valuva vesi pääsee esteettä muodostamaan tulvia.
 Luonnonkatastrofien lisäksi maata koettelee koronapandemia. Haiti on myös ajautunut poliittinen sekasortoon, kun presidentti  Jovenel Moïse  salamurhattiin heinäkuussa
 Lue lisää:
 Haitin maanjäristys surmasi lähes 1300 ja jätti kymmenet tuhannet kodittomiksi – lähestyvät rankkasateet uhkaavat vielä pahentaa asiaa
 Haitissa tapahtui voimakas maanjäristys, ainakin 1 297 ihmistä kuollut
 Haitin surmatun presidentin leski Martine Moïse palasi kotiin – oli hoidettavana Miamissa

Luonnonvoimat koettelevat toden teolla Haitia – ensin iski maanjäristys, nyt maata koettelevat kaatosateet


Summary: Zahra Karimy oli kuvaamassa dokumenttielokuvaa Kabulissa vain viikko ennen kuin talibanit valtasivat pääkaupungin. Karimy tapasi muun muassa ex-presidentti Hamid Karzain, joka lupasi estää Talibanien valtaannousun.

Uhkaus oli vähän epämääräinen yhteydenotto somen kautta.
 Suomalainen  Zahra Karimy , 18, oli tullut Afganistanin pääkaupunkiin Kabuliin pari kuukautta aikaisemmin kuvaamaan työryhmän kanssa dokumenttielokuvaa. Hän halusi selvittää, mitä mieltä afgaaninaiset olivat Dohassa Qatarissa käydyistä neuvotteluista, joissa oli hierottu rauhaa Talibanin kanssa.
 Kun työ oli loppusuoralla, joku lähetti viestin elokuvaryhmän tuottajalle. Karimy oli huomattu.
 Hän oli esiintynyt paikallisessa mediassa.
 Hän kuuluu hazara-vähemmistöön, jota Taliban on kohdellut aiemmin hyvin väkivaltaisesti.
 Karimy ei tunne uhkauksen taustoja tarkasti, mutta johtopäätös oli, että maasta on lähdettävä pian. Karimy oli Kabulissa vanhempiensa kanssa. Perhe sanoi, että nyt pakataan tavarat ja lähdetään Suomeen, joka on ollut heidän kotimaansa jo parikymmentä vuotta.
 Yle ei ole nähnyt uhkausviestiä.
 Karimy toistelee, että hän on loppujen lopuksi kiitollinen siitä, että hänet pakotettiin lähtemään. Hän palasi Helsinkiin hieman yli viikko sitten. Vain muutamaa päivää myöhemmin lähtö olisi ollut paljon vaikeampi ja vaarallisempi.
 Dokumenttiprojektin, jossa Zahra Karimy oli mukana, oli tarkoitus jatkua ainakin puoli vuotta. Karimy joutui lähtemään pois Afganistanista reilu viikko sitten. Zahra Karimyn kotialbumi
 Netissä kiertävillä videoilla ihmiset yrittävät epätoivoisesti paeta Kabulista. He roikkuivat Yhdysvaltain armeijan lentokoneen rakenteissa, kun se rullasi jo kiitotielle.
 Kun kone nousi ylös, miehet tippuivat alas.
 Lentokentällä oli täysi kaaos.
 – Tuntui jotenkin tosi pahalta lähteä. Olen Suomen kansalainen, minulla on punainen passi, sillä voi päästä pois. Olen tosi etuoikeutettu, Karimy sanoo.

 Helsinkiläinen toimittaja–aktivisti Zahra Karimy kertoo  Takaisin Pasilaan -podcastissa , mitä Afganistanissa tapahtuu naisten oikeuksille Talibanin noustua valtaan.
 Muutos Kabulissa  oli nopea. Kun Karimyn sukulaiset menivät viime viikonloppuna nukkumaan, kaupungilla liehui vielä Afganistanin lippuja. Aamulla niiden tilalle oli vaihdettu Talibanin lippuja.
 Viikko sitten ihmiset eivät olleet vielä menettäneet toivoaan, Karimy muistelee.
 Asukkaat järjestivät esimerkiksi spontaanin kampanjan, jossa kaikki kokoontuivat illalla parvekkeelle huutamaan tukeaan hallituksen armeijalle.
 Nyt ilmapiiri on muuttunut täysin.
 Somessa on kerrottu tapauksista, joissa Taliban on aloittanut jo sellaisten ihmisten rankaisemisen, jotka äärijärjestö kokee vihollisikseen.
 Esimerkiksi yhteistyöstä amerikkalaisten kanssa ei tarvita vedenpitäviä todisteita, riittää että huhu on liikkeellä.
 – Afganistanissa on sellainen sanonta, että veli pelkää omaa veljeään, Karimy kertoo.
 Taliban luottaa  vakoojaverkostoonsa . Siihen kuuluu paljon tavallisia ihmisiä, jopa lapsia, jotka kielivät eteen päin toistensa tekemisistä. Tilanne on vähän samanlainen kuin Neuvostoliitossa tai DDR:ssä, jossa viranomaisten väkivalta perustui ilmiantoihin.
 Yhteistyöstä kieltäytyminen voi olla vaarallista vakoojalle itselleen.
 Yhdysvaltain sotilaat huomasivat jo sodan alkuvaiheessa, että Talibanin kyky hankkia tiedustelutietoa oli hämmästyttävän hyvä.
 Tuntui kuin Talibanilla olisi ollut korvia kaikkialla.
 Zahra Karimy käytti kaupungilla Kabulissa liikkuessaan hijabia. Sisätiloissa hän riisui sen pois. Zahra Karimyn kotialbumi
 Kabulilaiset ovat huonoja puhumaan  tunteistaan, varsinkaan pelostaan, Karimy sanoo. Vielä aiemmin kesällä Karimyn isovanhemmat suorastaan vitsailivat, että nyt kannattaa ostaa burka, kun hinnat eivät vielä ole nousseet pilviin.
 Enää tämä ei ole vitsi. Moni nainen reagoi vallanvaihdokseen nopeasti hankkimalla asun, joka peittää kaiken muun paitsi silmät. Näin tekivät myös Karimyn omat alle kaksikymppiset tädit, ensimmäistä kertaa elämässään.
 Pelkkä vaatteidenvaihto ei pelasta väkivallalta. Kunduzin maakunnasta, jonka Taliban valloitti ennen Kabulia, on raportoitu  pakkoavioliitoista . Taliban-taistelijat ovat pakottaneet  vanhempia luovuttamaan tyttäriään talibaneille vaimoiksi .
 Viimeiset 20 vuotta naisilla on ollut mahdollisuus pukeutua melko länsimaalaisittain. Mediassa he ovat esiintyneet huivi päässä, mutta hiukset näkyvillä. Jo nyt Kabulissa on levitetty julisteita, että vain burka kelpaa jatkossa naisille, Karimy kertoo.
 Monet pelkäävät, että pian naiset lukitaan koteihinsa. Kun Taliban johti Afganistania 1990-luvulla, ulos sai sai mennä vain miespuolisen seuralaisen kanssa. Eikä tietenkään kenen tahansa, ainoastaan aviomiehen, isän tai veljen.
 – Yhdessä viikossa Afganistanista on tullut aivan toinen maailma.
 Zahra Karimy tapasi kesällä Afganistanin entisen presidentin Hamid Karzain. Karimy oli pettynyt tapaamiseen. Karzai lupasi estää henkilökohtaisilla suhteillaan sen, että Taliban nousisi valtaan. Zahra Karimyn kotialbumi
 Idea dokumenttielokuvasta  oli alun perin Hollannista. Karimyn toimittajakaverit maailmalta lähestyivät häntä ja pyysivät mukaan tuotantoon, koska hän on puhunut Suomessa naisten oikeuksien puolesta. Kuvausten oli tarkoitus kestää puoli vuotta.
 Dokumentin kuvausten yhteydessä Karimy pääsi tapaamaan kesällä Afganistanin entisen presidentin  Hamid Karzain . Karimy kokee, että Karzai halusi olla hänelle mieliksi. Ex-presidentti lahjoitti Karimylle jopa vihreän viittansa, jotta Karzai on kanniskellut julkisissa esiintymisissä mukanaan.
 Karimy sanoo, että 20 minuuttia kestäneen tapaamisen aikana Karzai puhui kauniisti. “En anna talibanien tulla tänne. Naisten oikeudet tulee huomioida”, Karimy siteeraa Karzaita.
 – Se ei ollut kovin onnistunut keskustelu. Kaikkiin kysymyksiin hän vastasi niin kuin nuori nainen länsimaista ajattelee asioista. Eihän asiat oikeasti tule menemään niin.
 Karzailla on edelleen paljon vaikutusvaltaa ja yhteyksiä Talibaniin. Tällä hetkellä  hän neuvottelee talibanien kanssa vallanvaihdosta .
 Lupaus siitä, ettei äärijärjestö ota Afganistania haltuunsa rikkoutui vain muutamassa viikossa.
 Keskustelu on avoinna 18.8. klo 23 asti.

Perhe taivutteli suomalaisen Zahra Karimyn, 18, lähtemään Afganistanista juuri ajoissa: "Punaisella passilla voi päästä pois"


Summary: Puilla lämmitettävä palju on ei-toivottu, jopa kielletty vekotin lomakylissä.  Syyt ovat paljun tuleen ja veteen liittyvissä riskeissä. Paljuille olisi kuitenkin kysyntää, ja tähän rakoon pyrkii Kalle ja Kaarlo Järvelän yritys.

Jämsän Himoksen kupeessa asuva  Kalle Järvelä  istuu itse tuntikausia paljussa ja nauttii sen huomassa niin pirskeistä kuin rauhasta. Mukavasta tyyssijasta alkoi kehittyä bisnesajatus, jota hautomaan tuli myös isä  Kaarlo Järvelä . Isä ja poika perustivat Himospaljut-yrityksen.
 – Mietimme, mitä voisimme kehittää Himoksen alueelle jotain, mitä siellä ei vielä ole. Ja paljut tuli mieleen, Kalle Järvelä muistelee.
 Kaksikko tuumi, että peräkärryllä paikalle vedettävä perinteinen palju ei voi tulla kysymykseen. He tiesivät, että lähes kaikki Suomen lomakylät karttavat niitä.
 Pariskunta Carita Koskinen ja Pasi Korpela rentoutuivat Järvelöiden kehittämässä vuokrapaljussa Himoksella.  Petri Aaltonen / Yle
 Vuokrapaljulla porttikielto moneen mökkikohteeseen
 Välttelyn syynä on paloturvallisuus ja paljun täytön ja tyhjennyksen riskit. Perinteisessä paljussa vesi lämmitetään altaan vieressä olevassa uunissa puilla. Paljun iso vesimassa lasketaan pois paljusta yleensä maahan.
 Lomamökkien pienillä tonteilla paljun vesi voi päätyä mökin rakenteisiin tai turmella pihamaan. Tiiviisti rakennetuissa mökkikylissä ei useinkaan ole tilaa veden tyhjentämiselle.
 Esimerkiksi Sappeen lomakylässä Pälkäneellä puulämmitteinen vuokrapalju on kielletty kapistus.
 – Mökkiläinen saa käyttöönsä lisämaksua vastaan ainoastaan mökkiin kiinteästi kuuluvan ulkoporealtaan. Päädyimme tähän ratkaisuun siitä syystä, että mökin omistaja ei ole kohdetta rakentaessa tai ostaessa osannut huomioida sitä, että isoja vesimääriä ei voi tuosta vaan laskea luontoon, Sappeen toimitusjohtaja  Jouni Poukkanen  kertoo.
 Ympäri Suomea lomamökkejä välittävä Lomarengas Oy puolestaan edellyttää erillistä lupaa vuokrapaljun tuonnille kohteeseen. Lomarengaskin suosii kiinteitä ulkoporealtaita.
 Lomarengas Oy:n hankintajohtaja  Marko Säkkinen  kertoo, että paljut eivät ole toistaiseksi aiheuttaneet tulipaloja heidän kohteissa.
 – Omistaja, joka hankkii mökilleen kiinteän paljun, joutuu varmasti ottamaan kaiken mahdollisen turvallisuusnäkökulman huomioon ennen asennusta.
  Avaimet käteen- malli kelpasi Himoslomille
 Kalle Järvelän yritys pääsi Himoksen lomakylän sopimusvuokraajaksi kehittämällä toimintamallin, joka on mökin vuokraajalle vaivattomin ja mökin omistajalle riskittömin. Outi Parikka/ Yle
 Järvelät loivat konseptin, missä asiakas saa paljun tekemättä itse mitään. Palju saapuu kuuma vesi mukanaan ja lähtee vesineen myös pois. Kalle Järvelä lämmittää kotipihansa lämmityskattilalla veden. Sitten hän pumppaa kuuman veden kuorma-auton säiliöön ja nostaa kuorma-auton lavalle kylpytynnyrin.
 Paikanpäällä palju laskeutuu nosturilla pihaan. Sitten Järvelä alkaa juoksuttaa lämmintä vettä auton tankista altaaseen ja virittää sähköt altaan veden ylläpitoa varten.
 Vuokrauksen päätyttyä hän pumppaa paljun veden kuorma-auton septitankkiin, nostaa nosturilla paljun lavalle ja hurauttaa kotipihalle pesemään ja desifioimaan allasta.
 Asiakas pääsee helpolla, mutta vastaavasti yrittäjä saa huhkia tunteja altaansa kanssa.
 – Altaan lähtövalmisteluun menee noin tunti. Myös altaan puhdistamiseen menee toinen tunti. Ja sitten vielä kuljetukset kumpaankiin suuntaan, Kalle Järvelä kertoo.
 Vuokrauksen jälkeen Kalle Järvelä tyhjentää kuorma-auton septitankkiin paljun vedet. Sitten palju nousee auton lavalle ja lähtee pesuun. Outi Parikka/ Yle
 Mökkien sähköt ylikuormittuivat
 HimosLomat Oy kertoo olevansa tyytyväinen sopimusvuokraajan malliin.
 – Se on helppo ja turvallinen asiakkaan ja kiinteistö kannalta. Tavallisen paljun lämmitys vie monesti myös suhteellisen pitkän ajan. Suurin osa HimosLomien asiakkaista majoittuu viikonlopuksi, jolloin iso osa majoitusajasta menisi paljun täyttämiseen, lämmittämiseen ja puhdistamiseen,  Anniina Viitanen  Himoslomat Oy:stä kertoo.
 Kehuista huolimatta vuokrausmallissa ilmeni parantamisen varaa. Paljuveden lämmön ylläpidossa käytetty sähkö tuotti silloin tällöin ongelmia. Mökkien sähköt ylikuormittuivat ja sulakkeet paloivat. Palju on paljon pienempi sähkösyöppö kuin sähkökiuas, mutta yhtäaikainen kuormitus meni joskus yli.
 Ylikuormituksen välttämikseksi Himospaljut on alkanut asentaa paljuihinsa öljynpolttimia. Yritys on muuttamassa myös toimintatapaansa sellaiseksi että voi palvella muitakin kuin Himoksen lomakylän asiakkaita.
 Sähköpulmien vuoksi paljuyrittäjä kehittää edelleen konseptiaan. Vuokrapaljujen lämmön ylläpito siirtyy sähköstä öljypolttimille. Outi Parikka/ Yle
 Allas on vuokramökin vetonaula
 Lomarengas Oy:n hankintajohtaja  Marko Säkkinen  kertoo, että paljujen kysyntä on kasvannut siinä määrin, että yritys lisäsi hiljattain verkkokauppaansa hakusanan  paljullinen mökki.  Säkkisellä ei ole tarkkaa tilastotietoa kysynnän kehityksestä.
 Sappeen lomakeskuksesssa, missä vain ulkoporealtaat sallitaan, on huomattu niin ikään vesialtaan lumo.
 – Vuokralainen vuokraa lähes poikkeuksetta myös käyttöoikeuden ulkoporealtaaseen, Sappeen matkailukeskuksen toimitusjohtaja Jouko Poukkanen kertoo.
 Poukkasen mukaan poreallas lisännyt mökin sesonkiaikaa.
 – Se on oiva lisä virkistäytymiseen syksyiseen aikaan mökillä.
 Toimitusjohtaja Poukkanen myöntää että, altaalliset mökit menevät paremmin kaupaksi kuin altaattomat.
 Carita Koskinen ja Pasi Korpela leppoistivat oloaan paljussa. Perheen lapset olivat tällä kertaa muissa touhuissa.  Petri Aaltonen / Yle
 Lomakohteissa poreet voittavat poreettoman
 Myös Anniina Viitanen Himoslomilta kertoo altaiden viehätysvoimasta.
 – Monelle allas on jo olennainen kriteeri mökin valinnassa, eikä siitä olla valmiita joustamaan.
 HimosLomat arvio, että paljun tenho on hiipumassa. Mökin omistajat haluavat yhä useammin asentaa paljun sijaan ulkoporealtaan.
 Himospaljut Oy:lle on silti riittänyt asiakkaita.
 – Festareiden aikaan on aina kysyntäpiikki. Silloin menisi paljuja vaikka kuinka paljon, mutta ei kannata muutaman viikonlopun vuoksi kymmeniä paljuja hankkia lisää, Kalle Järvelä toteaa.   Lue lisää:    Paljuhurmos vei alan suurimman valmistajan äärirajoilleen ja johti pörssiyhtiön syliin – “Paljulle ei käy kuten leipäkoneelle”

Lomakeskukset hylkivät kylpypaljuja paloturvallisuuden ja vesivahingon riskin vuoksi – pienyrittäjä kehitti paljun, joka sopii myös mökkikylään


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö ohjeistaa aluehallintovirastoja toimimaan niin, etteivät sisätilojen kokoontumisrajoitukset pääsääntöisesti koske lasten ja nuorten harrastuksia. Ohje julkaistaan tiistaina.

Sosiaali- ja terveysministeriö on antanut ohjauskirjeen aluehallintoviranomaisille kokoontumisrajoitusten sääntelystä. Ohjauskirje ottaa harrastuksia laajemmin kantaa lapsiin ja nuoriin suhtautumiseen, kun rajoituksista päätetään.
 Osastopäällikkö  Satu Koskela  kertoo Ylelle, että ministeriö korostaa lapset ja nuoret ensin -periaatetta kaikissa rajoituksissa.
 – Lapset ja nuoret jäisivät pääsääntöisesti rajoitustoimien ulkopuolelle, Koskela kertoo.
 Ohjauskirjeen mukaan esimerkiksi lasten ja nuorten harrastukset voidaan rajata aluehallintovirastojen kokoontumisrajoitusten ulkopuolelle. Vaikka siis kokoontumisrajoituksia olisi jollakin alueella, niiden ei tarvitsisi koskea alle 18-vuotiaita lapsia.
 – Tilojen käyttöä koskevissa rajoituksissa voidaan rajata lapset ja nuoret rajoitusten ulkopuolelle, Satu Koskela vahvistaa.
 Viime viikolla hallituksen ministerit tulkitsivat, että Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös rajoittaa liian tiukasti lasten harrastusmahdollisuuksia.  Aluehallintovirasto korosti , että harrastustiloja ei tarvitse sulkea, mutta lähikontakteja täytyy olla mahdollisuus välttää.
 Pääkaupunkiseutua koskevat aiempaa tiukemmat kokoontumisrajoitukset tulevat voimaan perjantaina 20. elokuuta.
 Kerromme kohta lisää aiheesta.

Sosiaali- ja terveysministeriön ohje aluehallintoviranomaisille: Lapset ja nuoret voi jättää koronarajoitusten ulkopuolelle


Summary: Mielenterveyden keskusliiton kyselyn mukaan tieto mielenterveysongelmasta tai sen hoidosta voi vaikeuttaa hoito-, sairauskulu- tai henkivakuutuksen saamista. Kyselyn mukaan hoidon saaminen on kuitenkin esteenä harvemmin kuin kymmenen vuotta sitten.

Mielenterveyden keskusliitto selvitti Mielenterveysbarometrissaan, kuinka tiedot mielenterveysongelmista ja niiden hoidosta vaikuttavat hoito-, sairauskulu- ja henkivakuutusten saamiseen.
 Puolet (49,5 prosenttia) vakuutusta hakeneista vastaajista kertoo saaneensa vakuutusyhtiöltä kielteisen päätöksen mielenterveysongelmansa vuoksi.
 Tilanne on huonontunut jonkin verran kymmenen vuoden takaiseen verrattuna. Tuolloin näin kertoi 43 prosenttia vakuutusta hakeneista Mielenterveysbarometrin vastaajista.
 Niistä Mielenterveysbarometriin vastanneista, joilla itsellään oli mielenterveysongelmia, neljännes kertoi hakeneensa hoito-, sairauskulu- tai henkivakuutusta. Vakuutusta hakeneiden osuus oli sama tämän vuoden ja vuoden 2011 kyselyissä.
 "Erityisen huolestuttavaa, jos hoidossa käyminen on esteenä"
 Myös mielenterveysongelmiin haettu hoito on voinut vaikeuttaa vakuutuksen saamista. Hoidon osalta tilanne on kuitenkin helpottunut kymmenessä vuodessa.
 Kymmenen vuotta sitten tieto psykoterapiassa käymisestä vaikutti vastaajien mukaan kielteiseen päätökseen melkein viidenneksellä (18 prosentilla) psykoterapiassa käyneistä hakijoista. Nyt näin vastasi runsas kahdeksan prosenttia niistä, jotka olivat käyneet psykoterapiassa.
 Mielenterveyden keskusliiton tutkija  Päivi Rissasen  mielestä psyykkisen sairauden ei tulisi olla este vakuutuksen saamiselle. Varsinkaan hoidon saaminen ei hänen mielestään saisi missään tilanteessa olla este sen myöntämiselle.
 – Erityisen huolestuttavaa on se, jos hoidossa käyminen, psykoterapia, on esteenä vakuutuksen saamisen. Silloinhan ihminen aktiivisesti pyrkii hoitamaan ongelmaansa. Vertaisin sitä siihen, että fyysisen sairauden hoito estäisi vakuutuksen saamista, Päivi Rissanen sanoo.
 Psykiatrit ja psykologit: mielenterveysongelmat ja hoito eivät saisi vaikuttaa päätöksiin
 Tiedot mielenterveysongelmista ja niiden hoidosta vaikuttivat kyselyn mukaan myös pankin lainaturvan saamiseen. Lainaturvan hakijoita oli vastaajajoukossa kuitenkin vähemmän kuin vakuutusta hakeneita. Lainaturvaa sairauden, työttömyyden tai kuoleman varalle oli hakenut kymmenesosa vastaajista.
 Lainaturvaa hakeneista vastaajista 29 prosenttia kertoo saaneensa kielteisen päätöksen mielenterveysongelmansa vuoksi.
 Tieto psykoterapiasta oli kyselyn mukaan yhteydessä hakemuksen hylkäämiseen 7 prosentilla vastanneista. Näin kävi harvemmin kuin kymmenen vuotta aiemmin.
 Mielenterveysbarometrissa selvitettiin myös mielenterveystyön asiantuntijoiden näkemyksiä. Kyselyyn vastanneista psykiatreista ja psykologeista suuri osa suhtautuu kielteisesti siihen, että vakuutuksen tai lainaturvan saaminen ei onnistu mielenterveysongelmien vuoksi.
 Varsinkin psykoterapian suhteen ammattilaisten kanta on varsin yksimielinen: vastanneista 95 prosenttia on sitä mieltä, että vakuutus- tai lainaturvahakemuksia ei ole oikeutta hylätä psykoterapian vuoksi. Neljä prosenttia ei ota asiaan kantaa.
 Mielenterveyden keskusliiton Mielenterveysbarometrin aineisto kerättiin huhti-toukokuussa 2021. Siihen vastasi runsaat 400 mielenterveysyhdistysten jäsentä sekä noin 660 psykologia ja psykiatria.

Mielenterveysjärjestön kysely: Mielenterveysongelma voi estää vakuutuksen saamisen – "Erityisen huolestuttavaa, jos psykoterapia on esteenä"


Summary: Poliisi alkoi tutkia ryöstöä, mikä paljasti useita huumekasvattamoja ja useita muitakin epäiltyjä rikoksia. Operaatioon osallistui Virtain poliisin lisäksi poliiseja Jyväskylästä, Keuruulta, Tampereelta ja Sastamalasta.

Joulukuussa 2019 neljä epäiltyä tunkeutui Ruovedellä asuntoon ja anasti sieltä television ja pelikonsolin. Poliisi alkoi tutkia tapausta, mikä paljasti laajan huumeringin ja useita muitakin epäiltyjä rikoksia.
 Virtain poliisi kertoi tiistaina, että tutkinnan yhteydessä saatujen tietojen perusteella paljastettiin 17 huumausainerikosta, ampuma-aserikos, lievä laiton tuontitavaraan ryhtyminen ja lievä veropetos. Esitutkinta valmistui nyt ja poliisilla on 15 epäiltyä. Suurin osa epäillyistä on nuoria aikuisia Virroilta.
 Operaatioon osallistui Virtain poliisin lisäksi poliiseja Jyväskylästä, Keuruulta, Tampereelta ja Sastamalasta. Operaation aikana takavarikoitiin erilaisia huumausaineiden käyttövälineitä ja vähäisiä määriä huumausainetta.
 Rikoskomisario  Kari Aaltio  sanoo, että kun ruvetaan kunnolla tutkimaan kasvattamoja, paljastuu myös muita rikoksia. Ensimmäinen kannabiskasvattamo löytyi Ruovedeltä, mutta niitä löytyi tutkinnan yhteydessä myös muista kunnista.
 Esitutkinnassa kirjattiin noin 30 pakkokeinoa, suoritettiin 10 kotietsintää ja noudettiin useita henkilöitä kuulusteluun. Pääepäiltyä epäillään yhteenä 14 eri rikoksesta.
 Yhtä epäillystä epäillään myös metsästysrikoksesta, sillä miehen epäillään ampuneen maakotkan luvattomalla aseella.

Pelikonsolin ryöstö 40 euron velan takia paljasti laajan huumeringin Pirkanmaalla: poliisi löysi useita kasvattamoja ja 15 epäiltyä


Summary: Ehdokkaat Suomen suurimman kuvataidepalkinnon saajaksi julkistettiin tänään Hämeenlinnan raatihuoneella. Voittaja paljastetaan ensi helmikuussa.

Tämän vuoden Ars Fennica -palkintoa tavoittelee viisi kuvatataiteilijaa:  Eija-Liisa Ahtila ,  Anne-Karin Furunes ,  Jesper Just ,  Viggo Wallensköld  ja  Magnus Wallin .
 Ars Fennica  on Suomen suurin kuvataidepalkinto. Sen taustalla on  Henna ja Pertti Niemistön  samanniminen säätiö. Korkealaatuisesta, persoonallisesta taiteellisesta työstä joka toinen vuosi myönnettävä palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1991.
 Tänä vuonna palkintosumma korotettiin 30-vuotisjuhlan kunniaksi 50 000 euroon. Summa on 10 000 euroa edellisvuosia suurempi.
 Voittajan valitsee palkintolautakunnan valitsema kansainvälinen asiantuntija. Voittaja julistetaan 10.2.2022. Ehdokkaat on valinnut palkintolautakunta, jonka muodostavat LT  Leena Niemistö , kuvataiteilija  Kari Vehosalo , Kiasman museonjohtaja  Leevi Haapala  sekä Amos Rexin museonjohtaja  Kai Kartio .
 Ars Fennica 2021 -ehdokkaiden teoksiin voi tutustua Hämeenlinnan taidemuseon näyttelyssä 15.10.2021–3.4.2022. Myös yleisö pääsee äänestämään omaa suosikkiaan ehdokkaiden näyttelyssaä.
 Edellinen Ars Fennica -voittaja oli islantilainen  Ragnar Kjartansson .
 Eija-Liisa Ahtila, s. 1959, Suomi
 Still-kuva Ahtilan installaatiosta The House, 2002 Ars Fennica
 Eija-Liisa Ahtila Ars Fennica
 Pro Finlandia -mitalilla palkittu taiteen akateemikko  Eija-Liisa Ahtila  on suomalainen videotaiteilija, ohjaaja ja valokuvaaja. Kuvataideakatemian tila-aikataiteiden koulutusohjelman professorinakin toiminut Ahtila on yksi Suomen kansainvälisesti menestyneimpiä kuvataiteilijoita.
 Ahtilan kokeelliset, monikanavaiset installaatiot tutkivat muun muassa arjessa piileviä sukupuolittuneita, kolonialistisia ja ihmiskeskeisiä rakenteita. Viime vuodet hän on tutkinut sitä, miten tuoda esimerkiksi eläin, puu, tai tuuli kerronnan keskiöön ihmisen sijasta.
 Anne-Karin Furunes, s. 1961, Norja
 Furunesin teos näyttelystä Back to Light vuodelta 2017 Valerie Bennett / Ars Fennica
 Anne-Karin Furunes Ars Fennica
 Anna-Karin Furunes  on puolestaan Norjan kansainvälisesti tunnetuimpia taiteilijoita. Hänen teoksiaan on muun muassa Kiasman kokoelmissa. Furunes tunnetaan erityisesti hyperrealistisista, 30 vuotta kehittämällään perforointitekniikalla toteutetuista muotokuvista.
 Furunesin toistuvana teemana on kuva naishenkilöstä, historiallisten tapahtumien uhrista, joka ei itse ole mitenkään voinut vaikuttaa kohtaloonsa. Kuvat ovat muun muassa juutalaisia, joita oltiin lähettämässä natsi-Saksaan, Ruotsin aiemman rotuhygienian uhreja, tai vankilaan tuomittuja rikollisia.
 Jesper Just, s. 1974, Tanska
 Kuva Jesperin teoksesta Corporealités New Yorkissa 2020. Guillaume Ziccarelli / Ars Fennica
 Jesper Just Nina Moritzen / Ars Fennica
 Jesper Just  on tanskalainen taiteilija, joka asuu ja työskentelee New Yorkissa. Just käyttää elokuvan kieltä kyseenalaistaakseen Hollywood-henkiset sukupuolikäsitykset ja tuodakseen esiin vääristyneen tavan, jolla vähemmistöjä kohdellaan valtakulttuurissa.
 Justin installaatioissa katsojasta tulee aktiivinen osallistuja. Just käyttää tietoisesti amerikkalaiselokuvien tunnistettavaa materiaalia, mutta sovittaa sen omiin tarkoituksiinsa. Hänen elokuviaan kuvaillaan passiivisen melankolian sävyttämiksi.
 Viggo Wallensköld, s. 1969, Suomi
 Kuva teoksesta Swing, 2017. Ars Fennica
 Viggo Wallensköld Eija Wallensköld
 Viggo-Wentzel Renato-Bogislaus Cathmor-Adlerwalt  Wallensköld  on suomalainen taidemaalari, joka on tullut tunnetuksi rujojen, omassa maailmassaan olevien ja yksinäisten hahmojen muotokuvista. Wallensköld oli Vuoden nuori taiteilija vuonna 2005.
 Hänen teoksiaan on useissa merkittävissä taidekokoelmissa ja hän on kuvataiteilijan uransa lisäksi julkaissut neljä kaunokirjallista teosta fiktiivisestä sienitieteilijästä. Wallensköld on kertonut, että hänen maalauksiinsa liittyy aavistus omakuvaa, vaikka ne eivät ole varsinaisesti omakuvia. Hän on myös kertonut maalaustensa kumpuavan häpeän tunteesta ja toiseuden kokemuksesta.
 Magnus Wallin, s. 1965, Ruotsi
 Still-kuva Magnus Wallinin animaatioinstallaatiosta Elements, 2011 Michelangelo Miskulin / Ars Fennica
 Magnus Wallin  Ars Fennica
 Magnus Wallin  on ruotsalainen 3D-animaatiota käyttävä videotaiteilija. Teoksissaan hän muun muassa käsittelee kauneusnormeja, ja sitä, miten vääristyneet ihanteet vieraannuttavat ihmisiä, jotka eivät niitä vastaa. Kehollisuus on Wallinin teoksissa muutenkin keskeinen elementti.
 Wallinin teoksissa käytöksen eri osa-alueita ilmentävät usein luurangot, kuten teoksessa  Elements  (2011), jossa erilliset elimet odottavat paikkaansa organismissa, jota Wallin on nimittänyt ”sosiaaliseksi kehoksi”.
 Suomen suurin kuvataidepalkinto Islantiin, miehelle, joka nauraa läntisen kulttuurin sovinnaisuudelle: "Se on syy meidän kriiseihimme"
 Niemistöjen laajan taidekokoelman talletussopimus jatkuu Hämeenlinnassa vuoteen 2030 saakka – kokoelman teoksia kysytään usein lainaan myös ulkomaille

Ars Fennica -ehdokkaat julki – juhlavuoden kunniaksi palkintosumma nousi 50 000 euroon


Rovaniemen torstaisesta kahden henkilön surmatyöstä on saatu poliisilta lisätietoa. Henkirikoksen uhriksi joutui Rovaniemellä torstaina 12.8. kaksi alle kouluikäistä lasta.
 Epäilty tekijä on lasten isä, jonka epäillään syyllistyneen kahteen henkirikokseen yksityisasunnossa.
 Lapin käräjäoikeus vangitsi perjantaina 13.8.2021 uhrien isän epäiltynä kahteen henkirikokseen. Tapahtumien kulkua selvitetään esitutkinnassa. Poliisi ei epäile tapahtumiin liittyvän muita henkilöitä.
 Tapahtumaan liittyville henkilöille on tarjottu kriisiapua.
 Rikosasian arkaluontoisuuden vuoksi, poliisi ei tiedota asiasta enempää.
 –

Rovaniemellä torstaina surmatut kaksi henkeä olivat lapsia  – epäilty tekijä lasten isä


Summary: Maantieteellisesti katsottuna eniten avoimien työpaikkojen määrä lisääntyi Helsingin ja Uudenmaan alueella.

Avoimien työpaikkojen määrä palautui keväällä kahden vuoden takaiselle koronapandemiaa edeltävälle tasolle, Tilastokeskuksesta kerrotaan.
 Suomessa oli huhti–kesäkuussa avoimia työpaikkoja 51 100, kun vuotta aiemmin määrä oli 35 400.
 Avoimet työpaikat lisääntyivät eniten kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin sekä majoitus- ja ravitsemistoiminnan toimialaryhmässä, missä avoimia työpaikkoja tuli lisää 6 700. Maantieteellisesti katsottuna eniten avoimien työpaikkojen määrä lisääntyi Helsingin ja Uudenmaan alueella, missä avoimia työpaikkoja tuli lisää 5 800.
 Lue myös:
 Avoimien työpaikkojen määrä väheni hieman alkuvuonna

Avoimien työpaikkojen määrä palautui keväällä pandemiaa edeltäneelle tasolle


Summary: Yhdysvallat käytti 84 miljardia dollaria kahden vuosikymmenen aikana sotilaiden kouluttamiseen ja sotakalustoon. Yhdysvaltain joukkojen lähtö on hyödyntänyt Taliban-liikettä.

Tuliteriä maastoajoneuvoja, rynnäkkökivääreitä, tiedusteludrooneja ja taisteluhelikoptereita jäi Afganistanin maaperälle, kun Yhdysvaltain joukot lähtivät nopeasti maasta presidentti  Joe Bidenin  käskystä heinäkuussa.
 Taliban on saanut haltuunsa amerikkalaisten huippukalustoa, kun Afganistanin hallituksen joukot ovat antautuneet. Viimeinen linnake Kabul  kaatui viikonloppuna,  kun Afganistanin hallinto luhistui ja ääriliike julisti sodan päättyneeksi.
 Yhdysvaltain puolustusviranomainen vahvisti maanantaina, että Afganistaniin on jäänyt valtava asearsenaali. Viranomaisen mukaan Yhdysvaltain armeija ja tiedustelu eivät osanneet ennakoida, että hallituksen joukot antautuivat ja luovuttaisivat Talibanille kallisarvoiset aseet ja ajoneuvot.
 Rahalla ei voi ostaa motivaatiota
 Afganistanin jälleenrakentamisen erityistarkastaja (SIGAR) arvioi, että Yhdysvallat on sijoittanut 84 miljardia dollaria, eli noin 72 miljardia euroa Afganistanin armeijan ja poliisivoimien kouluttamiseen ja varustamiseen. Nyt amerikkalaiset asiantuntijat pohtivat kuumeisesti, miksi kaikista rahallisista panostuksista huolimatta hallituksen joukot kaatuivat Talibanin edessä.
 Yhdysvaltain sotilas esittelee aseita Afganistanissa vuonna 2004.  Olivier Matthys / EPA
 Yhdeksi syyksi on esitetty, että Afganistanin joukoilla olisi ollut aseellista ylivoimaa suhteessa Talibaniin, mutta taistelumotivaatio puuttui.
 – Rahalla ei voi ostaa taistelutahtoa eikä johtajuutta, sanoi puolustusministeriön tiedottaja  John Kirby .
 Armeijan entinen kenraaliluutnantti  Doug Lute  korostaa sodankäynnin moraalista puolta yli materialistisen. Hän osallistui sotastrategian laatimiseen  George W.Bushin  ja  Barack Obaman  hallintojen aikana.
 – Moraali, kurinalaisuus, johtajuus ja yksilöiden yhteenkuuluvuuden tunne ovat ratkaisevampia kuin joukkojen tai varusteiden määrä.
 Luten mukaan tässä suhteessa Taliban oli vahvempi. Kapinalliset onnistuivat pienemmällä joukkojen määrällä ja yksinkertaisimmilla aseilla nujertamaan hallituksen joukot.
 Amerikkalaiset antoivat rahaa armeijan varustamiseen, mutta vain afganistanilaiset itse olisivat voineet tarjota joukoilleen moraalista perustaa, joka olisi ylläpitänyt taistelutahtoa.
 Yksimielisyys näyttää vallitsevan siitä, että Bidenin ilmoitus lähdöstä käynnisti romahduksen.
 Presidentti Joe Biden kommentoi Afganistanin tilannetta maanantaina. Shawn Thew / EPA
 Asiantuntijoiden mukaan Yhdysvaltain joukkojen nopeaa vetäytyminen antoi Talibanille etulyöntiaseman.
 Puolustusministerinä presidentti  Donald Trumpin  hallinnossa toimineen  Chris Millerin  mukaan amerikkalaisilta oli naiivia toivoa, että hallituksen joukot pärjäisivät itsekseen. Varsinkin kun jo ennen huhtikuuta joukot olivat alakynnessä äärijärjestöön nähden.
 – Nopea lähtö lähetti viestin Afganistanin joukoille, että heidät on hylätty, Miller sanoi.
 Kun tuli tieto, että amerikkalaiset lähtevät, moni luovutti.
 Korttitalo romahti
 Joidenkin mielestä amerikkalaiset yrittivät yksinkertaisesti tehdä liikaa Afganistanissa. Sodankäynnin lisäksi USA yritti vakiinnuttaa demokratiaa maassa, jonka poliittinen järjestelmä on perinteisesti ollut korruptoitunut ja toiminut hyvä veli -periaatteella.
 USA syötti rahaa sekä hallituksen joukkojen varustamiseen että sotilaiden palkoihin. Näin Afganistanin joukot olivat täysin riippuvaisia amerikkalaisten avusta ja rahaa päätyi myös korruption kautta johtajien taskuun.
 Pitkäaikainen Afganistanin sota-analyytikko  Anthony Cordesman  toteaa, että USA:n ja liittolaisten joukot rakensivat Afganistanissa korttitaloa, jonka romahtaminen oli ainoastaan ajan kysymys.
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Biden oikeasti jätti Afganistanin - kovalla ja kyynisellä tavalla
 Biden joutui Yhdysvalloissa tulilinjalle Afganistanin takia – heikko tiedustelu herättää epäilyksiä niin salaliitoista kuin koko ulkopolitiikasta
 Afganistanilaisnainen olisi tehnyt historiaa paralympialaisissa, mutta maan urheilijat eivät pääse Tokioon – "En saanut unta viime yönä"
 Presidentti Niinistö kommentoi Afganistanin tilannetta Ylelle: Länsimaat eivät onnistuneet tavoitteissaan
 Tuleeko Kiinasta Talibanin paras kaveri? Maailmalla seurataan tarkasti nousevan suurvallan ja vanhoillisen ääriliikkeen suhdetta
 Kaksi Afganistanissa työskennellyttä suomalaista pelkää, että 15 vuoden takainen historia toistuu: "Naiset pakotetaan sisälle ja naitetaan vanhoille ukoille"
 Paljonko suomalaisia on Afganistanissa, milloin evakuoitavat afgaanit tuodaan Suomeen, ja minne heidät sijoitetaan? Tämä kaikki tiedetään nyt

USA käytti kymmeniä miljardeja dollareita sotakalustoon Afganistanissa, sitten korttitalo romahti – nyt Taliban hyötyy valtavasta asearsenaalista


Summary: Afganistanissa syntynyt Helsingin apulaispormestari Nasima Razmyar toivoo, että vallanvaihtoon johtaneissa sopimuksissa on varmistettu, ettei naisia suljeta pois yhteiskunnasta. Luottavaisin mielin hän ei kuitenkaan ole.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Helsingin kaupungin apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) on perheensä kanssa seurannut  uutisia Afganistanista  ja Talibanin valtaannoususta erittäin huolestuneena.
 Afganistanissa syntynyt, Suomeen vuonna 1992 pakolaisena saapunut Razmyar pelkää koko maan, ja etenkin tyttöjen ja naisten aseman puolesta.
 Razmyarin mukaan naisten ja tyttöjen asema Afganistanissa on jo ennestään heikko. Hän muistuttaa pakkoavioliitoista, lapsiavioliitoista ja naisiin kohdistuvasta perheväkivallasta. Laista ja viranomaisista ei ole apua.
 – Tilanne ei ennenkään ollut ideaali. Tässä on kaikki ainekset siihen, että tilanne menee nyt vielä huonompaan suuntaan, Razmyar sanoo.
 Razmyarin täti, lähisukulaisia ja ystäviä asuu edelleen Afganistanissa. Etenkin hänen isänsä on viettänyt viime päivät puhelin kädessä.
 – Koko perhe seuraa tilannetta kauhistuneena. Eihän tähän paljon lohduttavia sanoja keksi.
 "Ei enää ole muuta mahdollisuutta kuin antaa mahdollisuus"
 Taliban valtasi Kabulin kaupungin ilman maan hallituksen ja kansainvälisten joukkojen vastarintaa. Valta on siis luovutettu Talibanille. Vallanvaihdosta on tehty sopimuksia, joista kiinni pitäminen pitäisi Razmyarin mielestä nyt varmistaa.
 – Mitä ikinä onkaan sovittu tästä vallanvaihdosta, on nyt varmistettava, että tämä sopimus pitää. Ei enää ole muuta mahdollisuutta kuin antaa mahdollisuus.
 Razmyar toivoo, että Yhdysvallat ja Afganistanin nykyhallinto olisivat sopimuksia tehdessään varmistaneet, että naisia ei jätetä yhteiskunnan ulkopuolelle.
 – Epäilen kuitenkin, että näin ei ole.
 Tästä eteenpäin Razmyar katsoo kansainvälisen yhteisön suuntaan. Hän ei näe muuta vaihtoehtoa kuin käydä neuvotteluja Talibanien kanssa.
 – Keskustelun kautta pitäisi saada Talibanit vakuutettua, että on heidän hyötyjensä mukaista, että naiset ovat mukana yhteiskunnan kehityksessä.
 Myös ihmisoikeusjärjestöjen pääsy maahan on Razmyarin mukaan tärkeää. Naisten mukanaolo pitäisi hänen mielestään olla kaikkien sopimusten ehtona.
 Toivo paremmasta on ollut koetuksella.
 – Pakko myöntää, että usko kansainväliseen yhteisöön on kärsinyt. Sitä toisinaan miettii, mihin voi enää luottaa.
 Muistona kauniit tulppaanit
 Taliban nousi Afganistanissa valtaan ensimmäisen kerran vuonna 1996. Razmyar oli jo poistunut maasta, mutta hänen naispuoliset sukulaisensa menettivät tuolloin muun muassa opiskeluoikeutensa.
 – Äitini on kertonut nuoruudestaan siellä ja näyttänyt valokuvia. Joskus elämä siellä on ollut hyvää.
 Razmyar lähti Afganistanista viisivuotiaana, eikä ole sen jälkeen vieraillut maassa. Sitä ei ole koettu turvallisena.
 Lisäksi hän haluaa säilyttää mielessään kauniit muistot, jotka lapsena maasta jäivät.
 – Haluan ylläpitää kuvan isoisän puutarhasta ja kauniista tulppaaneista. Paluupäivä siirtyy nyt hamaan tulevaisuuteen.

Nasima Razmyar perheineen seuraa kauhistuneena Afganistanin tilannetta: "Eihän tähän paljon lohduttavia sanoja keksi"


Summary: Taliban kävi rauhanneuvotteluja, mutta jatkoi samaan aikaan iskuja hallituksen joukkoja vastaan. Islamilaisen ääriliikkeen väitetään saaneen etenemiseensä apua terroristijärjestö al-Qaidalta.

Afganistan konfliktin ratkaiseva käänne tapahtui vuonna 2014.
 Tuolloin Yhdysvaltain presidentti  Barack Obama  ilmoitti, että suuret sotaoperaatiot Afganistanissa lopetetaan, ja länsimaiden joukot keskittyvät tukemaan ja kouluttamaan Afganistanin omia turvallisuusjoukkoja.
 Talibanin uskottiin heikentyneen tarpeeksi, jotta Afganistanin hallinto voisi ottaa maan komentoonsa. Taliban olikin tuohon aikaan heikentynyt, mutta ei missään tapauksessa lyöty. Se oli vetäytynyt maan vuoristoisille syrjäseuduille, mistä se jatkoi sissisotaansa ulkomaalaisia joukkoja ja niiden tukemaa hallitusta vastaan.
 Helmikuussa 2020 presidentti  Donald Trumpin  hallinto sopi Talibanin kanssa, että USA:n joukot lähtevät maasta tammikuun alkuun mennessä 2021.
 Vastineeksi Taliban lupasi vähentää omia sotatoimiaan, lopettaisi yhteistyön muiden terroristijärjestöjen kanssa ja avaisi neuvottelut hallituksen suuntaan.
 Sopimuksen arvoa heikensi se, että Afganistanin hallitusta ei ollut otettu mukaan neuvotteluihin. Pian kävi ilmi, ettei Talibanilla ollut aikomustakaan lopettaa iskujaan hallitusta vastaan.
 Yhdysvallat noudatti sopimusta. Tämän vuoden huhtikuussa uusi presidentti  Joe Biden  ilmoitti, että yhdysvaltalaisjoukot poistuvat maasta 11. syyskuuta mennessä.
 Kun Yhdysvallat vähensi joukkojaan, Taliban pääsi etenemään. Hallituksen joukot eivät kyenneet tehokkaaseen vastarintaan.
 Harri Vähäkangas / Yle
 USA:n asevoimien virhe
 Talibanin taktiikka oli ottaa haltuunsa kaupunkeja ympäröivä maaseutu, käyttää sitä tukikohtanaan ja samalla rekrytoida taistelijoita maaseudun nuorista miehistä.
 Yhdysvaltain ja Naton sotilasjohto tekivät strategisen virheen painottaessaan asutuskeskusten hallussapitoa, kertoo terrorismia tutkiva  uutissivusto Long War Journal.  Talibanin taktiikkaa ei ymmärretty, vaan syrjäseudulla piileskelyä pidettiin merkkinä järjestön heikkoudesta.
 Taliban pystyi katkaisemaan kaupunkien yhteydet ulkomaailmaan ja tekemään hyökkäyksiä monesta suunnasta. Taliban hyödynsi esimerkiksi moottoripyörillä liikkuvia sotilaita, jotka pääsivät siirtymään nopeasti vuoristossa.
 Taliban-taistelija moottoripyörän satulassa Shahr-e Nawissa Kabulissa. Wakil Kohsar / AFP
 Talibanit juhlivat voittoa supervallasta
 Hallituksen joukkojen taisteluinto oli usein surkea, koska Afganistanin hallitus ei nauttinut suurta arvonantoa ja Taliban pystyi luomaan alueellisen ylivoiman hyökkäyksensä ajaksi.
 Taliban-taistelijoiden sotainto sen sijaan kasvoi jokaisen valloituksen myötä. Afgaanit ajoivat ensin 1980-luvun lopulla Neuvostoliiton maasta ulos ja nyt vetäytyi Yhdysvallat.
 Harri Vähäkangas / Yle
 – Kaikkein vähäisinkin uskonsoturi tunsi, että olemme lyömässä supervaltaa, ja koko muuta maailmaa samalla kertaa, sanoi yhdysvaltalaisen  National Public Radion  haastattelema Taliban-komentaja Kabulin valtauksen aikaan.
 Vaikka länsivallat olivat varustaneet ja kouluttaneet Afganistanin armeijaa lukemattomilla miljardeilla dollareilla, lopputulos oli niille pettymys. Armeija paljastui heikoksi. Paikoin kirjoilla oli merkitty olemattomia sotilaita, joiden palkkarahat komentajat laittoivat omiin taskuihinsa.
 Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"
 Talibania vastaan tehokkaisiin toimiin kykenivät vain kommando- ja erikoisjoukot. Nekin tarvitsivat tuekseen Yhdysvaltain ilmavoimia. Ilmatuki supistui Yhdysvaltain vetäytyessä. Samalla keskitetty sodanjohto heikkeni, mikä jätti usein pienet sotilasyksiköt oman onnensa nojaan.
 Taliban-taistelijoiden haltuunsa saama Afganistanin turvallisuusjoukkojen Humvee-ajoneuvo Heratissa. AFP
 The New York Times  kertoo kuvaavan esimerkin pohjoisella Dawlat Abadin alueella käydystä taistelusta. Noin 50 hallituksen sotilasta teki hyökkäyksen, mutta joutui ylivoimaisen Taliban-joukon saartamaksi.
 Taistelussa kaatui Afganistanin kommandojoukkojen majuri  Sohrab Azimi . Hänen erikoistehtävänsä oli ollut kutsua paikalle ilmatukea ja opastaa ilmahyökkäykset oikeaan kohteeseen. Nyt ilmatukea ei tullut majurin kutsuista huolimatta.
 Majuri Azimi oli erittäin arvostettu sotilaidensa keskuudessa. Sen sijaan hänen kaltaisensa ilmaiskujen tilaajat olivat monien siviilien vihaamia, koska ilmaiskut olivat usein hyvin epätarkkoja, ja pommit saattoivat pudota siviilikohteisiin. Afganistanin siviilit olivat vuosien sodan aikana oppineet pelkäämään sotakoneiden ulvontaa taivaalla. Tätä pelkoa Taliban hyödynsi.
 Taliban voimistui sitä mukaa kun se valtasi armeijan tukikohtia ja sai sieltä haltuunsa lisää aseistusta. Samaan aikaan se hankki yhä voimakkaampia aseita pimeiltä markkinoilta.
 Afganistanin armeijan romahtaminen vahvisti Talibania – sotasaaliina maastoautoja ja helikoptereita
 Pimeitä aseita ja liittolaisia ääriryhmistä
 National Public Radion haastattelema asekauppias Jalalabadissa kertoi kesäkuussa, että kun aiemmin taliban-sotilaat ostivat kevyitä käsiaseita, nyt kaupaksi menee myös raketteja, kranaatinheittimiä ja jopa venäläisvalmisteisia ilmatorjuntaohjuksia. Kauppiaan mukaan ohjuksia oli myyty 35 kappaletta 70 000 dollarin kappalehintaan.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Taliban on saanut jo kauan tukea al-Qaida-terroristijärjestöltä, kertoo Long War Journal. Al-Qaida on tarjonnut Talibanille muun muassa aseistusta ja poliittista neuvontaa.
 Tärkeässä osassa on myös se, että al-Qaidan avulla Taliban on kyennyt liittämään itseensä lukuisia jihadistiryhmittymiä, jotka nyt toimivat Talibanin lipun alla.
 Tämä lisää vaaraa, että Afganistan muuttuu Talibanin johdolla entistä enemmän terroristien tukimaaksi.

Nopeita iskuja, kaupunkien eristämistä ja pelkojen hyödyntämistä – Kartat näyttävät, kuinka Taliban sai koko Afganistanin haltuunsa


Summary: OP Ryhmän ekonomistit arvioivat Suomen talouden elpyvän tänä vuonna odotettua rivakammin. Kulutuksen toipuminen näkyy odotettua nopeampana talouskasvuna. BKT:n odotetaan kasvavan tänä vuonna 3,6 prosenttia.

Suomen talous on elpynyt koronakriisistä ennakoitua nopeammin, kertovat OP:n ekonomistit. Suomen talous elpyi huomattavasti keväällä ja ylitti jo koronakriisiä edeltäneen tasonsa, OP kertoo ennakkotietojen perusteella.
 Pankin ennusteen mukaan Suomen bruttokansantuote (BKT) kasvaa tänä vuonna 3,6 prosenttia aiemmin arvioidun 3,3 prosentin sijaan.
 – Suomen talouden ennakoitua ripeämpi elpyminen perustuu ennen kaikkea kulutuksen toipumiseen, kertoo tiedotteessa OP:n pääekonomisti  Reijo Heiskanen .
 Kotitalouksien rahatilanne on parantunut kriisistä huolimatta, OP kertoo. Kulutuksen odotetaan palautuvan tulevana talvena koronaa edeltävälle tasolle. Kotitalouksien odotetaan kuitenkin kuluttavan vain osan pandemian aikana kertyneistä säästöistä.
 Maailmantalouden palautuminen koronakriisistä jatkui keväällä hyvin. OP:n mukaan kyse on palautumisesta koronakriisiä edeltäneelle maltilliselle kasvutrendille.
 – Hyvä uutinen on, että elpyminen on tavanomaiseen taantumaan nähden nopeaa ja kriisistä näytettäisiin pääsevän ilman pysyvämpiä laajamittaisia seurauksia, Heiskanen arvioi tiedotteessa.

OP: Suomen talous ylittänyt koronakriisiä edeltäneen tason


Summary: Saksalainen Uniper ei yltänyt yhtä vahvaan tulokseen kuin viime vuoden toisella vuosineljänneksellä.

Energiayhtiö Fortumin vertailukelpoinen liikevoitto laski huhti-kesäkuussa 35 miljoonaan euroon viime vuoden huhti-kesäkuun 203 miljoonasta eurosta.
 Toimitusjohtaja  Markus Rauramon  mukaan toisen neljänneksen vertailukelpoinen liikevoitto laski muun muassa, koska saksalainen Uniper ei yltänyt yhtä vahvaan tulokseen kuin viime vuoden toisella vuosineljänneksellä.

Fortumin liikevoitto laski selvästi – yhtenä syynä Uniper


Summary: Riihimäen kaupunki on siirtämässä Vantaanjoen uomaa rautatieaseman eteläpuolella. Joelle kaivetaan Jokikylässä täysin uusi reitti, joka kulkee tulevaisuudessa asuinalueen keskellä. Jokiuoman siirrot ovat harvinaisia.

Muutaman vuoden kuluttua Vantaanjoki virtaa Jokikylässä 300 metrin verran täysin uutta reittiä. Silloin joki kulkee nykyistä luonnonmukaisemmin halki alueen, jonne Riihimäen kaupunki suunnittelee viihtyisää puukerrostaloaluetta noin 1500 asukkaalle.
 Alueviraston tietojen mukaan muualla Suomessa jokien uomia on siirretty yleensä vain tierakennustöiden yhteydessä.
 Vantaanjoen vaikutusalueella asuu toista miljoonaa ihmistä. Runsaassa kahdessa vuosikymmenessä joki on uusien jätevedenpuhdistamoiden ansiosta muuttunut likavesiviemäristä virkistyskeitaaksi.
 Tulevaisuudessa Vantaanjoki virtaa kuvassa näkyvän Kanavakadun paikalla. Ville Välimäki / Yle
 Riihimäellä uusi Vantaajoen uoma tulee Kanavakadun kohdalle. Kadun alla oleva tekniikka, kuten lämpövoimaputket poistetaan ja uusi uoma kaivetaan sinne.
 – Tähän tulee ympärille uusi kerrostaloalue. Sen suunnittelu on alkanut juuri, mutta tarkempi rakennus- ja jopa tonttien suunnittelu on ajateltu kilpailuttaa, kertoo Riihimäen kaavoitusarkkitehti  Jari Jokivuo .
 Havainnekuvassa näkyy miten uusi uoma levenee ja parantaa Vantaajoen heikkoa virtausta.
 Paraikaa Uudenmaan aluehallintovirasto käsittelee kaupungin hakemaa vesilupaa jokiuoman siirrolle. Päätöksen Jokivuo odottaa tulevan vuodenvaihteessa. Jos suunnitelmat toteutuvat, Vantaanjoki virtaisi uudella paikallaan parin – kolmen vuoden päästä.
 Joen siirtäminen uuteen uomaan pitää ajoittaa vähäisen virtaaman aikaan.
 Kapea joki on tulvariski
 Vantaanjoen kapea ja ahdas uoma on myös tulvariski, joka paljastui kaikella karuudellaan loppukesästä 2004. Viikossa satoi kahden kuukauden edestä ja Vantaanjoki vyöryi Peltosaaressa kaduille ja talojen kellareihin.
 Kaavoitusarkkitehti Jari Jokivuo uskoo, että luonnonmukaisempi joki vähentää Riihimäellä Vantaanjoen tulvariskiä. Ville Välimäki / Yle
 Riihimäen kaupunki on sen jälkeen kunnostanut joen kapeikkoja. Jokivuo uskoo myös uuden jokiuoman helpottavan tulvariskiä.
 – Kyllä meillä toiveissa on, että tulvaherkkyys pienenee. Peltosaari oli silloin 2004 kesätulvan aikana vaarassa. Toivottavasti ei enää jatkossa, kun uoma vetää paremmin vesiä.
 Välillä vettä on liiankin vähän
 Ajoittain Vantaanjoen latvoilla ongelmia tuo myös veden vähyys. Siitä on haittaa kaloille, kuten taimenille, jotka nousevat Vantaanjoen latvavesille asti.
 Vantaanjokea muokattiin jo aiemmin pääradan itäpuolella. Silloin jokeen rakennettiin muun muassa taimenille kutusoraikkoja. Ville Tiirikainen / Yle
 – Kalojen kannalta tilanne paranee. Joen pohja sorastetaan ja porrastuksilla varmistetaan, että siinä on aina vettä myös niukemman veden aikaan. Kalat pääsevät yläjuoksulle turvallisemmin kuin tällä hetkellä.
 Jokikylän alueelle tulee myös puisto, jossa riihimäkeläiset pääsevät helposti joen varteen.
 – Sen äärellä voi virkistäytyä ja retkeillä ja lapset voivat tutustua vesiaiheeseen turvallisesti, sanoo Riihimäen kaupungin kaavoitusarkkitehti Jari Jokivuo.
 Miljoonan ihmisen joki
 Riihimäellä Vantaanjokea tuskin edes huomaa. Se on vain muutaman metrin levyinen uoma, joka kuljettaa vettä Hausjärven suunnalta kohti Suomenlahtea. Vantaanjoen päähaaralla on mittaa yli sata kilometriä, sivujokien ja -purojen yhteenlaskettu pituus on yli 300 kilometriä.
 Myös kalojen nousuesteitä on viime vuosina poistettu ja nykyisin taimenet nousevat Vantaanjoella kutemaan latvavesiä myöten.

Vantaanjoki siirtyy uuteen uomaan Riihimäellä – luonnonmukaisempi joki vähentää tulvariskiä ja parantaa kalojen elinoloja


Summary: Timo Soini kertoi kiinnostuksestaan eilen maanantaina vieraillessaan Raumalla. Raumalle valitaan uusi kaupunginjohtaja Hyvinkään johtoon siirtyvän Johanna Luukkosen tilalle. Valintaa valmisteleva toimikunta on koolla tänään.

Perussuomalaisten entinen puheenjohtaja  Timo Soini  on kiinnostunut Rauman kaupunginjohtajan virasta.
 Soini sanoo  Satakunnan Kansalle voivansa harkita  kaupunginjohtajan virkaan hakeutumista, mutta omilla ehdoillaan. Hän edellyttäisi, että valtuustoryhmät suostuisivat suoriin neuvotteluihin ilman äänestyksiä.
 Timo Soini on syntynyt Raumalla.
 Valintatoimikunta alkaa tänään ruotia Raumalla kaupunginjohtajan viran hakijoita. Virkaan tuli seitsemän hakemusta ja suostumuksen antaneita on kymmenen.
 Toimikuntaa johtava kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Kalle Leppikorpi  ( sd. )  kertoi Ylelle viime viikolla , että suostumuksen antaneiden joukossa on kovia nimiä.
 – Uskallan sanoa, että jo virassa olevat kuntajohtajat ja muut sen tason hakijat ovat käyttäneet tätä suostumusmenettelylinjaa, hän totesi.
 Lue lisää:
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Kalle Leppikorpi paljastaa: Kovia nimiä hiljaisessa haussa Rauman kaupunginjohtajaksi
 Rauman kaupunginjohtaja Johanna Luukkonen valittu Hyvinkään johtoon

SK: Timo Soini on kiinnostunut Rauman kaupunginjohtajan virasta


Summary: Pääkaupunkiseudun korkeakoulujen kampukset avautuvat opiskelijoille syksyllä kevään koronasulkujen jälkeen. Opiskelija Riku Hoffren on hankkinut jo haalaritkin, mutta juhlimaan ei vielä pääse.

Kolmannen vuoden suuhygienistiopiskelija  Hanna Saari  on yhtä hymyä. Korona-aikana riemua aiheuttavat aikaisempaan verrattuna yllättävät asiat: koulun kirjasto on auki. Metropolian Myllypuron kampus on auennut ja sen palvelut ovat opiskelijoiden käytettävissä, joskin koronavarotoimien puitteissa.
 – Ihanaa, että kampus on nyt kunnolla auki ja kirjastoon pääsee. Saa välillä hieman maisemanvaihdosta.
 Saari on nähnyt normaalia opiskeluelämää vain puolisen vuotta. Keväästä 2020 alkaen opiskelua on määrittänyt vaihtelevat rajoitukset, kampuksien sulkeminen, tilakohtaiset henkilörajoitukset ja ennen kaikkea kotona läppärin tuijottaminen päivästä toiseen.
 – Se ei ollut välttämättä raskasta, mutta tylsäähän siitä tuli, kommentoi  Riku Hoffren ,myöskin kolmannen vuoden suuhygienistiopiskelija.
 Hoffrenin mukaan oppiminen on yksinkertaisesti vaikeampaa etämuodossa. Nyt paikan päällä oppi tuntuu iskostuvan paremmin ja sosiaalinen puoli tuo tekemiseen uuden ulottuvuuden.
 Saarella ja Hoffrenilla on käynnissä klinikkavaihe, joka keskeytyi osalta opiskelijoilta viime keväänä koronarajoitusten vuoksi. Saaren mukaan opiskelu on ollut stressaavaa äkillisten rajoitusten takia, puhumattakaan potilaspulasta, joka aiheutui ihmisten peruessa hammashoitojaan koronaviruksen pelossa. Joihinkin luokkakavereihin ole ehtinyt tutustua lainkaan.
 Avoin kampus ja pienryhmäopetus mahdollistavat myös uusiin ihmisiin tutustumisen. Saari muotoilee, että on tavallaan tuntenut opiskelukaverinsa kauan, mutta vasta nyt heihin voi tutustua kunnolla.
 Suuhygienistiopiskelija Hanna Saari harjoitteli ammattiaan tekopään avulla. Veikko Eromäki / Yle
 Kampukset aukeavat vähän kerrallaan
 Uudellamaalla sijaitsevat korkeakoulut avaavat kampuksensa opiskelijoiden käyttöön syyslukukaudelle. Ruokaloita, kirjastoja ja itseopiskelutiloja saa käyttää tilakohtaiset henkilörajoitukset ja hygieniaohjeet huomioon ottaen.
 Koulukohtaiset käytännöt vaihtelevat, esimerkiksi Metropoliassa kampusten itseopiskelutilat pitää varata. Lähiopetusta lisätään pikkuhiljaa, kertoo Metropolian jatkuvan oppimisen johtaja  Heidi Rointu .
 – Ensimmäisessä periodissa lähiopiskelua lisätään jonkin verran. Toisen periodin alkaessa lokakuussa koronavirusrokotukset ovat jo sen verran pitkällä, että lähiopiskelua lisätään huomattavasti, Rointu kertoo.
 Esimerkiksi syyskuussa suurimmilta osin toimintansa aloittavalla Helsingin yliopistolla toimintaa ei kuitenkaan saatu avattua ihan niin laajalti kuin toiveissa oli.
 – Oltiin ehkä vähän toiveikkaampia koronatilanteen suhteen, että oltaisiin päästy vähän juhlimaankin kampuksille palaamista, kertoo  Susanna Niinistö-Sivuranta , Helsingin Yliopiston kehitysjohtaja.
 Niinistö-Sivuranta kertoo, että suunnitelmissa oli järjestää lähiopetusta enemmän. Tämänhetkisessä koronatilanteessa opetus tapahtuu kuitenkin vaihtelevasti lähi- ja etäopetusta yhdistellen: pienryhmäopetus tapahtuu paikan päällä alle 50 hengen ryhmissä, joskin esimerkiksi lääketieteen opiskelijoiden lähiryhmät ovat pienempiä. Työntekijöille on voimassa etätyösuositus, työtehtävistä riippuen.
 Isommat luennot tapahtuvat etänä, ja huomattavan monella luentosarjalla osanottajia on enemmän kuin 50. Toisaalta Niinistö-Sivuranta näkee myös pysyvän muutoksen: etäopiskelu tulee varmasti lisääntymään massaluentoina toteutettavilla kursseilla jatkossakin, oli koronavirusta tai ei.
 Niinistö-Sivuranta kuitenkin lisää, että jo opiskelijoiden toivoma itseopiskelutilojen avaaminen antaa ihmisille mahdollisuuden poistua asunnoistaan ja päästä kiinni normaaliin kampuselämään.
 Erityistä huomiota kohdistetaan korkeakoulutaipaleen aloittaviin opiskelijoihin. Esimerkiksi Helsingin yliopisto, Haaga-Helia -ammattikorkeakoulu ja Aalto-yliopisto painottavat lähiopetusta 1. ja 2. vuoden opiskelijoille.
 – Heillä ei ole kokemusta oikeasta opiskeluelämästä, joten heille pyritään varmistamaan opetusta kampuksella, Niinistö-Sivuranta sanoo.
 Metropolian Myllypuron kampus kiiltelee uutuutta. Suuhygienistiopiskelijat Nina Mäenpää ja Riku Hoffren tekivät vastaanottotyötä. Veikko Eromäki / Yle
 Korkeakoulut tarkkailevat kuitenkin koronatilannetta koko ajan, ja rajoituksia muutetaan tilanteen mukaan.
 – Yhtäkkisiä muutoksia on vaikea tehdä, mutta loppuvuotta kohti rokotusten edistyessä ja turvallisuuden varmistuessa voimme mahdollisesti lisätä lähiopetusta, Niinistö-Sivuranta sanoo.
 Opiskelijatapahtumia odotellessa
 Hanna Saari ja Riku Hoffren tulivat tänä syksynä hieman aikaisessa kouluun, jotta keväältä rästissä ollut klinikkaosuus ehditään tehdä ennen syksyn opintoja. Myllypurossa odottaa uutuuttaan kiiltävä, vihdoinkin jotakuinkin normaalikäytössä oleva jättikampus. Etäopiskelua on edelleen luvassa paljon, mutta lähiopiskelun lisääminen on helpotus.
 – Olen nyt aika paljon toiveikkaampi tulevasta. Ei olisi uskonut että, kouluun pääsemistä voi näin paljon kaivata, Saari sanoo.
 Monelle korkeakouluopinnoissa sosiaalinen puoli on äärimmäisen tärkeä. Koulu on yksinkertaisesti tärkeimpiä tapoja nähdä ystäviä.
 – Pienetkin kahvitauot kavereiden kanssa ovat tärkeitä, Saari sanoo.
 Yhtä opiskelijaelämän kivijalkaa saadaan kuitenkin vielä odottaa: opiskelijatapahtumien toteutuminen näyttää vallitsevassa koronatilanteessa hyvin epätodennäköiseltä. Vaikka kampukselle pääseekin nyt pienissä ryhmissä, koulutuntien ulkopuolella kerhotiloissa rilluttelu tuskin onnistuu lähiaikoina
 – Se jää nähtäväksi. Haalarit on kuitenkin tullut hankittua. Olisihan niitä hauska päästä käyttämään ja keräilemään haalarimerkkejä, Riku Hoffren miettii.
 Voit keskustella kampusten aukeamisesta keskiviikkoon kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Korkeakouluopiskelijat kammoksuvat etäopiskelun jatkumista – Saaga Salonen: "Tiedän jo nyt, että joudun pistämään opintoni paussille"

Korkeakouluopiskelijat pääsevät taas kampuksille – Hanna Saari yllättyi siitä, mitkä kaikki normaalit asiat voivat hymyilyttää korona-aikana


Summary: Suomessa valmistuu enemmän psykologeja kuin heitä jää eläkkeelle. Silti jatkuva psykologipula vaivaa varsinkin julkista sektoria. Kyse on kohtaanto-ongelmasta, eli psykologien ja työpaikkojen tarpeet eivät kohtaa.

Psykologikoulutuksen sisäänottomäärät ovat viime vuosina lisääntyneet entisestään.
 Esimerkiksi Oulun yliopistossa alkaa tänä syksynä uusi psykologikoulutus. Psykologeista on pulaa varsinkin harvaan asutuilla alueilla koko maassa. Yksi peruste koulutuksen saamiseksi Ouluun oli nimenomaan Pohjois-Suomen psykologipulan helpottaminen.
 – Syyskuussa alkavalla psykologikoulutuksella on suuri merkitys koko pohjoisen alueelle. Psykologipula on täällä jatkuvaa, sanoo Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan dekaanin  Kati Mäkitalo .
 Oulun lisäksi psykologian maisteriksi voi opiskella Helsingin yliopistossa, Jyväskylän yliopistossa, Turun yliopistossa, Åbo Akademissa, Tampereen yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa Joensuun yksikössä. Syksyllä 2020 kouluihin otettiin sisään yhteensä 272 uutta opiskelijaa, tänä syksynä opinnot aloittaa jo 345 uutta opiskelijaa.
 Psykologiliiton varapuheenjohtaja  Jari Lipsasen  mukaan Suomi on väestömäärään suhteutettuna yksi maailman psykologitiheimmistä maista. Psykologiliiton mielestä määrää on ehkä lisätty jo liikaakin.
 – Psykologeja on paljon ja määrä on riittävä. Ala on toisaalta niin monipuolinen, että uskomme kaikkien pääsevän työmarkkinoille.
 Mutta pelkkä opiskelijamäärien lisääminen ei riitä ratkaisemaan erityisesti julkista sektoria vaivaavaa psykologipulaa.
 Yksinäinen työ kehnolla palkalla ei kiinnosta
 Psykologeista on pulaa varsinkin perusterveydenhuollon mielenterveyspalveluissa ja  kouluissa .
 Koulupsykologia on tällä hetkellä kaikkein suurin ongelmakentt.
 – Suurin syy koulupsykologipulaan on tehtävän laajuus. Kouluissa kohdataan ongelmat ensimmäisenä. Lisäksi yhden psykologin vastuulla voi olla monta koulua, sanoo Jari Lipsanen.
 Lue myös :  Lapsi jonottaa ADHD-testiin kolmatta vuotta Porissa ja itkee äidilleen, kun ei osaa olla kuin muut – koulupsykologeille jopa vuosien jonot
 Maantieteellisesti eniten psykologien tarvetta on Kymenlaaksossa ja Keski-Pohjanmaalla.
 Vaikka psykologeja koulutetaan koko ajan lisää, miksi heistä on silti paikoin huutava pula?
 Jari Lipsanen mukaan syyt ovat hyvin moninaisia. Yksi keskeinen syy on alueellinen jakauma: suuret asutuskeskukset vetävät psykologeja, koska siellä muiden perheenjäsenten on helpompi työllistyä ja löytää koulupaikat lapsille. Mitä pienempi paikkakunta ja mitä kauempana se on yliopistokaupungeista, sitä vaikeampaa on rekrytointi.
 Myös psykologin työhön kuuluvan tuen ja työnohjauksen järjestäminen on haastavaa pienemmillä paikkakunnilla. Työskentely ilman työyhteisön tukea koetaan kuormittavana. Myös palkka vaikuttaa työn houkuttelevuuteen.
 – Psykologiliitto kamppailee palkkaukseen liittyvien asioiden kanssa. Koska kyseessä on naisvaltainen ala, palkkakehitys ei ole ehkä ollut niin huimaa kuin muilla aloilla.
 Harjoittelupaikka voi määrittää, mihin asettuu
 Psykologiliitto ja psykologian koulutusalan yliopistoverkosto Psykonet kartoittivat keinoja, miten avoimia työpaikkoja voitaisiin tehdä houkuttelevammaksi.
 Toukokuussa julkaistussa raportissa yhdeksi keinoksi nousi valmistumassa oleville psykologeille järjestettävät infotilaisuudet, joissa esitellään alueiden työmahdollisuuksia.
 Lisäksi erilaiset joustot ja parempi palkka nousivat esiin. Mutta ongelmaksi koettiin julkisen sektorin vaikeus kilpailla näillä tekijöillä yksityisen sektorin kanssa.
 Työnantajalle opintojen loppuvaiheessa olevan opiskelijan perehdyttäminen työelämää voi olla hyvä keino saada valmistuva psykologi jäämään paikkakunnalle.
 Psykologin opintoihin kuuluu pakollinen viiden kuukauden työharjoittelu. Harjoittelupaikoista on kova puute valtakunnallisesti, sillä sairaanhoitopiirit eivät saa ministeriöltä koulutuskorvauksia osallistumisesta psykologikoulutukseen.
 Åbo Akademin psykologian laitoksen yliopisto-opettaja  Petra Grönholm-Nymanin  mukaan työharjoittelun tukeminen rahallisesti olisi erittäin tärkeää, koska se ohjaa opiskelijoita eri aloille.
 – Psykologipula on paikallista, eikä koulutusohjelma voi vaikuttaa opiskelijoiden työpaikan valintaan. Työoloilla ja palkkauksella on suuri merkitys.
 Oulun yliopiston uutta koulutusohjelmaa kehittänyt psykologian professori  Mirka Hintsasen  mielestä pienten kuntien yhteistyö voisi olla yksi keino alueellisen psykologipulan ratkaisemiseksi.
 – Tarjoamalla harjoittelupaikan opiskelijalle pieni paikkakunta voisi houkutella psykologeja jäämään. Mutta tarvitaan myös vanhempien psykologien antamaa työnohjausta, sillä käsiteltävät asiat ovat usein monimutkaisia ja työ voi olla henkisesti raskasta.
 Kaikissa psykologeja kouluttavissa yliopistoissa on viime vuosina panostettu työelämän teknologisiin ratkaisuihin. Etävastaanotot ovat yleistymässä psykologian eri alueilla ja ne voivat olla yksi keino helpottaa syrjäisempien seutujen psykologipulaa.
 Keskustelu on auki 18. elokuuta kello 23:een asti.

Psykologeja valmistuu jopa liikaa, mutta silti puhutaan psykologipulasta – ammattilaiset eivät mene töihin sinne, missä apua eniten tarvittaisiin


Summary: Suomen kielen osaamisen tulisi olla edellytys yhteiskunnan tukien saamiselle, kirjoittaa Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kokoomuksen julkaistua uuden  kotouttamisohjelmansa  julkisuudessa on odotetusti käyty värikästäkin keskustelua maahanmuutosta. Oma ensireaktioni ohjelmaan oli positiivinen: ilahduin, että ohjelmassa nostettiin esiin työllisyyden ja kielitaidon merkitys maahanmuuttajien kotoutumisessa, koska olen itsekin näitä teemoja pyrkinyt  tuomaan esille  kolumneissani.
 Kannustinloukuista ja sosiaaliturvan passivoivasta vaikutuksesta  on puhuttu jo ainakin kaksikymmentä vuotta - ei tosin erityisesti maahanmuuton yhteydessä. Alun perin ihmisten turvaksi luodusta järjestelmästä on tullut monimutkainen tukiviidakko, joka valitettavan usein ruokkii toimettomuutta. Esimerkiksi Kaupan liiton viime vuonna julkaisemassa  esimerkkilaskelmassa  Helsingissä asuvan kahden päiväkoti-ikäisen lapsen perheessä se, että toinen huoltaja tuplaa palkkansa ja työtulonsa laski hänen käteenjääviä kuukausitulojaan 134 eurolla.
 Monenlaiset komiteat ja työryhmät ovat yrittäneet keksiä, miten sosiaaliturvaa uudistettaisiin sellaiseksi, että kannustinloukuista päästäisiin eroon. Siksi ihmettelen, miksi tämän saman ongelman toteaminen maahanmuuttajista puhuttaessa herättää niin suurta pöyristymistä. Helsingin Sanomat ihmetteli peräti  pääkirjoituksessaan , miten tavoite työperäisen maahanmuuton lisäämisestä sopii yhteen sosiaaliturvan kiristysten kanssa. Kyse on kuitenkin kahdesta eri asiasta: kannustinloukkuongelma tuskin koskee ensisijaisesti ihmisiä, jotka ovat tulossa tänne tekemään töitä. Sen sijaan on tunnettu tosiasia, että esimerkiksi humanitaarisista syistä tulleiden maahanmuuttajien työttömyysluvut ovat korkeat. Tästä syystä keskustelu sosiaaliturvan uudistamisestatyön tekemiseen kannustavammaksi lienee ihan paikallaan paitsi kantaväestön, myös maahanmuuttajien kohdalla.
 Onko todellakin pöyristyttävä ajatus, että saadakseen enemmän tuloja maahantulijoiden olisi tehtävä työtä?
 Valitettavan pian keskustelu  siirtyi kotouttamisohjelmassa esitetyistä toimenpide-ehdotuksista terminologiaan. Somessa  pöyristyttiin erityisesti ohjelman kohdasta, jossa ehdotettiin ”maahanmuuttajien ja kantasuomalaisten” sosiaaliturvan eriyttämistä .
 Ottamatta kantaa terminologiaan, on hyvä muistaa, että eri maissa on hyvinkin erilaiset käytännöt maahanmuuttajien sosiaaliturvan suhteen: Yhdysvalloissa sosiaaliturvaa ei käytännössä ole lainkaan, mutta todennäköisesti juuri siksi maahanmuuttajista peräti  80 prosenttia  elättää itsensä omalla työllään vain puoli vuotta maahan saapumisen jälkeen.
 Monissa maissa on  käytössä kansalaisuusperustainen sosiaaliturva, mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että vain maan kansalaiset ovat oikeutettuja täyteen sosiaaliturvaan.
 Suomessa sosiaaliturva on asumisperustainen, mikä tarkoittaa sitä, että tietyin ehdoin kaikki Suomessa laillisesti oleskelevat ovat oikeutettuja samoihin tukiin kuin Suomen kansalaiset. Tätä olen ihmetellyt pitkään - minusta on moraalisesti päivänselvää, että Suomeen esimerkiksi pakolaisina ja turvapaikanhakijoina tulleilla henkilöillä ei tulisi olla automaattista oikeutta samaan sosiaaliturvaan kuin suomalaisilla, vaan tiettyjen edellytysten tulisi ensin täyttyä.
 Sosiaaliturvan muuttaminen vastikkeelliseksi on asia, jota lämpimästi kannatan aivan kaikille, mutta erityisesti niille ihmisille, jotka ovat tulleet maahan humanitaarisen maahanmuuton seurauksena.
 En ymmärrä ihmisiä , jotka leimaavat kaikki tiukennusehdotukset maahanmuuttajien sosiaaliturvaan suurin piirtein rasismiksi. Minusta vastaanottajamaalla on velvollisuus taata maahantulijoille jonkinlainen perusturva ja muun muassa terveydenhuolto, jotta heillä on mahdollisuus ihmisarvoiseen elämään. Loppu voisi olla vastikkeellista. Niinhän monien perheidenkin rahankäyttö toimii: teinille maksetaan tietty määrä kuukausirahaa, ja häneltä edellytetään tietty määrä kotitöitä. Jos hän haluaa ansaita enemmän, hänen on ansaittava tekemällä ylimääräisiä askareita. Teiniä ja maahanmuuttajaa yhdistää yksi asia: kumpikaan ei ole vielä ehtinyt osallistua hyvinvointiyhteiskunnan rakentamiseen maksamalla veroja. Onko todellakin pöyristyttävä ajatus, että saadakseen enemmän tuloja maahantulijoiden olisi tehtävä työtä?
 Sosiaaliturvan muuttaminen vastikkeelliseksi on asia, jota lämpimästi kannatan aivan kaikille, mutta erityisesti niille ihmisille, jotka ovat tulleet maahan humanitaarisen maahanmuuton seurauksena. Luonnollisesti vastikkeellisuus voisi koskea vain terveitä ja työkuntoisia. On muistettava, että humanitaarisen maahanmuuton seurauksena maahan saapuu myös paljon vakavasti traumatisoituneita tai muulla tavalla vajaatyökykyisiä ihmisiä, joihin ei mielestäni voi soveltaa vastikkeellisuutta. Yleisellä tasolla olen kuitenkin sitä mieltä, että ollakseen oikeutettu veronmaksajien kustantamiin tukiin, ihmisen pitää kantaa oma kortensa kekoon.
 Vähintä mitä Suomeen tulija  voi tehdä, on opetella suomen kielen. Kielen osaaminen on ehdoton edellytys sille, että ihminen kokee aidosti olevansa osa yhteiskuntaa. Tästä syystä kielitaito voisi mielestäni olla myös edellytys yhteiskunnan tukien saamiselle.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Kolumnista voi keskustella 18.8. klo 23.00 saakka.

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Kaikki tiukennusehdotukset maahanmuuttajien sosiaaliturvaan eivät ole rasismia


Summary: Nokian pääomistajana olleet pankit olivat sopineet jo kaupasta, mutta lopulta Ericsson ei halunnut ostaa Nokian tappiollisia televisiotehtaita Saksasta. Kansallis-Osake-Pankki perääntyi kaupasta, ja fuusioitiin myöhemmin Yhdyspankkiin.

Ylen dokumenttisarja  Hullu Vuosi 1991  kertoo vuoden 1991 dramaattisista tapahtumista. Neuvostoliitto oli juuri hajonnut, ja sen seurauksena idänkauppa romahti. Myös Suomen talous romahti. Talouskriisin katveessa Nokia kävi eloonjäämistaistelua.
 Nokia oli laajentunut 1980-luvulla monialayhtiöksi. Yhtiö oli aloittanut esimerkiksi radio- ja televisiotuotannon Saksassa. Syksyyn 1988 asti Nokiaa pidettiin Euroopan valloittajana, ja Ruotsissa Nokia koettiin jo kilpailijansa L M Ericssonin uhkana. Kansallis-Osake-Pankin (KOP) johtokunnan jäsenenä tuolloin ollut  Peter Fagernäs  kertoo olleensa käymässä Ruotsissa, ja huomanneensa päivän talouslehdestä koko sivun artikkelin Nokiasta.
 – Jutun otsikkona oli "Uhka idästä" ja kuvituksena Kairamon ja Vuorilehdon kuva. Jutussa kerrottiin, miten nämä tulevat kohta valtaamaan meidät, kertoo Peter Fagernäs.
 Nokian pääjohtajana toimi tuolloin  Kari Kairamo , ja  Simo Vuorilehto  oli yhtiön laajentumisen aikaan vuosina 1983–1988 yhtiön kakkosmies.
 Mutta Nokian nopea laajentuminen 1980-luvulla ajoi yhtiön kuilun partaalle. Siitä oli tullut muutamassa vuodessa yksi Euroopan suurimmista televisioiden valmistajista. Nokia oli enemmistöosakas Salorassa, ja omistukseen siirtyi myös Luxorin televisiotehdas sekä televisiotehtaat Ranskassa ja Saksassa.
 Näiden lisäksi Nokia valmisti tietokoneita, ja sillä oli myös paperi-, kaapeli-, ja kumituotantoa – ja pienessä määrin myös matkapuhelimia. Yhtiön strategiana oli päästä Yhdysvaltojen ja Aasian markkinoille, sekä laajentua Euroopan autoteollisuuden alihankkijaksi.
 Nokian ja Saloran yhteisyritys Mobira Oy valmisti NMT-verkossa toimivia matkapuhelimia. Mobira Talkman julkaistiin vuonna 1984, ja sitä voitiin käyttää autoradiopuhelimena sekä kannettavana. Nokia
 Päätoimialalla televisioteollisuudessa tappiot syvenivät kuukausi toisensa perään, eikä matkapuhelimien valmistuksella kyetty tappioita peittämään. Yhtiön liikevaihto oli tuolloin noin 44 miljardia markkaa, eli vajaat seitsemän miljardia euroa. Matkapuhelimet-yksikön liikevaihto oli tuolloin vajaat miljardi markkaa.
 Vaikeuksien kasvaessa myös riidat yhtiön hallituksessa ja hallintoneuvostossa lisääntyivät, mutta harva yhtiön ulkopuolisista ymmärsi, minkälainen kriisiyhtiö Nokia tuolloin todellisuudessa oli. Edes pääjohtaja Kari Kairamon itsemurha joulukuussa 1988 ei vielä avannut silmiä.
 – Se oli tietenkin shokki. Oli selvää, että se herätti epäilyksiä, että siinä takana oli jotain huonoja uutisia yhtiön tilan suhteen. Mutta se ei ollut päällimmäisenä mielessä siinä reaktiossa, kuvailee tuntemuksia  Björn Wahlroos.
 Hän toimi vuosina 1985–1992 Suomen Yhdyspankin (SYP) johtokunnan varajäsenenä, jäsenenä ja varatoimitusjohtajana.
 SYP:n varatoimitusjohtajana vuonna 1991 ollut Björn Wahlroos sanoo, että pääjohtaja Kairamon itsemurha oli shokki, ja alkoi vähitellen herättää epäilyksiä, että takana oli huonoja uutisia Nokian tilasta. Yle Kuvapalvelu
 Omistajat haluavat myydä Nokian
 Nokian osake-enemmistö oli 1990-luvun alussa Kansallis-Osake-Pankilla (KOP), Suomen Yhdyspankilla (SYP) ja Pohjola Vakuutuksella. Suomen pankkikriisissä pankkiryhmät kärsivät mittavia tappioita, ja ahdinkoon joutunut Kansallispankki myi Nokian osakkeitaan 500 miljoonalla markalla. Talouskriisin syventyessä Nokialle alettiin etsiä kaikessa hiljaisuudessa ostajaa.
 Nokian omistajien myyntihalukkuus noteerattiin ulkomailla, ja useat telealan suuryritykset alkoivat havitella yhtiötä. Vahvin ostajaehdokas löytyi kuitenkin Suomenlahden takaa, ja keskustelut ruotsalaisen L M Ericssonin kanssa kävivät tiiviinä vuonna 1991.
 Suomen 1990-luvun taloushistoria olisi kirjoitettu perinpohjin uusiksi, jos Nokian kauppa Ericssonille olisi toteutunut vuonna 1991.   Björn Wahlroos
 Nokian heikko tilanne oli ymmärretty Ericssonilla kuitenkin jo aiemmin, sillä ruotsalaisyhtiön sisäiset keskustelut kilpailijan ostamisesta oli aloitettu pari vuotta aiemmin. Neuvottelut suomalaisten kanssa etenivät siksi nopeasti.
 Kauppaa hiersi kuitenkin data- ja kulutuselektroniikkaryhmien tekemä tappio, erityisesti Saksan televisiotuotannossa.
 Syyskuussa 1991 neuvotteluja käytiin  Tukholmassa Arlandan lentoasemalla. L M Ericssonilta niihin osallistuivat hallintoneuvoston puheenjohtaja  Björn Svedberg , toimitusjohtaja  Lars Ramqvist , talousjohtaja  Carl Wilhelm Ros  sekä suunnittelujohtaja  Bo Landin . Suomalaisomistajia edustivat Nokian hallituksen puheenjohtajana vuosina 1989–1999 toiminut  Casimir Ehrnrooth , SYP:n varatoimitusjohtaja Björn Wahlroos sekä neuvotteluja johtanut Suomen Yhdyspankin pääjohtaja  Ahti Hirvonen .
 Ruotsalaiset tarjosivat Nokian osakkeista 140 markkaa per osake. Hinta ylitti yhtiön senhetkisen pörssikurssin 40-50 prosentilla.
 Yksi puhelinsoitto peruutti kaupan ja sinetöi Nokian kohtalon
 Nokian kohtalo ratkaistiin käytännössä 10. lokakuuta 1991. Pohjola-yhtiöiden  Pirkko Alitalon  pöydän ympärille olivat kokoontuneet Björn Wahlroos sekä Peter Fagernäs. Alitalo toimi vuosina 1989–1997 Pohjola-yhtiöiden sijoitusjohtajana. Alkamassa oli puhelinneuvottelu, jossa Ericssonin C.W. Rossin oli määrä kertoa yhtiön lopullisesta tarjouksesta.
 Talousjohtaja Ross ilmoitti, että Ericssonin hallitus on tehnyt päätöksen, ja hyväksynyt 140 markan osakekohtaisen hinnan. Mutta kulutuselektroniikkapuoli ei tule olemaan osa kauppaa, vaan myyjien on siitä huolehdittava. Käytännössä kyse oli Saksassa sijaitsevasta televisiotuotannosta.
 – Totesimme ostajalle, että siinä tapauksessa ei kauppaa tule, koska me emme ole industrialisteja, me emme ryhdy kulutuselektroniikkaa pyörittämään, sanoo Peter Fagernäs.
 Björn Wahlroosin mukaan kaupasta saatavat rahat olisivat kuitenkin olleet Kansallispankille äärimmäisen tärkeitä. Pankki oli ollut pitkään tappiokierteessä ja sen riskinkantokyky oli heikko.
 – Kansallispankki oli paljon suuremmissa vaikeuksissa taloudellisesti kuin Yhdyspankki. Katsoin Peter Fagernäsin kasvoja, ja ne muuttuivat aika voimakkaasti kun se lause, joka sisälsi kieltävän vastauksen, oli päättynyt, kuvailee Wahlroos.
 Mutta Suomen kannalta myynnin kariutuminen oli loppujen lopuksi erinomainen asia. Vuonna 1991 ei nimittäin vielä ymmärretty, että Nokian lähivuosien kasvu tulisi perustumaan matkapuhelimiin. Vuodesta 1998 lähtien kymmenen vuoden ajan Nokian osuus bruttokansantuotteesta oli kolmesta neljään prosenttia.
 – Teollisesti kauppa olisi merkinnyt, että koko tämä mobiilipuhelinten tuotannon Suomeen tuottama buumi olisi jäänyt täällä toteutumatta, ja Suomen 1990-luvun taloushistoria olisi kirjoitettu perinpohjin uusiksi, sanoo Björn Wahlroos.
 Kansallis-Osake-Pankki sen sijaan fuusioitiin helmikuussa 1995 Suomen Yhdyspankkiin, jolloin syntyi Merita-pankki.
 Dokumenttisarja  Hullu Vuosi 1991  on katsottavissa  Yle Areenassa  ja se esitetään myös Yle TV1:ssä 17.8–20.8.2021 klo 19.00.

Ylen dokumentti: Nokian myyminen Ericssonille peruuntui puheluun 1991 – Björn Wahlroos: "Suomen taloushistoria olisi kirjoitettu uusiksi"


Summary: Ylen Aasian kirjeenvaihtaja Kirsi Crowley kokosi tähän kiinnostavimmat kysymykset Kiinan ja Taliban-liikkeen lämpimistä väleistä.

Kiina puhuu jo ystävyydestä ja yhteistyöstä Taliban-liikkeen kanssa, kun suuri osa muiden maiden diplomaateista pakenee Afganistanista.
 Ylen Aasian-kirjeenvaihtaja  Kirsi Crowley  kokosi vastaukset kysymyksiin islamilaisesta separatismista huolissaan olevan Pekingin suhteesta ääriliikkeenä tunnettuun Talibaniin.
 Tunnustaako Kiina Taliban-liikkeen Afganistanin johtajaksi?
 Kiina ei ole tunnustanut mutta se näkee selkeästi Taliban-liikkeen jo Afganistanin johtajaksi.
 Kiinan ulkoministeriön edustajan  Hua Chunyingin  mukaan Kiina on pyytänyt Taliban-liikettä varmistamaan sujuva vallansiirto. Kiina on hänen mukaansa valmis syventämään ystävyyttä ja yhteistyötä Afganistanin kanssa.
 Kiina on pyytänyt Talibania myös pitämään lupauksensa avoimen ja muita toimijoita mukaan hyväksyvän islamilaisen hallituksen muodostamisesta.
 Kiina näkyy pitävän Talibanin etenemistä kansan tahtona. Huan mukaan Kiina kunnioittaa Afganistanin kansan oikeutta päättää itsenäisesti omasta kohtalostaan.
 Onko Kiina läsnä Afganistanissa?
 Kiinan suurlähetystö on yhä toiminnassa Kabulissa. Kiina sanoo pyytäneensä Talibania varmistamaan afganistanilaisten ja ulkomaalaisten turvallisuuden.
 Kiinalla on keskusteluyhteys Talibaniin. Liikkeen johtajat kävivät neuvottelemassa Kiinassa ulkoministeri  Wang Yin  kanssa heinäkuussa. Päivä tapaamisen jälkeen Kiina kehotti kansalaisiaan lähtemään Afganistanista.
 Kiinalla ei ole sotilaita Afganistanissa.
 Mikä on Kiinan suhde Talibaniin?
 Kiinalla oli suhteet niin Afganistanin paenneeseen hallintoon kuin Taliban-liikkeeseen. Suhteita Talibaniin voi kuvailla käytännöllisiksi.
 Kiinalle tärkeintä Afganistanin suhteen ovat vakaus ja taloudelliset suhteet.
 Kiina haluaa estää ääri-islamilaiset iskut Afganistanista Kiinaan. Mailla on lyhyt, 76 kilometriä pitkä raja. Kiina syyttää Afganistanissa majaillutta Itä-Turkestanin itsenäisyysliikettä (ETIM) separatistisista iskuista Kiinan luoteisessa Xinjiangissa.
 Kiinassa uskonto on tiukasti valtion kontrollissa. Se on estänyt Xinjiangin provinssin uiguurimuslimeita harjoittamasta vapaasti uskontoaan ja on teljennyt ainakin miljoona muslimia pidätyskeskuksiin ja niin sanotuille uudelleenkoulutusleireille epäiltynä separatismista.
 Kiinaa kiinnostaa myös Afganistanin rikkaat luonnonvarat ja sen maantieteellinen sijainti osana Kiinan laajenevaa infrastruktuurihanketta ja kauppaväylää.
 Kiinan luottamus Talibaniin on vasta kehittymässä. Kiina sanoi YK:ssa toivovansa, että Taliban tekee nyt selkeän pesäeron terroristijärjestöihin.
 Mitä Taliban haluaa Kiinalta?
 Taliban-liike haluaa isolta suurvaltanaapuriltaan rahoitusta ja tukea kansainvälisten suhteiden luomiseen.
 Taliban-johtajat ovat pyytäneet Kiinaa rahoittamaan jälleenrakennusta ja kehitystä. Kiinan ulkoministeriön edustajan Hua Chunyingin mukaan tämä sopii Kiinalle.
 Talibanin johto lupasi Kiinalle myös, että se ei anna kenenkään tehdä iskuja Kiinaa vastaan Afganistanin maaperältä.
 Taliban on kuvannut Kiinaa ystäväksi. Toisin kuin Venäjä Neuvostoliiton aikaan ja Yhdysvallat, Kiina ei ole taistellut sotilaallisesti Afganistania vastaan. Afganistanista äskettäin joukkonsa vetänyt Yhdysvallat on Kiinalle strateginen kilpailija ja Talibanille vihollinen.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Kiina rakentaa Xinjiangista maailman valvotuinta teemapuistoa – Vainotusta uiguurialueesta on muokattu matkakohde kiinalaiseen makuun
 Kiina otti Taliban-liikkeen lämpimästi vastaan, kun USA:n joukot poistuivat Afganistanista – Kiinalle oma uiguuriväestö on Talibania suurempi uhka
 Taliban-taistelijan tunnistaa pitkästä parrasta ja merkkilenkkareista – afganistanilaiset kertovat Ylelle pelkäävänsä äärijärjestön paluuta
 Haavisto kävi Kiinassa kertomassa huolensa uiguurien vainosta: "Katsoimme sitä kovin eri suunnasta"
 Kiinan presidentti Xi kehui Silkkitie-kokouksen tuoneen 57 miljardin euron arvosta sopimuksia

Tuleeko Kiinasta Talibanin paras kaveri? Maailmalla seurataan tarkasti nousevan suurvallan ja vanhoillisen ääriliikeen suhdetta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Maailma seuraa tarkasti nousevan suurvallan ja vanhoillisen ääriliikeen suhdetta
 Kiina on valmis yhteistyöhön Taliban-liikkeen kanssa, kun länsimaailma pakenee Afganistanista. Kiinalla oli suhteet niin Afganistanin paenneeseen hallintoon kuin Taliban-liikkeeseen. Suhteita Talibaniin voi kuvailla käytännöllisiksi. Tärkeintä Kiinalle on Afganistanin vakaus ja taloudelliset suhteet.
 Ylen Aasian-kirjeenvaihtaja  Kirsi Crowley   kokosi tähän juttuun vastaukset kysymyksiin  Pekingin suhteesta ääriliikkeenä tunnettuun Talibaniin.
 Ylen kirjeenvaihtaja: Biden turhautui Afganistaniin
 Shawn Thew / EPA
 Yhdysvallat käytti Afganistanin rauhoittamiseen huikeita rahasummia. Rauhoittaminen ei onnistunut lainkaan, vaikka 2 500 yhdysvaltalaista menetti operaatiossa henkensäkin.
 Yhdysvaltain uusi johto presidentti  Joe Bidenin  johdolla ei pidä Afganistania enää ulkopolitiikan keskiössä. Se voisi nousta kiinnostuksen kohteeksi vain, jos Kiina alkaa toimia maassa aktiivisesti.
 Biden näyttää turhautuneen Afganistaniin , kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Psykologiksi valmistuneet eivät suuntaa sinne, missä tekijöitä tarvittaisiin
 Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan dekaani Kati Mäkitalo toivoo, että psykologipopiskelijat jäisivät valmistumisensa jälkeen töihin Pohjois-Suomeen.  Janne Körkkö /Yle
 Suomessa valmistuu enemmän psykologeja kuin heitä jää eläkkeelle. Silti jatkuva psykologipula vaivaa varsinkin julkista sektoria.  Kyse on kohtaanto-ongelmasta , psykologien ja työpaikkojen tarpeet eivät kohtaa. Valmistuneet menevät harvaan asuttujen alueiden sijaan mieluummin töihin suurempiin kaupunkeihin ja yksityiselle sektorille, missä palkka on parempi ja työyhteisö ympärillä.
 Nokian myyminen Ericssonille vuonna 1991 peruuntui puheluun
 Vuonna 1984 julkaistiin Mobira Talkman: autoradiopuhelin, jota voitiin käyttää myös matkapuhelimena. Nokia
 Ylen dokumenttisarja  Hullu Vuosi 1991  kertoo,  miten Nokia oli luisumassa ruotsalaisen Ericssonin omistukseen  lokakuussa 1991. Kauppa kariutui kuitenkin viime hetkellä yhteen puhelinsoittoon. Ericssonin hallitusta hiersi Nokialle tuolloin kuulunut televisiotuotanto.
 Yhdyspankin varatoimitusjohtajana tuolloin toimineen  Björn Wahlroosin  mukaan kauppa olisi merkinnyt sitä, että koko Nokian matkapuhelinbuumi olisi jäänyt toteutumatta ja Suomen taloushistoria olisi 1990-luvun osalta kirjoitettu kokonaan uusiksi.
 Tiistaina saadaan paikoin runsaita sateita
 Nina Karusto / Yle Sää
 Tänään sadekuuroja on muodostunut maan etelä- ja keskiosassa. Poutaisinta on Lapissa, jossa toisaalta päivä on ollut pilvinen ja viileä.
 Illan aikana lounaasta leviää yhtenäisempiä sateita tiistaiksi maan etelä- ja länsiosaan. Sateet voivat tiistaina olla paikoin rankkoja. Sää vähän lämpenee idässä, missä aurinko voi hetkellisesti paistaa ja lämpötila kohota yli 20 asteen. Muualla tiistaina lämmintä on 15-20 astetta.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Psykologipula ei ratkea koulutuksella, dokumentti kertoo Nokian ja Ericssonin kaupan perumisesta, lähentyykö Taliban Kiinan kanssa?


Summary: Biden vyörytti syyn Talibanin voittokulusta ja Kabulin kaaoksesta afgaanijohtajien harteille. Humanitäärinen kriisikin saattaa jäädä eurooppalaisten ratkaistavaksi, Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen kirjoittaa.

WASHINGTON  Yhdysvaltain nykyinen hallinto ajattelee eri tavalla kuin yksikään edeltäjistään. Siitä ei ole kiittäminen tai kiroaminen yksinomaan presidentti  Joe Bidenia , vaan koko hänen saumattomasti toimivaa tiimiään.
 Ulkopolitiikan tärkeimpiä arkkitehtejä lienevät Bidenin lisäksi ulkoministeri  Antony Blinken  ja turvallisuusneuvonantaja  Jake Sullivan . He vievät Yhdysvaltoja voimakkaasti eri suuntaan kuin edeltäjänsä  Donald Trumpin  hallinnossa.
 Heidän ajatteluaan leimaa halu jäädä historiaan hallintona, joka oikeasti muutti maailmaa. He tekevät päätöksiään sen perusteella, millaiselta he haluavat maailman näyttävän 2070-luvulla.
 Tämä selittää myös Yhdysvaltain viime aikaista käytöstä Afganistanissa.
 Afganistan ei ole Bidenin ulkopolitiikan keskiössä eikä nouse siihen ellei Kiina ala huseerata Talibanin kanssa.
 Biden seuraa tästedes Afganistania, kuten kaikkea ulkopolitiikassaan, Kiinan kautta. Bidenin kauden keskeinen piirre on Yhdysvaltain ja Kiinan poliittinen, taloudellinen ja sotilaallinen valtataistelu maailman herruudesta.
 Biden tuli maanantaina Camp Davidista Valkoiseen taloon välittääkseen yksiselitteisen viestin: Yhdysvaltain joukot lähtevät Afganistanista eivätkä enää palaa sinne.  The buck stops here.
 Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin syyskuun 2001 terrori-iskujen jälkeen. Sotilasoperaatio on siis kestänyt jo 20 vuotta ja vaatinut 2500 Yhdysvaltain sotilaan hengen. Siitä on koitunut veronmaksajille vähintään tuhannen miljardin, laskutavasta riippuen jopa kahden tuhannen miljardin lasku.
 Jo  Barack Obama  halusi vetää Yhdysvaltain joukot Afganistanista. Trump sopi Talibanin kanssa, että yhdysvaltalaiset lähtisivät 1.5.2021.
 Bidenin mukaan Trumpin diili tarkoitti käytännössä sitä, että vaihtoehto vetäytymiselle olisi ollut täysimittainen sota Talibanin kanssa. Siihen presidentti ei halunnut ryhtyä, koska suurella rahalla koulutetut Afganistanin omat turvallisuusjoukot eivät halua taistella Talibania vastaan.
 Biden ei peitellyt turhaumaansa afgaanijohtajiin ja heidän turvallisuusjoukkoihinsa.
 – Annoimme heille työkalut. Maksoimme heidän palkkansa, huolsimme heidän lentokoneensa. Tarjosimme heille kaikki mahdollisuudet päättää itse omasta tulevaisuudestaan. Vain tahtoa taistella tuon tulevaisuuden puolesta emme pystyneet heille enää tarjoamaan.
 –  Afganistanin poliittiset johtajat antoivat periksi ja pakenivat itse maasta. Viime viikkojen tapahtumat ovat vahvistaneet sen, että päätös lopettaa Yhdysvaltain sotilaallinen läsnäolo maassa nyt oli oikea päätös, Biden tykitti.
 Myös evakuointien myöhäisestä aloittamisesta Biden syytti afgaanipoliitikkoja. Bidenin mukaan nämä olivat varoittaneet, että länsimaalaisten joukkopako kärjistäisi entisestään turvallisuustilannetta.
 Bidenin perustelut ovat liiankin järkeenkäypiä.
 Niistä puuttuu Yhdysvaltain presidentille tyypillinen idealismi.
 Biden ei maininnut Afganistanin katastrofaalista humanitääristä tilannetta. Yhdysvaltain tavoitteena on nyt vain saada omat kansalaisensa ja heitä auttaneet paikalliset ulos maasta.
 30 miljoonan muun afganistanilaisen tulevaisuuden Biden näyttää jättäneen eurooppalaisten ja ehkä myös kiinalaisten huoleksi.

Kirjeenvaihtajalta: Biden oikeasti jätti Afganistanin - kovalla ja kyynisellä tavalla


Summary: Voimistuvien tuulien vuoksi Kalifornian suurin sähköyhtiö varoitti asiakkaitaan tarkoituksellisista sähkökatkoista, joilla yritetään estää uusien palojen syttymistä. Tuulessa katkeavat sähkölinjat voivat sytyttää maastopaloja kuivassa maastossa.

Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltiossa roihuavan Dixie-maastopalon pelätään jälleen leviävän voimistuvien tuulien vuoksi, viranomaiset kertovat.
 Kalifornian metsä- ja palontorjuntaviraston Cal Firen mukaan maastopalon sammutustyöt voivat vaikeutua kuivien ja voimakkaiden tuulten alkaessa puhaltaa alueella paikallista aikaa maanantai-iltapäivästä alkaen. Säätila voi jatkua keskiviikkoiltaan asti.
 Sääennusteen myötä osavaltion suurin sähköyhtiö varoitti asiakkaitaan maanantaina mahdollisista sähkökatkoista lähipäivinä. Tarkoituksellisilla sähkökatkoilla yhtiö yrittää estää uusien maastopalojen syttymistä, jos voimakkaat tuulet sattuisivat katkomaan sähkölinjoja rutikuivaan maastoon.
 Sähkökatkot koskevat lähes 40 000 asiakasta 16 eri piirikunnassa Kalifornian pohjoisosassa.
 Viranomaisten mukaan Dixie-maastopalo uhkasi maanantaina noin 15 000 rakennusta ja lähes 29 000 asukasta on saanut evakuointimääräyksen. Maanantaihin mennessä lähes kolmasosa Dixien paloalueen ympäröimästä kasvillisuudesta oli saatu raivattua maastopalon etenemisen vaikeuttamiseksi.
 Heinäkuun puolivälistä lähtien roihunnut maastopalo on tuhonnut jo yli 230 000 hehtaaria maastoa Sierra Nevadan alueella, joka sijaitsee San Franciscon kaupungista koilliseen. Maastopalo on tuhonnut myös noin 1 200 rakennusta.
 Toistaiseksi Dixie on Kalifornian historian toiseksi laajin maastopalo.
 Aiheesta lisää:
 Sammutuskoneet palasivat Dixie-maastopalon sammutustöihin sääolojen muututtua Pohjois-Kaliforniassa
 Dixie-maastopalo tuhosi historiallisen Greenvillen kaupungin – Yli 8 500 palomiestä taistelee 39 maastopaloa vastaan Kaliforniassa
 Kaliforniassa juomavesi uhkaa loppua kymmenistä kunnista – asukas: "Neljä vuodenaikaamme ovat nyt tuli, tulva, maanjäristys ja kuivuus"
 Kalifornialaisen Paul Clementin talo on palanut jo kahdesti maastopaloissa – nyt Kalifornia haluaa rajoittaa rakentamista riskialueille

Voimistuvat tuulet uhkaavat vaikeuttaa Dixie-maastopalon sammutustöitä Kaliforniassa


Summary: Seksuaalisuuden ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta edistävä Pride-viikko alkoi tänään Jyväskylässä lippujen nostolla. Jyväskylän kaupunki päätti nostaa koko viikoksi pride- ja trans-liput kaupungintalon edustan lipputankoihin Paraatiaukiolla.

Sateenkaari- ja transliput liehuvat nyt Jyväskylän kaupungintalon edessä Pride-viikon kunniaksi. Kaupunginjohtaja  Timo Koivisto  toteaa, että kyse on kuntalaisten hyvinvoinnin edistämisestä.
 – Tiedämme, että esimerkiksi seksuaalivähemmistöihin kuuluvat nuoret kärsivät normaalia enemmän mielenterveyden ongelmista. Uskon, että kun kaupunki ottaa tällaisen kannan, se edistää myös näiden nuorten hyvinvointia, Koivisto sanoo.
 Hänen mukaansa liputus lähtee kaupungin strategiasta, jonka mukaan kaupungin pitää kaikissa toimissaan edistää tasa-arvoa ja suvaitsevaisuutta.
 Translippu liehuu kaupungin lipputangossa nyt ensimmäistä kertaa. Seta toivoi sitä sateenkaarilippujen kaveriksi jo vuonna 2019, kun pridet ja liputus järjestettiin edellisen kerran. Silloin tankoihin päätyivät kuitenkin pelkästään sateenkaariliput.
 – Silloin translippu nähtiin haastavaksi. Tänä vuonna otimme sukupuolen moninaisuuden näkyvästi esiin Pride-viikolla, Jyväskylän Setan puheenjohtaja  Petri Janhunen  sanoo.
 "Kaksi vuotta sitten liputus järjestyi sujuvasti, mutta nyt sen kanssa oli haasteita", sanoo Petri Janhunen. Simo Pitkänen / Yle
 "Asenteet kiristyneet"
 Pride-viikon liputuspäätös vaati  kaupunginhallituksessa äänestyksen . Heinäkuussa Jyväskylän Setan rantabileet jouduttiin keskeyttämään väkivaltaisen hyökkäyksen vuoksi.
 Petri Janhusen mukaan asenneilmapiiri on kiristynyt kahden vuoden takaisesta, jolloin kaupungissa järjestettiin Pride-tapahtuma edellisen kerran.
 – Kaksi vuotta sitten liputus järjestyi sujuvasti, mutta nyt sen kanssa oli haasteita. Uuden kaupunginhallituksen ja -valtuuston asenneilmapiirin muutos näkyy, kun lähdetään kyseenalaistamaan yhdenvertaisuutta ja tasa-arvoa, Janhunen sanoo.
 Lue lisää:   Tappouhkaus, puruvammoja, väkivaltaa – sukupuolivähemmistöt kohtaavat nyt aiempaa enemmän vihaa, tutkijan mukaan pelottelu voi olla suunnitelmallista
 Kaupunginjohtaja Koiviston mukaan Jyväskylä on avoin ja suvaitsevainen kaupunki. Suvaitsevaisuutta lisää hänen mukaansa se, että kaupunkiin tullaan paljon muualta opiskelemaan.
 – Kaupunkien välinen kilpailu asukkaista ja osaajista kiristyy. Mielestäni siinä kilpailussa ei voi pärjätä, jos emme viesti, että tänne on kaikkien hyvä tulla, Koivisto toteaa.
 Kulkue peruttiin, puistojuhla luvassa
 Pride-viikkoa juhlitaan tänä vuonna Jyväskylässä hieman kevennetyllä mallilla koronatilanteen takia. Lauantain pride-kulkue jouduttiin perumaan.
 – Tein päätöksen, koska turvavälejä on mahdoton noudattaa, jos paikalle tulee 1 000–1 500 henkilöä. En halua ottaa riskiä, Janhunen sanoo.
 Lauantaina kokoonnutaan kuitenkin puistojuhlaan Lounaispuistoon kello 12.30 alkaen ja myöhemmin iltabileisiin Lutakon lipalle. Molemmissa luvassa on esiintyjiä. Sunnuntaina järjestetään sateenkaarimessu kirkossa.
 Pitkin viikkoa järjestetään muun muassa miittejä, sateenkaarikaraokea ja tietokilpailuja sekä perinteinen dildobingo.
 Sateenkaariliput ja translippu nostettiin salkoon Jyväskylän kaupungintalon edustalla maanantaina. Simo Pitkänen / Yle
 Jyväskylässä aloittaa syyskuussa  nuorten Sateenkaariryhmä . Se on tarkoitettu seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluville 13–17-vuotiaille nuorille ja kokoontuu viikottain Palokassa.
 Ryhmään on ilmoittautunut jo jonkin verran nuoria, mutta tilaa on vielä.
 – Jyväskylän nuorisopalveluille tämä ryhmä on ensimmäinen laatuaan. Isommissa kaupungeissa, kuten Helsingissä ja Tampereella, on tehty paljon sateenkaarisensitiivistä työtä. Nyt otamme hyvää mallia sieltä, sanoo ryhmän ohjaaja  Carita Hänninen .

 Voit keskustella aiheesta 17.8. klo 23.00 saakka.

Translippu liehuu ensimmäistä kertaa kaupungintalon edustalla Jyväskylässä – Kaupunginjohtaja: "Edistää nuorten hyvinvointia"