Summary: Amerikkalainen viiihdeohjelma halusi tehdä globaalista aktivismista leikkimielisen kilpailun. Nyt ohjelman konsepti on muutettu anteeksipyyntöjen saattelemana dokumenttisarjaksi.

Yhdysvaltalainen mediajätti CBS ja sen kumppanina toiminut kansalaisjärjestö Global Citizen joutuivat hyllyttämään osin jo kuvatun  The Activist  -realitysarjansa konseptin nostattaman arvostelun takia. Asiasta uutisoivat muun muassa  CNN  ja  Deadline .
 Sarjan idea oli laittaa kuusi aktivistijoukkuetta ja julkisuuden henkilöä kisaamaan keskenään pitkin maailmaa. Matkan varrella osallistujilla teetettiin erilaisia temppuja ja kampanjoita, joiden avulla he samalla nostivat esiin ajamiaan asioita lähinnä sosiaalisessa mediassa. Päämääränä oli kerätä mahdollisimman iso potti rahaa omalle asialle.
 Kisan oli määrä huipentua Roomassa lokakuussa järjestettävässä G20-huippukokouksessa, jossa aktivistit olisivat päässeet lobbaamaan teollisuusmaiden johtoa.
 Vaikka sarjan tarkoitus oli tekijöiden mukaan innostaa katsojia ja tuoda julkisuutta tärkeille yhteiskunnallisille kysymyksille, se nostatti arvostelun hyökyaallon. Arvostelijoiden joukossa oli lukuisia amerikkalaisia julkisuuden henkilöitä ja mielipidevaikuttajia.
 Kriitikoiden mielestä  The Activist  vähätteli aktivistien agendaa muuttamalla epäkohtien käsittelyn tv-tempuiksi. Erityisen arveluttavana moni piti sarjan kilpailuluonnetta, jonka takia esimerkiksi ympäristö- ja koulutuskysymykset asettuvat vastakkain. Arvostelua nosti myös se, että sarjassa olisi laitettu kisaamaan keskenään sellaisia asioita, joiden ajamisesta jossain päin maailmaa päätyy kidutetuksi, vangituksi tai kuolleeksi.
 Muun muassa kirjailija ja aktivisti  Naomi Klein  arvosteli sarjaa jyrkästi. Klein kirjoitti Twitter-tililleen olevansa hämmentynyt. “Onko tässä kyse edistyneestä marxilaisesta kritiikistä, joka paljastaa, miten kilpailu rahasta ja huomiosta pakottaa aktivistit toisiaan vastaan ja vähättelee syvempää muutosta? Vai onko kyseessä sittenkin vain maailmanloppu?”
 Osa arvostelijoista ihmetteli myös sitä, miksei sarjan julkkisjuontajien  Usherin ,  Priyanka Chopran  ja  Julianne Houghin  jättipalkkioita maksettu suoraan aktivistien edustamille järjestöille.
 Arvostelumyräkkä johti ensin ohjelman tekijöiden piikkipuolustukseen somessa, mutta nyt koko sarja on päätetty hyllyttää. Kilparealityn sijasta materiaalista tehdään primetimessa esitettävä dokumenttisarja. Kaikki aktivistiryhmät saavat lisäksi järjestöilleen tuntuvan rahalahjoituksen.
 Global Citizen -järjestö julkaisi torstaina sosiaalisessa mediassa anteeksipyynnön, jossa se kertoi  The Activistin  tarkoituksen olleen nostaa esiin aktivistien väsymätön uurastus paremman maailman puolesta, mutta keinot olivat vääriä.
 “Maailmanlaajuinen aktivismi keskittyy yhteistyöhön, ei kilpailuun. Pyydämme anteeksi aktivisteilta, juontajilta ja koko aktivistien yhteisöltä. Käsitimme asian väärin”, sanottiin järjestön tviitissä.
 Myös yksi sarjan julkkisjuontajista, intialainen näyttelijä ja entinen Miss Maailma  Priyanka Chopra  pyysi somessa anteeksi aktivisteilta ja kiitti heitä tärkeästä työstä.

Aktivismin valjastaminen tosi-tv-viihteeksi nosti äläkän – kritiikkimyrsky sai The Activist -kisan tekijät perääntymään


Summary: Väestönkasvu ja kaupungistuminen lisäävät rakentamista. Päästövähennys- ja kiertotaloustavoitteet puolestaan ohjaavat puumateriaalien käyttöön, sanoo pääekonomisti Maarit Lindström Metsäteollisuus ry:stä. Metsä Group on nyt vastaamassa kysyntään.

Puusta jalostettujen rakennusmateriaalien kysyntä kasvaa reippaasti väestönkasvun, kaupungistumisen, päästövähennystavoitteiden ja kiertotaloustavoitteiden takia. Näin ennustaa analyytikkotalo Afry tuoreessa  raportissaan .
 Kasvavaan kysyntään uskoo myös Metsä Group, joka suunnittelee  isoa investointia Äänekoskelle  Keski-Suomeen. Yhtiö kertoi eilen, että aikoo rakentaa paikkakunnalle viilupuutuotteita valmistavan tehtaan.
 – Moni yritys haluaa tarttua megatrendiin. Kansainvälinen kilpailu määrittää sen, missä maassa tuotantoedellytykset ovat parhaat tämän tyyppiselle toiminnalle, kommentoi Metsäteollisuus ry:n pääekonomisti  Maarit Lindström .
 Paino- ja kirjoituspaperin kysyntä laskee
 Metsäteollisuuden markkina kasvaa Afryn ennusteen mukaan maailmanlaajuisesti 175 miljardilla eurolla vuoteen 2035 mennessä. Graafisten papereiden kysyntä laskee, mutta kaikkien muiden päätuoteryhmien menekki kasvaa. Analyysin on tilannut Metsäteollisuus ry.
 Puutuotteiden kysyntä kasvaa arviolta 75 miljardilla eurolla. Puutuotteet tarkoittavat esimerkiksi sahatavaraa, viilupohjaisia tuotteita, puulevyjä ja puukuitukomposiitteja, joita valmistetaan nykyäänkin Suomessa.
 Kertopuuta eli viilupuuta käytetään esimerkiksi rakennusten seinissä. Minna Matintupa / Yle
 Erityisen hyvät kasvunäkymät ovat raportin mukaan teknisillä puutuotteilla, joita käytetään rakentamisessa. Niitä ovat esimerkiksi ristiinliimattu massiivipuu, OSB-levyt ja kertopuu, jota Äänekoskellakin valmistettaisiin.
 Taustalla vaikuttavat Maarit Lindströmin mukaan moninaiset syyt.
 Rakentaminen lisääntyy, koska maailman väkiluku kasvaa ja kaupungissa asuvien osuus nousee ennusteen mukaan nykyisestä 56 prosentista 63 prosenttiin vuoteen 2035 mennessä. Puurakentamisen kysyntää lisäävät myös pyrkimykset ilmastonmuutoksen hillintään.
 – Rakentamisessa käytettävää betonia ja terästä voidaan korvata edistyksellisillä puutuotteilla ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Rakentamisessa käytettävät puutuotteet ovat pitkäikäisiä ja sitovat hiiltä, Lindström sanoo.
 Hän lisää, että myös tarve standartoitujen ja kustannustehokkaiden puuelementtirakentamisen ratkaisuiden kehittämiseen lisääntyy.
 Työvoima ja lainsäädäntö vaikuttavat
 Kysynnän kasvu houkuttelee rakentamaan uusia tehtaita. Kuinka houkutteleva paikka Suomi on alan yrityksille?
 Siihen Lindström ei halua ottaa suoraan kantaa, sillä siihen vaikuttavat useat tuotantotekijät yhdessä. Niitä ovat hänen mukaansa raaka-aineen saatavuus ja logistiikka, energiakustannukset, työvoiman saatavuus, työvoiman hinta ja tekninen osaaminen.
 Uusien tehtaiden perustamiseen vaikuttaa myös kasvava ja monimutkaistuva kotimainen ja Euroopan unionin tason lainsäädäntö, Lindström huomauttaa.
 – Kun yritys investoi näinkin merkittävästi kuin Metsä Group nyt aikoo tehdä, lähtökohtana on, että uskotaan tulevaisuuteen ja siihen, että Suomessa kannattaa toimia, Lindström kuitenkin toteaa.
 Lue lisää: Kaupunkilaiset odottavat suuren tehdasinvestoinnin tuovan kuhinaa Äänekoskelle: "Uudesta kartonkitehtaasta on puhuttu, mutta tämä oli yllätys", sanoo Paavo Pyrhönen
 "Työllisyysvaikutus pidemmällä tähtäimellä jää nähtäväksi"
 Paperin kysyntä vähenee. Suomesta on suljettu viisitoista paperia ja kartonkia tuottavaa tehdasta 2000-luvun puolella, selviää Metsäteollisuus ry:n tiedoista. Viimeisimpänä toiminta loppui  Kemissä  ja  Kaipolassa .
 Samaan aikaan Metsä Group on rakentanut Lohjalle ja Punkaharjulle kertopuutehtaat ja suunnittelee kolmatta Äänekoskelle. Stora Enso puolestaan aloitti vastaavien puisten rakennuselementtien valmistamisen Varkaudessa vuonna 2016.
 Rakennusmateriaalina käytettävät puutuotteet ovat paperin tapaan korkean jalostusarvon tuotteita. Voisiko niiden teko korvata Suomen paperitehtailta lähteneet työpaikat?
 Esimerkiksi Jämsässä UPM:n Kaipolan paperitehtaalla työskenteli 450 ihmistä ja Stora Enson Kemin tehtaalla 530 ihmistä. Äänekosken tuleva kertopuutehdas työllistäisi suoraan 140 ihmistä. Stora Enson Varkauden viilupuutehtaalla työpaikkoja on noin sata.
 – Lopetettujen työpaikkojen ja uusien työpaikkojen yhteisvaikutusta työllisten määrään on vielä vaikea arvioida. On huomattava, että uudet työpaikat syntyvät eri tehtävien ympärille kuin lopetetut. Puutuotesektorin työllisyysvaikutus pidemmällä juoksulla jää nähtäväksi, Maarit Lindström sanoo.

Puisten rakennusmateriaalien kysyntä kasvaa, mutta riittääkö se paperitehtaiden korvaajaksi? Ekonomisti: "Moni yritys haluaa tarttua megatrendiin"


Summary: Oululaisella musiikkiklubilla nähdään tänään harvinainen tilanne, kun suomalaisen rockmusiikin ikoni astuu pitkästä aikaa rumpujen taakse. Taiteilijaeläkkeelle jäänyt Remu Aaltonen esiintyy yhdessä oululaismuusikkojen kanssa.

Korona-aikana syntynyt levy oululaisen Skuugi Darlings-yhtyeen kanssa on tuonut uutta virtaa rocklegenda  Remu Aaltoseen . Pitkä toimettomuus koronarajoituksineen johti uuden pitkäsoiton syntymiseen oululaismuusikoiden kanssa. Levy ja sen kappaleiden harjoittelu onkin tuonut uutta puhtia rocklegendaan.
 – Ihan kuin olisin elossa taas. Jos yleisö haluaa, että tehdään keikkaa, niin silloin pitää sitä tehdä. Sen takia ollaan olemassa, että viihdytetään ihmisiä, kertoo Aaltonen.
 Remun ja Skuugi Darlings-yhtyeen yhteistyö alkoi vuonna 2014 Helsingin Kirjamessuilla soitetun yksittäisen keikan myötä.
 Yhteistyö jatkuu tänään illalla Oulussa Bassoclubilla, kun Hurriganes-yhtyeen 1970-luvun ajoista  väitöskirjan  vuonna 2013 tehnyt oululaismuusikko ja toimittaja  Petri Laukka  sai houkuteltua Remun mukaan lavalle.
 Rocking All Life Long  -levyn teko aloitettiin kolme vuotta sitten. Skuugi Darlingsin kanssa homma toimii Remun mukaan hyvin.
 – Helvetin hyvin. Ensin ajattelin, että ei jumalauta, kaikkeen joudunkin mukaan. Moni luulee, että mulla on jo toinen jalka haudassa. Nyt ne tietää, että henki pihisee vielä, naurahtaa Remu.
 Rock-ikoni harjoitteli Skuugi Darlingsin kanssa Oulussa torstaina:

 Lue lisää :  Remu Aaltonen teki uutta musiikkia oululaismuusikoiden kanssa: Remu & Skuugi Darlingsilta tulee perjantaina ensimmäinen single
 Kuuntele Areenasta:   Skuugi Darlings -yhtye syntyi poikkeuksellisella tavalla ja sai Remun tekemään paluun

Remu palaa esiintymislavalle Oulussa – uusi levy Skuugi Darlingsin kanssa piristi rocklegendaa


Summary: Lieväoireiset eivät rasita sairaalakapasiteettia, ja tartuntaketjut katkeavat törmätessään rokotettuhin ihmisiin. Rajoituksilla ostettiin aikaa rokotteen kehittämiselle. Rokottaminen mahdollistaa rajoitteiden purkamisen.

Koronapandemian nitistämisessä aletaan olla voiton puolella.
 – Tilanne on menossa hirveän hyvin eteenpäin, kun rokotekattavuus nousee edelleen. Kaiken kulmakivi on, että rokotekattavuus saadaan korkeaksi, niin oletettavasti pandemiastakin päästään pikku hiljaa eroon, sanoo Turun yliopiston virologi  Ilkka Julkunen .
 Kehityksestä kertoo myös sosiaali- ja terveysministeriön testauksen ja jäljityksen  uusi strategia , jonka mukaan kaksi rokoteannosta saaneiden systemaattisesta testauksesta voidaan luopua, vaikka heillä olisi lieviä oireita.
 Julkunen pitää strategiaa hyvänä ja oikein ajoitettuna.
 – On arvioitu, että infektion todennäköisyys on kaksi kertaa rokotetuilla kymmenen kertaa pienempi kuin rokottamattomilla, jolloin jäljityksen hyötysuhde on hirveän matala. Jos löytyisi joku rokotettu viruksen kantaja, hänkin todennäköisesti levittäisi virusta hirveän pieniä määriä, koska rokotteen immuunisuoja vähentää viruksen määrää elimistössä. Silloin myös tartuntatodennäköisyys pienenee, Julkunen sanoo.
 THL:n ylilääkärin Tuija Leinon mukaan lieväoireisten jäljitys ja testaus ei rokotuskattavuuden noustessa ole enää tarkoituksenmukaista. Jouni Immonen / Yle
 Samaa mieltä ollaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella.
 – Tällä hetkellä ei ole tarvetta löytää kaikkia tapauksia. Vähäoireisista emme oikeastaan ole kiinnostuneita, ylilääkäri  Tuija Leino  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta selittää muutosta strategiassa.
 Leino kertoi keskiviikon  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa , että koronatapausten määrät väestössä ovat laskeneet jo runsaan kuukauden.
 – Kaksi kertaa rokotetut kyllä pystyvät tartuttamaan ja he voivat saada infektion, mutta se on kuitenkin paljon harvinaisempaa.
 Tartuntatodennäköisyys pieni
 Ilkka Julkunen antaa esimerkin tartuntatodennäköisyyden pienuudesta.
 – Kun rokotuksia ei vielä ollut, lasten altistustilanteissa vain 1,2 prosenttia todellisuudessa sai tartunnan. Aikuisella se oli vähän isompi. Jos tartuntatodennäköisyys rokoteutulla pienenee tästäkin, niin silloinhan me puhumme prosentin osista.
 Tuija Leinon mukaan rokotettujen kohdalla koronajäljityksen hyödyt ovat pienet. Pitää ottaa valtavasti testejä, jotta yksikin tapaus löydettäisiin. Tällöin Leinon mukaan mentäisiin väestöseulonnan puolelle, eikä kyse ole enää tartuntataudin torjunnasta.
 Myös Julkunen kaipaa arkijärkeä rokotettujen testaamiseen.
 – Mielestäni ei ole mitää järkeä testata vaikka esimerkiksi viittäsataa ihmistä, jos sieltä löytyy vaikka yksi positiivinen tapaus. Jos lasketaan vaikka testauksen hinnaksi sata euroa, niin se on 50 000 euroa ja kaikki se työ lisäksi. Valtava raha ja työmäärä sellaiseen, joka ei oikeastaan vaikuta mihinkään, Julkunen laskee.
 Rokotukset katkovat tartuntaketjuja
 Koronajäljityksen mielekkyys tyssää rokotekattavuuteen.
 – Meidän ei tarvitse katkoa tartuntaketjuja, vaan ne tavallaan katkeavat itsestään. Eli juuri kun ollaan seuraavaa tartuntatapausta löytämässä, vastassa onkin rokotettu ja hänen riskinsä saada tartunta on paljon pienempi, Leino selittää.
 Juuri tähän korkealla rokotekattavuudella pyritään. Virus ei pääse leviämään, jos tartunnan saaneen ympärillä on vain rokotettuja.
 Leinon viesti monen muun terveyden ammattilaisen tavoin on, että koronavirus alkaa olla rokottamattomien vitsaus.
 – Kaikkein tärkeintä on nyt, että ihmiset hyvin nopeasti hakisivat roketteita. Rokottamattoman riski saada tartunta tällä hetkellä Suomessa on aika iso. Jos ympäristössä on paljon rokottamattomia, niin lieväoireinenkin pystyy heidän parissaan tartuttamaan.
 Leino muistuttaa kuitenkin, että esimerkiksi kahdesti rokotetut keski-ikäiset tuppaavat pyörimään toisten kahdesti rokotettujen keski-ikäisten keskuudessa, jolloin jäljityksellä ei paljoa voiteta, vaikka lieväoireinen tartunta löydetäisiinkin – tauti ei siellä pääse leviämään.
 Rajoituksia voi jo purkaa
 Rajoitusten purkamisessa ja jäljityksen kohdentamisessa pitää pohtia, kuinka paljon koronaviruksen tartuntamahdollisuuksia pitää pelätä. Leinon mukaan nyt on oikea aika alkaa purkaa rajoituksia.
 Leino sanoo, että rajoitusten purkamisessa olennaista on, ettei sairaalataakka pääse kasvamaan.
 – Rajoituksilla lähdettiin siirtämään tartuntoja, jotta ehdittäisiin saada rokote. Rajoituksilla ei virusta mitenkään katoamaan saada ja tavallaan avaaminen on ollut koko ajan lähtökohta. Mitään kerta-avauksia tällä rokotuskattavuudella ei vielä kannata tehdä, mutta kyllä vähitellen rajoituksia täytyy alkaa purkaa.
 Sillä ei saavuteta Leinon mukaan mitään, että rajoitusten suojassa vain odotettaisiin epidemian häviämistä.
 – Se nousee takaisin sitten, kun me avataan yhteiskuntaa.
 Myös Julkunen katsoo, että yhteiskunnan pitää päästä jo eteenpäin eikä jäädä rajoitteiden kanssa jumiin.
 Mittasuhteita antaa hänen mielestään se, että tartuntoja on Suomessa ollut reilut 130 000, joka on vain noin 2,5 prosenttia väestöstä. Vaikka luvut kaksinkertaistuisivat, osuus olisi edelleen vain 5 prosenttia.
 Korona on tullut jäädäkseen
 Julkusen ja Leinon näkemysten mukaan koronavirus on vielä hyvän aikaa seuranamme. Siltä voi välttyä vain riittävällä rokotesuojalla.
 Julkunen muistuttaa, että virus jyllää maailmalla, missä vain noin 25 prosenttia ihmisistä on rokotettuja. Esimerkiksi Afrikassa rokotettujen määrät ovat vain muutamissa prosenteissa.
 – Ei ole realismia, että koko maailman väestö rokotettaisiin. Eikä ole realismia, että rokottamalla virus häipyisi. Virus jää tänne kiertämään ja on sitten yksi koronavirus muiden joukossa, Julkunen sanoo.
 Julkusen mukaan maailmassa ihmisiä on infektoinut setisemän koronavirusta, joista SARS ja MERS ovat vakavia ja nykyinen SARS-2 eli COVID on vaarallinen etenkin vanhuksille. Loput ovat vaarattomampia, ja osa niistä on todennäköisesti sairastettu jo lapsena.
 Lue myös:
 Rokotetut ja lapset voivat jättää koronatestin väliin flunssaoireissa jos ei ole epäilyä altistuksesta – näin koronatestaus muuttuu
 STM toivoo THL:ltä esitystä hoitajien rokotuspakosta, tartunnat olleet laskussa jo neljättä viikkoa

"Lievät tapaukset eivät oikeastaan kiinnosta meitä enää" – Asiantuntijat kertovat, miksi koronatestauksen vähentäminen ei uhkaa Suomen epidemiatilannetta


Summary: Jättiläismäinen eläkejärjestelmien yhdistämishanke kaatui erimielisyyteen miljardien "neutralointimaksusta", joka kuntien Kevan olisi pitänyt maksaa yksityisille eläkeyhtiöille. Uudistuksen tavoitteena oli vahvistaa eläkejärjestelmää ja varautua työntekijöiden siirtymiseen kunnista yksityiselle puolelle.

Suuri eläkejärjestelmän uudistus tyssäsi erimielisyyteen valtavasta varojen siirto-operaatiosta.
 Kuntien eläkevakuutuksia hoitavan Kevan olisi pitänyt siirtää noin 15 miljardin euron hyvistysmaksu yksityisen eläkejärjestelmien yhtiöille, joista suurimmat ovat Ilmarinen, Varma ja Elo.
 Yhdistymistä valmistelleen työryhmän puheenjohtajana toiminut Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Heli Backman  kertoi illansuussa Ylelle, että osapuolet olivat neuvotteluissa kaukana toisistaan eikä uutta yritystä yhdistymisen toteuttamiseksi ole heti tulossa.
 Mahdollisesta uudesta yhdistymisyrityksestä päättää hallitus. Backman toteaa, että eläkeuudistukset edellyttävät erittäin huolellista valmistelua.
 – Kuluvalla vaalikaudella jäljellä oleva aikaikkuna on siihen kovin lyhyt.
 Yhdistymistä tavoiteltiin eläkejärjestelmän vahvistamiseksi. Samalla olisi varauduttu siihen, että työntekijöitä siirtyy kuntapuolelta yksityisen puolen eläkejärjestelmiin, mikä heikentäisi kuntaeläkkeiden rahoitusta.
 20 vuoden maksuaika ei kelvannut
 Eläkejärjestelmien yhdistyminen oli tarkoitus toteuttaa siten, että se olisi molempien järjestelmien jäsenille eli kunnille ja yksityisille yrityksille kustannusneutraali.
 Kuntasektorilla eläkekulu on suurempi pidempien elinvuosien vuoksi.
 – Kuntasektorilla työskentelevät ovat pitkäikäisempiä, koska kuntasektorilla työskentelee enemmän naisia, työryhmän puheenjohtaja Heli Backman sanoo.
 Jotta siirtymä olisi ollut kustannusneutraali, Kevan olisi pitänyt maksaa yksityiselle järjestelmälle "neutralontimaksu". Muutoin eläkemaksut olisivat nousseet yksityisellä puolella.
 Hyvitysmaksu oli uusimmissa laskelmissa noin 15 miljardia euroa.
 Backmanin mukaan 15 miljardin euron taso olisi kelvannut osapuolille, mutta maksuajasta ei päästy yhteisymmärrykseen.
 Viimeisenä pöydällä oli 20 vuoden maksuaika, mutta sillä sopua ei syntynyt.
 Työryhmässä mukana ollut Kuntatyönantajat KT katsoo, että ainakin Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) vastutus esti yhdistymisen.
 – Olisin toivonut EK:lta laajempaa näkemystä ja sitoutumista yhteisiin tavoitteisiin eläkejärjestelmän kestävyyden parantamiseksi, KT:n toimitusjohtaja  Markku Jalonen  toteaa KT:n tiedotteessa.
 "Eläkemaksut juoksevat kuin ennen"
 Työryhmää vetänyt Backman painottaa, että uudistuksen kaatuminen ei uhkaa suomalaista eläkejärjestelmää.
 – Uudistuksen kaatumisella ei ole mitään vaikutusta eläkkeensaajiin. Eläkemaksut juoksevat täysin samalla tavalla kuin ennen.
 Uudistuksen kanssa oltiin Backmanin mukaan liikkeellä hyvin etupainotteisesti. Lyhyellä aikavälillä ei siis ole näköpiirissä ongelmia, jotka vaikuttaisivat eläkejärjestelmään.
 Ajan kuluessa tarve eläkejärjestelmien yhdistämiselle kasvaa erityisesti silloin, jos työntekijöitä siirtyy laajasti kuntasektorilta yksityiselle puolelle.
 Työryhmässä ovat olleet edustettuina Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Kuntatyönantajat KT, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK, Akava sekä asiantuntijajäseninä Eläketurvakeskus, Työeläkevakuuttajat TELA ry, Keva, yksityisten alojen työeläkeyhtiöt ja Suomen Kuntaliitto.
 Lue lisää
 Kevan yhdistäminen yksityiseen eläkejärjestelmään jumahti – arvio tarvittavasta varojen siirrosta on kasvanut 16 miljardiin euroon
 Analyysi: Kevan yhdistäminen yksityisten yhtiöiden eläkejärjestelmään uhkaa takkuuntua kiistaan varojen siirrosta – ratkaisua haetaan ensi viikolla
 Suomen eläkejärjestelmään on suunnitteilla iso myllerrys: Kuntatyöntekijöiden eläkkeet samaan järjestelmään yksityisten eläkkeiden kanssa
 Kevan toimitusjohtajaksi valittu Jaakko Kiander saa johdettavakseen valtavan varojen siirron, jos kuntien ja yritysten eläkejärjestelmät yhdistetään

Kaikkia suomalaisia koskeva valtava eläkeuudistus kaatui – Sopu kariutui 15 miljardin hyvitysrahaan, jolla oli tarkoitus välttää eläkemaksujen nousu


Summary: Talibanin valtaa on kestänyt Afganistanissa nyt noin kuukauden. Yle vieraili Kabulin Chicken Streetillä, jossa kauppa ei käy, eikä kauppiailla ole enää varaa maksaa kiinteistöjen vuokria.

KABUL  Syyskuun 11. päivän aamu sarasti Afganistanin pääkaupungin Kabulin kaduilla aivan kuin minä tahansa muuna päivänä viime aikoina.
 Talibanin parrakkaat taistelijat partioivat katuja ennen Afganistanin poliiseille kuuluneissa vihreissä lava-autoissa, ja ihmisjoukot kerääntyivät pankkien eteen jonottamaan käteistä, jota on vasta nyt alkanut saamaan hitaasti automaateista.
 Monet ihmiset ovat joutuneet elämään jo viikkoja ilman rahaa sen jälkeen, kun pankit sulkeutuivat Talibanin otettua vallan maassa noin kuukausi sitten.
 Jonot ovat pitkiä ja jotkut jopa yöpyvät kaduilla pankkien edessä, jotta he pääsisivät aamulla ensimmäisten joukossa nostamaan käteistä. Käteisnostoille on kuitenkin laitettu raja: automaateista saa nyt vain 200 dollaria viikossa per henkilö.
 Rahan puutteesta huolimatta yhdellä kaupungin vilkkaimmista ostoskaduista ei silti ole hiljaista. Chicken Streetiksi kutsutulla kadulla myydään mattoja, koruja ja käsitöitä. Se on jo 70-luvulta saakka ollut suosittu kohde maassa vierailleille turisteille ja länsimaalaisille.
 Viime vuosien aikana suurin osa ulkomaalaisista kuitenkin joko lähti maasta tai linnoittautui entistä enemmän betonimuurien taakse, josta he eivät uskaltautuneet paljon kaupungille sieppausten ja pommi-iskujen pelossa.
 Naisia Kabulin kadulla 11. syyskuuta. Wali Sabawoon / STELLA Pictures / ddp
 Kauppiaiden myynti on kuihtunut entisestäänkin
 Monet täällä työskentelevistä kauppiaista ovat siis jo vuosia kärsineet asiakkaiden hävikistä. Kadulla hinnat ovat liian korkeita tavallisille afganistanilaisille. Silti monet paikalliset kuljeskelevat täällä, vaikka he eivät mitään ostaisikaan.
 Myös naisia on liikkeellä – he eivät ole jääneet kotiin istumaan Talibanin kehotuksista huolimatta. Myöskään burkia ei näy katukuvassa aiempaa enemmän, vain kaapujen helmat ovat pidentyneet nilkkoihin saakka. Kadulla käyskentelee myös jokunen Talibanin jäsen.
 Törmään 57-vuotiaaseen mattokauppiaaseen  Syed Jafferiin . Hän on työskennellyt tällä kadulla jo 20 vuotta ja istuu edelleen samassa paikassa, missä hänet viimeksi näin kolme vuotta sitten. Hieman yllättäen hän onkin tyytyväinen uusiin hallitsijoihin.
 – Talibanit ovat hyviä. Meillä ei ole ongelmia nyt. Turvallisuustilanne on hyvä. Mutta meillä ei ole töitä.
 Neljä vuosikymmentä jatkunut sota on ainakin tällä erää loppunut. Jokapäiväinen pommi-iskujen pelko on haihtunut, mutta se on vaihtunut nyt huoleen tulevasta.
 Chicken Street oli 16. elokuuta eli päivä talibanien valtauksen jälkeen vielä hiljainen, kauppiaat odottivat uusilta vallanpitäjiltä lupaa avata liikkeensä. Marcus Yam / Los Angeles Times / AOP
 Afganistanin talous oli pitkään täysin riippuvainen ulkomaisesta avustuksesta ja korruptio kukoisti. Kun hallitus romahti ja Taliban otti vallan noin kuukausi sitten, suurin osa rahahanoista sulkeutui.
 Jaffer on joutunut jo vuosia myymään mattojaan halvemmilla hinnoilla vain selvitäkseen päivittäisistä kustannuksista. Nyt tilanne on pahentunut entisestään.
 – Nyt en tiedä mihin menisin, Iraniin vai Pakistaniin. Minulla ei ole rahaa. Kaikki on ohi, hän sanoo samalla, kun joukko talibaneja kaartaa kulman takaa lava-autossa rynnäkkökiväärit kourassaan ja ohittaa Jafferin kaupan.
 Ihmiset seuraavat parrakkaita turbaanipäisiä taistelijoita katseillaan.
 Pienen matkan päässä perinteisiä käsitöitä myyvä  Abdul Salaam Turkmen  on samaa mieltä Jafferin kanssa kaksipiippuisesta tilanteesta.
 – En löydä rahaa maksaakseni kauppani vuokraa. Kellään ei mene hyvin nyt. Kaupankäynti ei suju.
 Taiteilija pelkää, kielletäänkö taulut
 Vaikka monet näyttävät olevan täällä tyytyväisiä Talibaniin turvallisuustilanteen puolesta, kaikki eivät ole yhtä vakuuttuneita äärijärjestön aikomuksista.
 Pienen matkan päässä kohtaan hazara-vähemmistöön kuuluvan taiteilijan  Jan Ali Yazdanyn , joka myy edelleen kadulla maalauksiaan. Joissain niistä on naisten kuvia. 90-luvulla Taliban kielsi kaikki eläviä olentoja esittävät kuvat ja maalaukset nojaten tiukkaan tulkintaansa sharia-laista.
 Yazdany ei halua antaa haastattelua kameralle, mutta suostuu silti kuvattavaksi ja jututettavaksi.
 Hänen mukaansa Taliban ei ole ainakaan vielä häirinnyt häntä tai pyytänyt ottamaan maalauksia seinältä. Hän ei silti ole varma, mitä tulevaisuudessa tulee tapahtumaan.
 Hazara-vähemmistöä vainottiin viime kerralla
 Monet varsinkin etnisiin vähemmistöihin kuuluvat eivät Afganistanissa luota Talibanin lupauksiin siitä, etteivät he ottaisi vanhoja vihollisiaan kohteiksi. Varsinkin shiialaiset hazarat kärsivät 90-luvulla Taliban-hallinnon alla ja joutuivat tuon äärisunnilaisen liikkeen joukkomurhien kohteeksi.
 Katukauppiaat lykkäsivät Kabulissa keskiviikkona kärryjään Chine Nouvelle / SIPA / Shutterstock / AOP
 Myös länsimaille työskennelleet kokevat ymmärrettävästi olonsa uhatuiksi, samoin monet afganistanilaiset toimittajat – varsinkin naiset.
 Talibanin viime vuosien väkivaltaisia iskuja ei ole unohdettu. Vaikka Kabulin katukuva näyttää rauhalliselta, epävarmuus tulevasta on käsinkosketeltavaa.
 Törmään vilkkaan kadun varrella vielä vanhaan naapuriini kolmen vuoden takaa, jolloin vielä asuin Kabulissa. Hän työskenteli ennen espanjan opettajana. Nyt hän suunnittelee myös lähtevänsä maasta taloudellisen tilanteen vuoksi. Usko tulevaan on täällä menetetty.

Kabulin kaduilla totutellaan uuteen normaaliin, talouden romahtaminen on saanut monet epätoivon valtaan


Summary: Asiantuntijan mukaan tehtävä voi laukaista traumaattisia muistoja ja pilata keskittymisen. Ylioppilastutkintolautakunnan mukaan vaikeita aiheita on mukana tarkoituksella.

Sexual violence (sexual act or attempt to obtain a sexual act by violence or coercion)

Syksyn ylioppilaskirjoitusten filosofian kokeessa oli kuluvalla viikolla tehtävä, joka käsitteli seksuaalirikokseen liittyviä moraalisia velvollisuuksia. Tehtävässä kokelaiden tuli katsoa katkelma espanjalaisesta draamasarjasta  Toinen katse.
 1920-luvun Espanjaan sijoittuvassa katkelmassa nuori mies kertoo veljelleen raiskanneensa naisen. Seuraavana päivänä raiskaajan veli todistaa veljeään vastaan oikeudessa.

 Tehtävänannossa kehotetaan pohtimaan, mitä moraalisia velvollisuuksia videokatkelmassa esitettyyn tapahtumankulkuun liittyy.  Ylen Abitreenien sivuilla voit tutustua kysymykseen  ja sen aineistoon. Hyvän vastauksen piirteisiin voi tutustua  ylioppilastutkintolautakunnan sivuilla .
 Yleen yhteyttä ottanut henkilö huomautti, että tällainen tehtävä voi aiheuttaa trauman aktivoitumisen henkilöillä, jotka ovat kokeneet seksuaalista väkivaltaa. Hänen mielestään tällaista aihetta ei tulisi ylioppilaskokeissa käsitellä eikä ainakaan moraalisten velvollisuuksien näkökulmasta.
 Kysyimme näkemystä asiaan asiantuntijalta sekä ylioppilaistutkintolautakunnalta.
 Tehtävä voi aktivoida trauman
 Kriminologi ja psykologi  Sari Somppi  huomauttaa, että ihmiset ovat hyvin erilaisia. Somppi on Rikosuhripäivystyksen Länsi-Suomen aluejohtaja ja on työskennellyt pitkään rikoksen uhrien kanssa. Yleispätevää vastausta siihen, miten seksuaalista väkivaltaa kokenut ihminen reagoi tällaiseen kysymykseen, ei voi antaa.
 – Tällainen voi aktivoida trauman, mutta täytyy muistaa, että ihmiset ovat hyvin erilaisia. Ainakin on olemassa iso riski, että näin voi käydä, Somppi sanoo.
 Somppi huomauttaa, että myös esimerkiksi vanhempien alkoholinkäyttö tai nuorena koettu väkivalta voivat olla niin arkoja aiheita, että niihin liittyvä kysymys voi aktivoida trauman.
 – Voimmeko suojella kaikkia ihmisiä? Somppi kysyy.
 Seksuaalista väkivaltaa pitää luonnollisesti pystyä käsittelemään lukio-opinnoissa. Ylioppilaskirjoitukset ovat kuitenkin jo lähtökohtaisesti erittäin stressaava tilanne. Pitäisikö näin rankat aiheet sisällyttää opetussuunnitelmaan mutta jättää pois kirjoituksista?
 – Itse en uskaltaisi laittaa kokeeseen tällaista kysymystä, kun työskentelen seksuaalista väkivaltaa kokeneiden ihmisten kanssa ja näen, millaisia traumoja seksuaaliväkivalta aiheuttaa, Somppi sanoo.
 Hänen mielestään on mahdollista, että tällaisen kysymyksen kohtaaminen voi herpaannuttaa koko keskittymisen kokeeseen. Vaikka kyseiseen kysymykseen ei tarvitse vastata, se tulee väistämättä kokelaan silmille koetilanteessa, halusi hän tai ei.
 Seksuaalista väkivaltaa kokeneet nuoret eivät ole marginaaliryhmä.
 Esimerkiksi vuoden 2017 kouluterveyskyselyssä lukiolaisista tytöistä yhdeksän ja pojista kolme prosenttia kertoi kokeneensa seksuaalista väkivaltaa kuluneen vuoden aikana. Lisäksi monella voi olla rikosuhrikokemuksia aina varhaislapsuudesta saakka.
 Vaikeita aiheita mukana tarkoituksella
 Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä  sanoo, että kyseessä on tarkoituksella valittu vaikea aihe. Hänen mukaansa opetussuunnitelman tavoitteiden mukaisesti tehtäviin tulee ottaa mukaan tilanteita, joita voi kohdata myös tosielämässä.
 Tehtävänannossa puolestaan on otettava huomioon se, että tehtävä ei ole liian rankka tai traumatisoiva.
 – Esimerkki sijoittuu tarkoituksella 1920-luvun Espanjaan, mikä etäännyttää aihetta, Tähkä sanoo.
 Tähkän mukaan opetussuunnitelman tavoitteiden mukaisesti lukio-opetuksessa on pystyttävä keskustelemaan myös vaikeista tosielämän ongelmista. Hän kuitenkin ymmärtää sen, että omakohtaisesti seksuaaliväkivaltaa kokeneelle tällainen tehtävä voi olla hyvin raskas.
 Hänen mukaansa tarvittaessa voidaan myös ottaa huomioon kokelaan yksilökohtainen elämäntilanne, mikäli koe menee pilalle traumaattisen kokemuksen vuoksi.
 Aikaisempia ylioppilaskokeita  pääset katsomaan ja tekemään osoitteessa  yle.fi/abitreenit .
 Katso myös  Abitreenien  suorien yo-koelähetysten aikataulut .
 Keskustelu on avoinna 18.9. klo 23 asti.

Filosofian ylioppilaskokeessa oli kysymys raiskauksesta – voiko tehtävä olla liian rankka seksuaaliväkivaltaa kokeneelle?


Summary: Pohjois-Korea on viikon aikana testannut kahta uutta asejärjestelmää, jotka voivat muuttaa alueen sotilaallista tasapainoa. Maalla on nyt valmius ampua ballistisia ohjuksia junanvaunuista ja ehkä myös ydinkärjellä varustettu risteilyohjus.

Pohjois-Korean uutistoimisto KCNA kertoi maanantaina, että maan  asevoimat oli viikonloppuna testannut  pitkän matkan risteilyohjusta.
 Keskiviikkona Etelä-Korean ja Japanin viranomaiset puolestaan havaitsivat Pohjois-Korean lähettäneen matkaan kaksi ballistista ohjusta.
 Ne olivat Pohjois-Korean ensimmäiset ohjuskokeet puoleen vuoteen.
 Kokeet voivat olla vastaus Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen yhteisiin sotaharjoituksiin viime kuussa, arvioi Maanpuolustuskorkeakoulun strategian professori  Tommi Koivula .
 – Tällaisella nokittelulla on pitkä historia. Pohjois-Korea on usein vastannut aika äkäisesti tällaisiin harjoituksiin pian niiden jälkeen, Koivula sanoo.
 Toisaalta Pohjois-Korea voi Koivulan mukaan pyrkiä hakemaan asemia mahdollisten tulevaisuuden neuvottelujen varalle. Se muistuttaa kokeilla olemassaolostaan ja viestii, että sen aseellisella suorituskyvyllä on painoarvoa.
 Myös Etelä-Korea teki keskiviikkona ohjuskokeen pohjoisen naapurinsa jälkeen. Siitä tuli ensimmäinen ydinaseeton maa, joka kykenee laukaisemaan ballistisen ohjuksen sukellusveneestä käsin.
 Mikä on "strateginen risteilyohjus"?
 Pohjois-Korean valtionmedia KCNA:n välittämä kuva junista käsin laukaistavien ohjusten testaamisesta. AFP / Lehtikuva
 Pohjois-Korealla on tiedetty olleen risteilyohjuksia jo jonkin aikaa, mutta viikonloppuna testattu ohjus lensi selvästi aiempaa pidemmälle. KCNA:n mukaan sen kantama oli 1500 kilometriä.
 Jos tieto pitää paikkansa, Pohjois-Korea voisi ampua risteilyohjuksen Japaniin saakka.
 – Tämä on siinä mielessä naapurimaiden, ainakin Japanin ja Etelä-Korean kannalta huolestuttava kehityskulku, että risteilyohjus lisää Pohjois-Korean iskukykyrepertuaaria, Tommi Koivula sanoo.
 Pohjois-Korean uutistoimisto KCNA on kuvannut uutta ohjusmallia "strategiseksi risteilyohjukseksi".
 Länsimaisten asiantuntijoiden mukaan Pohjois-Korea pyrkii näin viestimään, että se on onnistunut kehittämään risteilyohjuksen, johon pystytään asentamaan ydintaistelukärki.
 Tästä ei kuitenkaan ole varmuutta. Vaikka Pohjois-Korealla on tiedetty olevan ydinaseita, on teknisesti vaikeaa kutistaa ydinlataus niin pieneksi, että se mahtuu risteilyohjuksen sisään.
 Asiantuntijat ovat joka tapauksessa arvioineet, että Pohjois-Korea on kehittynyt ydinaseiden koon pienentämisessä.
 Tietoon ei ole myöskään tullut, miten Pohjois-Korean uuden ohjuksen kauko-ohjaus toimii.
 Risteilyohjukset lentävät hyvin matalalla, joten niitä on vaikea havaita tutkassa. Ne pystyvät myös muuttamaan suuntaansa ja lähestymään kohdettaan ampujan haluamasta kulmasta.
 Pohjois-Korean uskotaan kehitelleen risteilyohjustaan Neuvostoliitossa käytössä olleen meritorjuntaohjuksen pohjalta, kertoo esimerkiksi  Britannian yleisradio BBC .
 Ohjuksia junasta
 Keskiviikkona Pohjois-Korea ilmoitti laukaisseensa kaksi junaan asennettua ballistista ohjusta. KCNA:n mukaan ohjukset osuivat maaliinsa maan itärannikolla lennettyään 800 kilometriä.
 Junan käyttäminen laukaisualustana on uutta Pohjois-Korean asevoimissa. Maa on sanonut perustaneensa hiljattain junaan sijoitettavan ohjusrykmentin, joka toteutti koelaukaisut.
 Asiantuntijoiden mukaan myös nämä lyhyen kantaman ohjukset voivat kuljettaa ydinaseen. 800 kilometrin kantama kattaisi koko Etelä-Korean.
 – Juniin sijoitettavat ohjukset ovat melko halpa ja luotettava tapa parantaa ydinaseiden säilymistä käyttökunnossa [sotatilanteessa]. Venäjä teki samoin. Yhdysvallatkin harkitsi sitä. Siinä on Pohjois-Korealle paljon järkeä, sanoo Federation of American Scientists -tutkijajärjestön jäsen  Adam Mount  Twitterissä.
 Juniin sijoitetut ohjukset voidaan kuljettaa mihin tahansa maan rautatieverkoston kohtaan, joten niiden silmälläpito on vaikeaa satelliiteista. Ohjusten salaamisessa voidaan hyödyntää myös esimerkiksi tunneleita.
 Adam Mountin mukaan Pohjois-Korean rautatieverkosto ei kuitenkaan ole kovin laaja ja kärsii teknisistä ongelmista.
 Sotatilanteessa junaliikenne on myös mahdollista lamauttaa.
 Jo aiemmin Pohjois-Korea oli testannut ohjuslaukaisuja maahan kaivetuista siiloista, ajoneuvoista ja sukellusveneestä. Junat antavat maalle uuden vaihtoehdon ohjusten käyttämiseen.
 Kilpavarustelu voi kiihtyä
 Pohjois-Korean sotilaallisen voiman kehittyminen on jo muuttanut sen lähialueiden sotilaallista voimatasapainoa, arvioi Maanpuolustuskorkeakoulun strategian professori Tommi Koivula.
 Hänen mukaansa tämä voi johtaa kilpavarustelun kiihtymiseen.
 – Heti [Pohjois-Korean ohjuskokeiden] perään nähtiin Etelä-Korealta vastaava peliliike, ja se on ehkä uutta. Tähän mennessä Etelä-Korea ei ole hirveästi antanut provosoida itseään, Koivula sanoo.
 Etelä-Korea voi kehittyneenä valtiona tarvittaessa kasvattaa asevoimiensa suoritus- ja iskukykyä.
 Kilpavarustelun kiihtyminen heijastuisi Koivulan mukaan laajemmin alueen turvallisuuteen erityisesti, jos Etelä-Korea ja Yhdysvallat tiivistäisivät yhteisiä sotaharjoituksiaan ja Yhdysvallat lisäisi läsnäoloaan maassa.
 – Kiina ei pidä Yhdysvaltojen läsnäolon lisääntymisestä Etelä-Koreassa, hyvin lähellä Kiinan omia ydinalueita. Tämä on omiaan ylläpitämään alueellista varustelua ja turvattomuutta, Koivula sanoo.
 Lue lisää:
 Pohjois-Korea sanoo tehneensä ohjuskokeita pitkän kantaman risteilyohjuksella
 IAEA varoittaa: Pohjois-Korea vaikuttaa käynnistäneen ydinlaitoksensa uudelleen
 Pohjois-Korea ja Etelä-Korea sulattelivat suhteitaan yli vuoden tauon jälkeen – välit katkesivat dramaattisesti yhteystoimiston räjäyttämiseen
 Kiinan ja Pohjois-Korean suhteiden lujittaminen voi haitata Korean niemimaan ydinaseriisuntaa
 USA:n ja Pohjois-Korean välit voivat pian saada tuulta purjeisiin, mutta vielä on epäselvää, mihin suuntaan Bidenin hallinnon suhteet Pohjois-Korean kanssa kehittyvät

Pohjois-Korea testasi jälleen uusia ohjuksia – mitä uutta ne kertovat maan sotavoimasta?


Summary: Antti Ronkainen sanoo, että EU:n muutos näkyy talouspolitiikassa. Unioni uudistaa taloussääntöjään, joita jäsenmaat ovat toistuvasti rikkoneet. Eurooppaministerin mukaan Suomen linjaa vasta muodostetaan, vaikka valtiovarainministeri ehti jo julkaista asiasta kannanoton.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Koronakriisin myötä Euroopan unioni on ottanut merkittävästi yhteistä velkaa ja myös jäädyttänyt omia sääntöjään. Tutkija  Antti Ronkainen  sanoo  Marja Sannikan  haastattelussa, että kriisi on muuttanut EU:n luonnetta.
 Unionin luonteeseen vaikuttavat Ronkaisen mukaan myös Britannian EU-ero ja Saksan tuleva vallanvaihdos. Suunta on todennäköisimmin kohti lisääntyvää solidaarisuutta ja strategista syventymistä esimerkiksi talouspolitiikassa.
 – Unioni on muuttumassa sellaiseksi, mikä on vastoin sitä, mitä Suomi on ajatellut 1990-luvulta lähtien.
 Ronkaisen mielestä unionissa on nähtävissä blokkiutumista, myös Suomen osalta.
 – Suomella on aiemmin ollut linja, että ollaan kaikissa EU-pöydissä vaikuttamassa. Nyt kun EU:n luonne on muuttunut, ei ollakaan enää siellä ytimessä, vaan blokeissa nimenomaan vastustamassa muutosta.
 Ronkaisen mukaan EU:n muutos jo näkyy suhtautumisessa talouspolitiikkaan. Nykyinen unionin talouspolitiikkaa määrittävä vakaus- ja kasvusopimus on ollut koronan takia tauolla. Taloussääntöjä on tarkoitus uudistaa, ja niiden on määrä tulla voimaan jälleen vuonna 2023.
 Ronkainen huomauttaa, että Suomi on viime viikolla julkaissut valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) johdolla yhteensä kahdeksan jäsenmaan kannanoton selkeämpien sääntöjen puolesta.
 Suomen lisäksi mukana ovat Itävalta, Hollanti, Ruotsi, Tanska, Tsekki, Slovakia ja Latvia. Kannanotto painottaa jäsenmaiden julkisen talouden kestävyyttä ja tavoitetta alentaa korkeita velkatasoja.
 Suomen kanta selkiytyy vielä
 Eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) kuitenkin kertoo Sannikan haastattelussa, että hallitus vielä muodostaa yhteisen linjansa tulevien taloussääntöjen suhteen. Ministerin mielestä unionin taloutta täytyy yhä elvyttää, mutta aikanaan EU:n on pystyttävä palaamaan "terveen taloudenpidon tielle".
 – Suomi edustaa tässä sitä linjaa, että pitää olla vastuuta kunkin maan omasta talouspolitiikasta. Muuten Euroopan talous- ja rahaliitto EMU ei toimi ja meillä syntyy moraalikatoa.
 Nykyisen vakaus- ja kasvusopimuksen Tuppurainen näkee ongelmallisena, koska sääntöjä on rikottu niin usein ilman seurauksia.
 – Nyt pitää huolehtia siitä, että meillä on säännöt, jotka ovat uskottavia, joita noudatetaan, ja että rikkomuksista tulee sanktioita.
 Tuppuraisen mielestä olennaista on, että vastuullinen taloudenpito on myös mahdollista.
 – Me emme voi olla kaikkien haukkojen haukka, joka ensimmäisenä vaatii kaikilta sellaisia toimia, jotka eivät ole realistisia.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 17.9.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Tutkijan mielestä EU on blokkiutunut ja menossa sinne, minne Suomi ei ole halunnut mennä – ministeri painottaa uskottavia taloussääntöjä kriisin jälkeiseen aikaan


Summary: Teräsyhtiö SSAB:n hallituksen puheenjohtaja erosi, Ruotsin valtio on lisännyt omistustaan ja Suomessakin osakeomistusta rukattiin. SSAB:n suurin terästehdas toimii Raahessa.

Raahen terästehtaan omistaja, ruotsalainen teräsyhtiö SSAB on keväästä lähtien ja erityisesti tällä viikolla välkkynyt uutisotsikoissa yllättävien omistus - ja hallitusmuutosten vuoksi niin Suomessa kuin Ruotsissa.
 Tuorein pommi on eiliseltä, jolloin yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Bengt Kjell  ilmoitti jättävänsä tehtävänsä. Alkuviikosta Suomen hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti ottaa valtion erityistehtäväyhtiö Solidiumin SSAB-osakkeet valtioneuvoston suoraan omistukseen.
 Alkukesästä ruotsalainen pääomasijoittaja Industrivärden myi kaikki osakkeensa ruotsalaiselle valtionyhtiö LKAB:lle (Loussavaara-Kiirunavaara Aktiebolag) 2 miljardilla kruunulla (lähes 200 milj. eur).
 Mutta jo sitä ennen huhtikuussa Solidium myi 6,3 prosenttia kaikista SSAB-osakkeista kansainvälislle sijoittajille lähes 300 miljoonan euron hintaan. Kaupan jälkeen Solidiumin omistus pieneni SSAB:ssa 12,6 prosentista 6,3 prosenttiin ja ääniosuus laski 8,0 prosenttiin.
 OP:n osakeanalyytikko Markku Moilanen, mitä SSAB:ssa oikein tapahtuu?
 – Kjell Bengt on myös Industrivärdenin hallituksen jäsen. On luontevaa, että kun Industrivärden ei enää ole omistajana SSAB:ssa, myös hallituksen puheenjohtajaa vaihtuu. Yleensähän teolliset sijoittajat ja pääomasijoittajat haluavat omistamansa yhtiön hallitukseen jäsenen valvomaan, että tehdään järkeviä päätöksiä ja voidaan vaikuttaa strategisiin linjauksiin. Kun sijoitus myydään, ei ole enää tarvetta seurata yhtiötä yhtä läheltä.
 Entä mikä selittää Suomen valtion päätöstä ottaa Solidiumin SSAB-osakkeet suoraan valtioneuvoston kanslian omistukseen?
 – SSAB on Suomessa erittäin suuri päästöjen aiheuttaja. Raahen terästehdas aiheuttaa seitsemän prosenttia Suomen CO2-päästöistä. Suomella on erittäin kova tavoite saada päästöjä vähennettyä, joten varmasti siksi SSAB otettiin strategisena liikkeenä tarkemman silmän alle valvontaan. Näin ehkä investointiaikatauluja saadaan vähän kiirehdittyä. Nyt SSAB:n suunnitelmissa on ensiksi muuttaa Öxelösundin tehdas Ruotsissa vähäpäästöiseksi. Raahen terästehdas olisi vuorossa 2030-luvulla.
 – Liekö päätös myös vähän kytköksissä kevään osakemyyntiin. Valtion puolella halutaan, että loput Suomen SSAB-osakkeista myös pysyy omistuksessamme ja pystytään jollain tapaa vaikuttamaan yhtiön Suomen-suunnitelmiin.
 Onko taustalla ollut pelkoa, että kohta Raahen tehdas myydään pois SSAB:sta?
 – En usko, että yksittäistä tehdasta lähdettäisiin myymään. Raahen tehdas on SSAB:n suurin tehdas, yhtiö tekee kannattavaa liiketoimintaa, eikä sillä ole velanhoito-ongelmia. Myyntitarvetta ei siis ole.
 – Sen sijaan on aika ajoin spekuloitu, voisiko joku teräsjätti ostaa pois koko SSAB:n. Yhtiöhän on lilliputti teräsjättiläisiin verrattuna, ei mahdu maailman 50 suurimman teräsyhtiön listalle.
 Miksi Solidium myi SSAB-osakkeensa huhtikuussa? Oliko tämä vain rahantekoa?
 – Teräsmarkkinolla oli monta heikkoa vuotta peräkkäin ja kurssit matelivat. Mutta viime vuoden lopulla käynnistyi nousuralli terästen hinnoissa ja osakekurssitkin lähtivät nopeasti nousuun. Keväällä kurssit kävivät jo aika korkealla. Ehkä ajattelivat sen hyväksi hetkeksi irtaantua osasta SSAB-omistuksia. En näe tässä sen kummempaa.
 Entä miksi kaivosyhtiö LKAB osti Industrivärdenin SSAB-osakkeet?
 – LKAB on täysin Ruotsin valtion omistama kaivosyhtiö ja Ruotsin valtio on nyt SSAB:n suurin omistaja. Sehän oli jo aiemmin omistajana SSAB:ssa ja toimittanut pitkään rautamalmia SSAB:lle. Nyt LKAB vaan kasvatti omistusosuuttaan yhtiössä, kun Industrivärden myi.
 – Näkisin oston Ruotsin kannalta liittyvän päästövähennystavoitteisiin, mitä Ruotsillakin on. SSAB on Ruotsissakin yksi isoimpia CO2-päästöjen aiheuttajia ja nythän SSAB kehittää terästuotantoa päästöttömäksi. Hiljattain ne toimittivat ensimmäisen erän päästötöntä terästä Volvolle. Uskon, että Ruotsi haluaa tukea yhtiötä päästövähennystavoitteissa ja tietysti samalla ajetaan omaakin agendaa.
 Ruotsalainen SSAB ja suomalainen Rautaruukki yhdistyivät 2014. Yhtiöllä on noin 14 000 työntekijää yli 50 maassa ja tuotantolaitoksia Ruotsissa, Suomessa ja Yhdysvalloissa. Raahen tehtaalla on työntekijöitä noin 2 500 ja Hämeenlinnan tehtaalla 900. Vuonna 2020 SSAB:n liikevaihto oli 65 miljardia Ruotsin kruunua eli noin 6,4 miljardia euroa.
 Lue lisää:
 SSAB:n hallituksen puheenjohtaja eroaa
 Hallitus haluaa teollisuuden suuren hiilidioksidipäästäjän suoraan alaisuuteensa – SSAB:n osakkeet siirtyvät Solidiumista valtioneuvoston kanslialle

Suomen ja Ruotsin valtiot ovat ottaneet SSAB:n tiukkaan otteeseen – mitä Suomen suurimman saastuttajan omistuskuvioissa oikein tapahtuu?


Summary: Kirjastoissa puntaroidaan vielä laajasti, lyheneekö kirjan käyttöikä ilman kansimuovia. Kompromissiksi on osoittautunut uudistuvista raaka-aineista tehty biokalvo.

Kirjastoissa on alettu ympäristösyistä miettiä aiempaa tarkemmin tarvetta aineiston muovittamiseen. Muutoksia on tapahtunut sekä siinä, missä kirjat muovitetaan että siinä, kuinka iso osa niistä saa päällysteen ja millaisen.
 Kirjastojen merkitys ei ole aivan pieni. Viime vuonna Suomen kirjastoihin hankittiin 1,5 miljoonaa kirjaa; kaikkiaan teoksia oli niissä 28 miljoonaa. Poistovaiheessa kierrättäminen on hankalampaa, jos kannet on päällystetty.
 Suuret kirjastot tilaavat silti pääsääntöisesti kirjat valmiiksi muovitettuina. Muovin uskotaan pidentävän kirjojen käyttöikää.
 – Asia ei ole ongelmaton, sillä meillä ei ole tietoa siitä kumpi rasittaa ympäristöä enemmän: kirjojen kansimuovi vai se, että kirjojen käyttöikä lyhenee, jos niitä ei muoviteta, tiivistää  Annette Kunnila-Harju  Tampereen kirjastojen hankintapalveluista.
 Pisimmällä muovin vähentämisessä on Kuopion kaupunginkirjasto, joka on jättänyt kirjat päällystämättä jo yli kahden vuoden ajan eikä aio palata vanhaan.
 – Miksi lopettaisimme? Tämä on tuottanut pelkkää plussaa. Kirjojen käyttöikä ei ole lyhentynyt, se on havaittu, sanoo asiakas- ja kokoelmapäällikkö  Minna Koistinen  Kuopion kaupunginkirjastosta.
 Kokeiluun rohkaisi parin vuoden kokemus pokkareista, jotka kestivät käytössä todella hyvin ilman muoviakin. Aluksi asiakkaista puolet pelkäsi kirjojen kärsivän, puolet kiitti ympäristöteosta. Nyt käytäntöön on totuttu.
 Kuopion kokeilu on kiinnostanut ympäri maailman – ensimmäinen yhteydenotto tuli aikanaan Uudesta-Seelannista.
 Kirja kestää – tiukat cd-kannet rispaantuvat helpoimmin
 Muovituskustannus on liikkunut yhden ja kahden euron välillä kirjaa kohti, ja nyt tuokin raha voidaan Kuopiossa käyttää varsinaisiin sisältöihin. Kirjat myös saadaan nopeammin, kun niitä ei tarvitse muovittaa ensin. Pääsyy valintaan on kuitenkin ekologinen.
 – Ennen kaikkea ympäristön kannalta merkitys on suuri. Kun laajasti ajatellaan, tässä mallissa jää monta työvaihetta pois. Ja mistä muovi on valmistettu, mistä sitä kuljetetaan – sitäkin kannattaa miettiä, sanoo Minna Koistinen Kuopion kaupunginkirjastosta.
 Biomuovin esiinmarssiin hän on tyytyväinen. Kuopiossa sitä käytetään silti vain suikaleina suojaamaan viivakoodeja ja vahvistamaan pahvisia cd-levyjen koteloita, jotka kuluvat aivan toiseen tapaan kuin kirjat.
 Irtopaperikannet ovat murheenkryyni, jota Minna Koistinen soisi kustantamoissa mietittävän uudestaan. Sami Takkinen / Yle
 Myös irtopaperisten kansien käytön aikuisten romaaneissa Koistinen kyseenalaistaa. Kauniiden mutta rispaantuvien kansien sijaan kustantajat voisivat ottaa mallia lastenkirjoista, joissa kannet kestävät käyttöä.
 Sivut ovatkin jo toinen juttu, sillä niiltä löytyvät kaakaotahrat ja purukumit – mutta siltä ei kansien muovitus suojaa.
 Lue lisää :  Kuopion kaupunginkirjasto luopuu kirjojen päällystämisestä muovilla: "Tämä on ilmastoteko"
 Biomuovi yleistyy kirjantoimittajilla
 Valtaosa suurista ja keskikokoisista kirjastoista tilaa kirjat valmiiksi päällystettyinä. Näin tekevät muun muassa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastot, Tampereen kirjastot sekä Jyväskylän, Hämeenlinnan, Lahden, Mikkelin, Vaasan ja vuoden alusta myös Seinäjoen ja Kokkolan kirjastot.
 Tällä säästetään kirjastojen henkilökunnan aikaa muuhun työhön.
 Alan kahdesta suurimmasta toimijasta Kirjastopalvelu käyttää kotimaista, sokeriruokoetanolista tehtyä kasvipohjaista kalvoa. Se valmistetaan pelkästään uusiutuvista raaka-aineista, eikä sen liimoissa ole liottimia.
 Biomuoviin siirtyminen oli yrityksen oma päätös, mutta kirjastoiltakin on tullut asiasta toiveita. Perinteisen muovin varastot on nyt käytetty loppuun, ja kaikki päällystetään biomuovilla.
 Pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastot siirtyivät ympäristöystävällisempään versioon keväällä. Myös esimerkiksi Jyväskylässä, Lahdessa ja Kokkolassa valintana on ympäristöystävällisempi versio. Hämeenlinnassa biomuovi on kokeilussa, ja sen kulutuskestävyyttä seurataan.
 Kirjastopalvelun myyntijohtaja  Anna Humalainen  sanoo, että biomuovissa on joitain eroja perinteiseen muoviin verrattuna. Asiakkaiden palautetta kuunnellaan ja viedään eteenpäin kotimaiselle valmistajalle.
 Toinen suuri toimittaja, Kirjavälitys, ottaa biomuovin käyttöön tämän vuoden aikana. Yritys toimittaa vuosittain satojatuhansia teoksia kirjastoihin, niistä yli puolet tilataan muovitettuina.
 Kaikkialla bioversioihin ei kuitenkaan olla tyytyväisiä.
 – Meillä on ollut kokeilussa biomuovi, muuta toistaiseksi kokemuksemme on, ettei se täytä kirjastokäytön laatuvaatimuksia, kertoo informaatikko  Tarja Frilander  Pieksämäen kaupunginirjastosta.
 Muovitettuja kirjoja on Suomen kirjastoissa valtavasti. Niiden kierrättämistä muovipäällys hankaloittaa, mutta sen uskotaan silti parantavan kirjojen kestävyyttä kierrossa. Elina Niemistö / Yle
 Osa muovittaa harkiten, osa kaiken
 Muovituspalvelu on tarkoittanut jonkinasteista muovin paluuta esimerkiksi Kokkolassa, missä kaupunginkirjasto  lakkasi vuosia sitten muovittamasta pokkareita , koska niiden käyttöiän katsottiin olevan joka tapauksessa lyhyt.
 Nyt kirjat tulevat pääosin valmiiksi päällystettyinä, myös pokkarit. Ilman muovitusta tilataan esimerkiksi harvakseltaan liikkuvat kirjat. Myös tietokirjojen päällystämisestä luopumista on pohdittu.
 Monessa pienemmässä kirjastossa muovitus tehdään vielä itse, toisissa harkiten.
 Keski-Pohjanmaalla Kannuksessa aloitettiin viime syksynä kokeilu, jossa kaikkia kirjoja ei automaattisesti muoviteta. Päällysteen saavat vain ne kirjat, jotka tarvitsevat sitä todella, kuten bestsellerit ja irtokantiset kirjat.
 – Rahaakin säästyy vähän, mutta lähinnä kyseessä on ympäristöasia. Muovitettu kirja on myös vaikeampi kierrättää, kun kansia ei voi pahvinkeräykseen, sanoo kirjastotoimenjohtaja  Satu Kinnari .
 Arvion tekee henkilökunta, joka yhä myös muovittaa kirjat. Ratkaisuun vaikuttaa myös kansimateriaali, joista toiset imevät likaa enemmän kuin toiset.
 Ilmajoella Etelä-Pohjanmaalla kaikki muovitetaan, myös kirjastoautoon menevät lehdet.
 – Tykkään tehdä käsillä, tavallaan se on ihan mun juttu. Mutta kyllähän sen tuntee sormissa ja hartoissa, kun koko päivän tekee. Ja onhan se aika yksipuolista, kun pinot vain tulevat ja menevät eivätkä lopu koskaan, sanoo kirjastovirkailija  Terhi Ankkuri .
 Kirjaston käyttämä muovi on aivan toisenlaista kuin kodeissa tuttu, ohut markettimuovi, jolla päällystäminen on Terhi Ankkurin mukaan selvästi hankalampaa. Elina Niemistö / Yle
 Toisaalta työtä voi tehdä tiskissä ja irrottautua tarvittaessa asiakaspalveluun.
 Syynä päällystämiseen on kestävyys, eikä muovittamisesta luopumista tai ekomuovia ole vielä vakavasti harkittukaan.
 – Varsinkin suositut kirjat olisivat aika repaleisen näköisiä muutaman lainauksen jälkeen, sanoo Ankkuri.
 Myös Pieksämäellä päällystetään yhä kaikki kirjat, omin voimin.
 – Muovittamattomuus näkyisi korjaustarpeen kasvuna ja ehkä myös tarpeena hankkia poistokuntoon kuluneen aineiston tilalle uusi. Eli aineiston elinkaari lyhenisi ja toisi lisäkustannuksia, sanoo Tarja Frilander Pieksämäen kaupunginkirjastosta.
 Katso uutisvideo aiheesta  tästä linkistä  Yle Areenasta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 18.9. kello 23 saakka.

Valtaosassa kirjaston kirjoista muovitetaan yhä, vaikka pisimmällä olevan kokeilun mukaan ei tarvitsisi – "Käyttöikä ei ole lyhentynyt, se on havaittu"


Summary: Oikeus katsoi, ettei näyttöä lahjomisesta saatu. Oikeuden mukaan hallituksen ei olisi pitänyt jättää epäpätevää työntekijää huolehtimaan urakasta, kun muut lomailivat.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus hylkäsi perjantaina kahden miehen lahjussyytteet, jotka liittyivät Bensowin lastenkotisäätiön pieleen menneeseen päiväkotiremonttiin Kauniaisissa.
 Samalla oikeus katsoi, että kesälomilla ollut säätiön hallitus ei ollut hoitanut lakisääteisiä tehtäviään ja oli siten itse myötävaikuttanut sille mahdollisesti aiheutuneeseen vahinkoon ratkaisevalla tavalla.
 Syyttäjän mukaan virolaisen rakennusyhtiön suomalainen omistaja antoi entuudestaan tuntemalleen, säätiön kiinteistövastaavana toimineelle miehelle ainakin 54 000 euroa. Sen takia mies suositteli yhtiötä säätiön hallitukselle, joka valitsi sen kesäkuussa 2014 remontin päätoteuttajaksi ilman asianmukaista etukäteissuunnittelua ja kilpailutusta, syyttäjä sanoi.
 Remontissa havaittiin useita virheitä, ja rakennusviranomainen keskeytti työt syksyllä 2014. Toinen yritys vei myöhemmin remontin loppuun.
 Kilpailuttaminen jäi ainakin kiireen takia
 Asiassa oli riidatonta, että rakennusyhtiön omistajan tililtä oli siirretty 54 000 euroa kiinteistövastaavan tilille useina tilisiirtoina.
 Käräjäoikeuden mukaan asiassa ei saatu näyttöä siitä, että rahat olisivat liittyneet yhtiön saamaan remonttisopimukseen. Sen sijaan käräjäoikeus katsoi, että useat muut seikat vaikuttivat siihen, ettei säätiö kilpailuttanut tai tarkemmin suunnitellut urakkaa.
 Säätiö oli voittanut kaupungin kilpailutuksen elokuun 2014 alussa alkavasta päiväkotitoiminnasta kun kesällä paljastui, että sen tiloissa oli mikrobiongelmia. Kiinteistövastaavan tuolloinen esimies kertoi oikeudessa, että kesäloman aikana piti tehdä nopeita päätöksiä ja töiden piti valmistua mahdollisimman pian.
 Virolaisyhtiö oli aiemmin tehnyt korjaustöitä kohteessa ja aikataulun takia hallitus hänen mukaansa päätti, ettei urakoitsijaa vaihdeta toiseen.
 – Kuten asiassa on edellä todettu, säätiössä oltiin tyytyväisiä yhtiön siihenastiseen työhön, (yhtiön omistaja) oli jo paikan päällä ja tunsi tilanteen, eikä aikaa ollut kilpailuttamiseen. Käräjäoikeudelle ei ole jäänyt varmuutta siitä, että rahat liittyisivät urakkaan, vaan pikemminkin maksut ovat liittyneet (syytettyjen) muihin asioihin, oikeus katsoi.
 Tuomio tuli törkeästä veropetoksesta
 Oikeuden mukaan säätiö vaikutti itse omalla toiminnallaan ja ratkaisuillaan siihen, kuinka kalliiksi urakka lopulta tuli sekä siihen, miten se toteutettiin monine puutteineen.
 Oikeuden mukaan vaikutti siltä, että heinäkuussa, kun säätiön hallituksen jäsenet lomailivat, syytetty työntekijä jätettiin käytännössä yksin huolehtimaan urakan etenemisestä, vaikka se ei kuulunut hänen työtehtäviinsä eikä hänellä ollut siihen koulutusta tai kokemusta.
 – Säätiölaki edellyttää, että säätiön hallitus huolehtii myös kesälomien aikana asianmukaisesta varojen käyttämisestä ja toiminnan organisoimisesta, tässä tapauksessa rakennusprojektin etenemisestä ja vastuista, oikeus katsoi.
 Vaikka lahjussyytteet hylättiin, kiinteistövastaavana toiminut mies tuomittiin törkeästä veropetoksesta. Käräjäoikeuden mukaan rahoissa oli kyse lahjasta tai muusta tulosta, josta pitää maksaa verot.
 Mies oli jo maksanut rahoista yli 24 000 euroa veroja, mutta vasta sen jälkeen, kun Verohallinto oli antanut asiasta päätöksen. Näin ollen hänet tuomittiin törkeästä veropetoksesta puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen.
 Lisää aiheesta:
 Lahjonnasta Bensowin säätiön remonttijupakassa syytetty mies pimitti miljoonabisnekset verottajalta – sai ehdollista vankeutta
 Bensowin lastenkotisäätiön epäonnisten remonttien taustalla lahjusrikos? Syyttäjän mukaan rakennusyhtiö lahjoi työntekijän 54 000 eurolla

Bensowin säätiön päiväkotiremontin lahjussyytteet kaatuivat käräjillä – oikeuden mukaan säätiön hallituksen olisi pitänyt hoitaa tehtävänsä myös kesälomalla


Summary: Väkivallanteko sattui aluksen käytävällä tax free -myymälän edustalla torstain ja perjantain välisenä yönä viime viikolla.

Tallink Siljan Baltic Princess -risteilyaluksella tapahtui viime viikolla vakava väkivallanteko, jonka uhri kuoli myöhemmin sairaalassa, kertoo Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd .
 Viestintäjohtajan mukaan uhri oli keski-iän ylittänyt suomalainen mies. Myös epäilty tekijä on suomalainen mies, mutta Nöjd ei osaa sanoa, tunsivatko miehet toisiaan entuudestaan.
 Väkivallanteko sattui aluksen käytävällä tax free -myymälän edustalla torstain ja perjantain välisenä yönä viime viikolla, Nöjd kertoo. Laivalla oli hänen mukaansa saatu nopeasti tietää tilanteesta.
 – Sairaanhoitaja kutsuttiin paikalle ja uhrille annettiin ensiapua, hän kertoo.
 Paikalle hälytettiin apua meripelastuskeskuksesta. Uhri kuljetettiin Tukholmaan sairaalahoitoon, jossa hän myöhemmin kuoli.
 – Pahoinpitelijä ei loukkaantunut tilanteessa. Hänet otettiin säilöön ja luovutettiin Tukholman poliisin haltuun, Nöjd sanoo.
 Viestintäjohtajan mukaan tapausta tutkii Ruotsin poliisi. Asiasta kertoivat ensimmäisinä  Iltalehti  ja  Turun Sanomat .

Baltic Princess -risteilyaluksella suomalaismiehen kuolemaan johtanut väkivaltatapaus – Ruotsin poliisi tutkii tapausta


Summary: Kun Vilma Alina kirjoittaa musiikkia, hän tietää jo varhain, syntyykö kappale hänelle vai jollekin toiselle artistille. Omiin nimiinsä hän haluaisi varastaa biisin Ruotsista.

Vilma Alina  ei voinut nuorena sietää popmusiikkia. Hän oli musiikkilukiolainen, joka oli hyvin tiedostava musiikin kuuntelija.
 – Olin teininä nirppanokka musanörtti, jolle ei kelvannut mikään, muusikko sanoo.
 Muutama viikko sitten ilmestyi kuitenkin Vilma Alinan kolmas albumi  True crime , joka on puhdasta poppia. Hän alkoi lämmetä genrelle vasta lukion jälkeen, kun hän tajusi, ettei kaikkea tarvitse ottaa niin vakavasti.
 Popmusiikista löytyi riemu kokeilla kaikkea uutta.
 Samantapaisen riemun hän on löytänyt tänä vuonna keikkailusta. Artisti, oikealta nimeltään Vilma Alina Lähteenmäki, pääsi juhlistamaan levyn julkistamista pitkästä aikaa omalle keikalle.
 Hän huomasi lavalla, että vuosien keikkailu oli tehnyt yleisön edessä olemisesta rutiininomaista.
 – Löysin uudelleen aidon onnellisuuden ja innostuksen tunteen. Tuntui tosi hyvältä, että se jännitti niin paljon. Olin ihan täpinöissäni siellä lavalla. Toivon, että saan pidettyä siitä tunteesta kiinni.
 Jännitys uuden albumin osalta on helpottanut, sillä levy on otettu hyvin vastaan ja artisti on saanut palautetta ja viestejä uusilta kuulijoilta.
 Nyt 28-vuotias Vilma Alina on kohdannut ison kysymysmerkin. Mitä seuraavaksi?
 – Viime vuosikymmen oli täynnä EDM-tuuttausta, niin nyt soitettu musa alkaa tuntua taas freesiltä, pohtii aikaisempaa orgaanisemman albumin julkaissut Vilma Alina. Mikko Koski / Yle
 Anssi Kelan löytö
 Helsingissä varttunut Vilma Alina haaveili lukion jälkeen muusikon urasta. Haave on toteutunut, mutta ei ihan niin kuin Vilma Alina alun perin suunnitteli.
 Hänen ajatuksenaan oli jatkaa lukiosta suoraan Pop & Jazz Konservatorioon, mutta hän sattui olemaan pääsykokeiden aikana kipeänä. Edessä siintävä suunnittelematon välivuosi aiheutti lamaannuksen.
 Hän kuitenkin hankki vocal looperin, jollaista monet yksin esiintyvät muusikot käyttävät äänen monistamiseen. Vilma Alina teki sillä muutamia kappaleita ja laittoi niistä videoita Youtubeen.
 Yllättäen ihmiset jakoivat videoita. Yksi katsojista oli  Anssi Kela , joka pian pyysikin aloittelevan muusikon lämmittelijäksi keikalleen.
 Lumipalloefekti oli valmis. Seuraavaksi hänet kiinnitettiin  Robinin  taustalaulajaksi, ja hetken päästä levy-yhtiöstä otettiin yhteyttä.
 – Se oli jännää, koska minulla ei ollut tarjota heille mitään valmista pakettia. Minulla ei ollut valmiita omia biisejä tai mitään muutakaan kuin ne muutamat videot. He näkivät minussa jotain ja antoivat mahdollisuuden.
 Musiikki syntyy leffakohtauksina
 “Tanssisalin ovi on raollaan
 Ei kai se haittaa ketään jos mä katson
 Jään tähän pieneksi hetkeksi vaan
 Mun piti laittaa vain nimelle kasvot”
 Näin alkaa Vilma Alinan kappale  Ballerina  vuodelta 2019. Se kertoo tarinaa henkilöstä, joka haluaa nähdä rakastamansa ihmisen uuden kumppanin. Samalla hän päätyykin ihastelemaan sorjaa ballerinaa.
 Vilma Alina haluaa kertoa kappaleissaan tarinoita. Hän kehittelee niihin hahmot ja kokonaiset taustatarinat. Omasta mielestään hän on onnistunut siinä parhaiten juuri  Ballerina -kappaleessa.
 Kun muusikko luo kappaleita, hän näkee ne päässään visuaalisina kuin pieninä leffakohtauksina.
 – Vähän kuin ohjaisin päässäni pientä elokuvaa. Se on ollut mulle inspiroivin tapa kirjoittaa musiikkia.
 – Minulle biisinkirjoittamisen suola on mielikuvitusmatkailu, sanoo Vilma Alina. Mikko Koski / Yle
 Häntä kiehtoo käsitellä kappaleissa ihmistunteiden monimutkaisuutta. Surun hetkellä voi olla myös onnellinen tai rakastuneena pelätä toisen menettämistä.
 Ei siis ihme että Vilma Alinan mielestä yksi täydellisimmistä popkappaleista on ruotsalaisartisti  Robynin   Dancing on my own  (2010). Siinä henkilö tanssii yksin klubilla, kun hän samalla katsoo exänsä suutelevan uutta tyttöä.
 – Se on tanssittava ja samalla itkettävä. Jos pystyisin pöllimään itselleni yhden biisin, jonka olisin kirjoittanut, niin tämä olisi se.
 Suomen pienet hittimarkkinat
 Vilma Alina kirjoittaa paljon musiikkia myös muille artisteille. Hän on tehnyt yhteistyötä esimerkiksi  Abreun ,  Nelli Matulan ,  Kaija Koon , Robinin ja Gasellien kanssa.
 Suurin muille kirjoittama hitti on ollut Robinin  Hula hula  (2017). Omista kappaleista eniten soittoa ovat saaneet  Palasina  (2018),  Rikollinen  (2020) sekä Teflon Brothersin kanssa tehty  Juha88  (2016).
 Kun Vilma Alina alkaa kirjoittaa kappaletta, hän tietää melko pian, tuleeko se hänelle itselleen vai jollekin muulle artistille. Jos aihe kouraisee häntä syvältä, se on tarkoitettu hänen esitettäväkseen.
 Toisinaan hän huomaa, että kappale toimii paremmin jonkun muun laulamana.
 – Jos se menestyy, voisi luulla, että tulisi fiilis, että olisi pitänyt pitää se itsellään. Niin ei kuitenkaan ole, vaan olen siitä vain tosi onnellinen.
 – Olen vähän leikitellyt ajatuksella, että kirjoittaisin kappaleita myös ulkomaisille artisteille. Se voi tapahtua jo tänä tai ensi vuonna, Vilma Alina paljastaa. Mikko Koski / Yle
 Vilma Alinan mukaan taitavia suomalaisia biisintekijöitä tulee alalle koko ajan lisää. Monelle saattaa kuitenkin tulla yllätyksenä se, että Suomen pienillä musiikkimarkkinoilla kappaleiden tekemisellä ei välttämättä tienaa riittävästi.
 Muusikko sanoo, että biisintekijöille maksettavissa korvauksissa olisi parantamisen varaa, sillä niitä tulee lähinnä Teoston kautta. Esimerkiksi levy-yhtiöt maksavat tuottajille, mutta laulunkirjoittajat eivät palkkiota saa.
 – Se karsii lahjakkaita tekijöitä. Jos jaksaa olla kärsivällinen ja tehdä töitä monta vuotta, vaikka ei tienaa mistään mitään, niin kyllä se jossain vaiheessa alkaa kannattaa.
 Artistikipuilua
 Vilma Alinalla on yllään kesäistä kukkakuosia ja päässä lierihattu. Ulkoasu on samanlainen kuin monella ikäisellään nuorella naisella. Monet artistit pyrkivät erottautumaan massasta pukeutumisellaan, mutta Vilma Alinan yllä ei nähdä erikoisia asuviritelmiä.
 Hän kertoo kipuilleensa pitkään sen kanssa, minkälainen artisti hänen pitäisi olla. Samaan aikaan kun biisinkirjoittaminen ja studiolla oleminen on ollut hänelle rakasta, hän on ahdistunut ajatuksesta olla julkisesti artistina.
 – Minun on ollut vaikea keksiä itselleni artistirooli. Jotkut tekevät sairaan taitavasti suuren roolihahmon. Minulle tulee sellaisesta ahdistava olo, että esittäisin jotain sellaista, mitä en ole.
 Pitkällisen pohdinnan jälkeen hän päätyi siihen, että hän voi olla Vilma Alina -nimen alla niin artisti, biisinkirjoittaja kuin oma itsensä.
 – Brändini voi olla se, ettei ole mitään ihmeellistä brändiä. Ehkä se riittää, että olen vain mitä olen.
 – Yksikään artisti ei ole koskaan valmis. Popmusiikissa tulee koko ajan uusia juttuja ja niitä aaltoja pitää seurata ja kehittää itseään, sanoo Vilma Alina. Mikko Koski / Yle
 Vilma Alina on opetellut muutenkin armollisuutta itseään kohtaan. Hän tietää, että biisit eivät synny nappia painamalla: luova työ vaatii aikansa. Edellisen levyn jälkeen hän piti puoli vuotta taukoa, kunnes kappaleita alkoi taas syntyä.
 – Semmoisina aikoina kun olo on tyhjiin puristettu, niin silloin pitää ottaa vain taukoa. Kukaan ei pysty olemaan koko ajan luova.
 – Joutilaisuus ja tyhjäntoimittaminen tekee superhyvää luovuudelle. Se on tosi inspiroivaa, että tylsistyy. Aivot kehittelevät tuolla salaa jotain uusia ideoita.
 Lue myös:
 Kesäkumibiisi rikkoo pinttyneitä asenteita mimmienergialla – katso video
 Nuorista naisartisteista on nyt ruuhkaa – breikkaako ensimmäisenä Evelina, Ronya, Sandhja, Vilma Alina vai Ida Paul?

Miltä tuntuu tuntuu, kun oma kappale menestyy toisen esittämänä? Vilma Alina inhosi nuorena popmusiikkia mutta on nyt eturivin hitintekijä


Summary: Suomen valtion ydinjätehuoltorahasto on toiminut kaikessa hiljaisuudessa yli 30 vuotta. Miljardivarallisuuden kerännyt rahasto sai kuitenkin vasta syyskuussa ensimmäisen kokopäiväisen toimitusjohtajan. Sijoitushorisontti on sadan vuoden päässä.

Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksesta vastaava  Posiva tiedotti keväällä,  että varsinaisten loppusijoitustunneleiden louhinta Onkaloon Eurajoen Olkiluodossa on alkanut. Ensimmäisten viiden tunnelin lisäksi seuraavan sadan vuoden aikana tunneleita rakennetaan vielä noin sata lisää.
 – Kustannusarvio laitoksen rakentamisesta sulkemiseen saakka on ollut arviolta noin viisi miljardia euroa. Tähän mennessä louhiminen ja muut infratyöt ovat maksaneet ehkä noin puolitoista miljardia euroa, sanoo Posivan toimitusjohtaja  Janne Mokka .
 Ydinjäte loppusijoitetaan satojen metrien syvyyteen maan alle. Lopulta Onkalo suljetaan ja sinetöidään sekä luovutetaan valtiolle.  Henrietta Hassinen / Yle
 Sadan vuoden aikana voi kuitenkin sattua kaikenlaista.
 Posivan omistajat eli Fortum ja Teollisuuden Voima voivat vaikka ajautua taloudellisiin vaikeuksiin. Voimaloiden sähköntuotannollekin voi tapahtua jotakin.
 Posivan tunneleissa pitäisi siitä huolimatta valojen palaa, louhinnan jatkua, loppusijoituksen edetä ja palkkojen juosta vuoteen 2120 asti, jolloin tämän hetken käsityksen mukaan viimeinenkin ydinjätekapseli on tunneleihin sijoitettu ja Onkalo suljettu ja sinetöity.
 Jotta voimayhtiöt selviäisivät kaikissa olosuhteissa käytetyn ydinjätteen vuosikymmenien  välivarastoinnista voimaloissa  ja lopullisesta geologisesta loppusijoituksesta ilman valtion tukea, Suomeen perustettiin jo 33 vuotta sitten Valtion ydinjätehuoltorahasto.
 Se oli tuolloin ensimmäinen laatuaan maailmassa.
 Ydinjätehuoltorahaston tehtävänä on varmistaa, että voimayhtiöiltä kerätyt maksut riittävät kaikkeen siihen, mitä ydinjätehuolto vaatii investointeina, ylläpitona ja loppusijoituksena.  Henrietta Hassinen / Yle
 Rahaston varoja on kerrytetty hiljalleen 33 vuoden aikana perimällä maksuja jätehuoltovelvollisilta eli ydinvoimalaitosten haltijoilta Fortumilta ja Teollisuuden Voimalta.
 Käytännössä loppusijoitukseen tarvittavat varat on kerätty sähkön hinnassa ja rahastoitu ne tulevaa käyttöä varten.
 Rahastossa oli vuoden 2020 lopussa varoja muhkeat 2,6 miljardia euroa.
 Osakemarkkinoiden tuotot houkuttavat
 Pottia on kasvatettu yltiöturvallisella sijoitustoiminnalla eli varoja on sijoitettu voimayhtiöiden takaisinlainauksen lisäksi valtion eripituisiin obligaatioihin. Nykyisten matalien korkojen aikana tuotto on jäänyt aika vaatimattomaksi.
 Voimayhtiöt esittivätkin  muiden mukana pari vuotta sitten sijoitustoiminnan kehittämistä pohtineen työryhmän loppuraportissa, että sijoitustoimintaa pitäisi monipuolistaa.
 – Suomen systeemihän on semmoinen, että ydinjätevelvolliset kattavat kaikki kustannukset loppuun asti. Kun sinne rahastoon on nyt kerätty aikamoinen määrä varoja tulevaisuuden tarpeisiin ja ne ovat siellä kymmeniä vuosia, niin on katsottu että on tärkeää saada niille myös järkevä tuotto, sanoo rahoitusjohtaja  Lauri Piekkari  TVO:sta.
 Jos sijoitustoiminnan tuotot nousevat, se voisi helpottaa voimayhtiöiden maksurasitusta rahastolle.
 Näin on nyt tapahtumassa.
 Syyskuun alussa rahastolle nimitettiin ensimmäistä kertaa kokopäiväinen toimitusjohtaja. Ensiesittäytyminen johtokunnalle oli eilen torstaina.
 – Kyllä tämä on hyvin innostava tehtävä, sanoo toimitusjohtaja  Jukka Järvinen .
 Järvinen toimi ennen nykyistä tehtäväänsä muun muassa Valtion eläkerahastossa sijoituspäällikkönä ja korkosijoitusjohtajana.
 – Lähdemme monipuolistamaan sijoituksia, mutta hyvin varovaisesti ja usealle vuodelle hajauttaen. Suurella todennäköisyydellä osakkeista ja yritysten liikkelle laskemista lainoista saadaan pitkällä aikavälillä parempaa tuottoa kuin valtionlainoista ja takaisinlainuksesta, sanoo Järvinen.
 Järvisen sijoituspotti on iso. Se tulee liikkumaan 520 miljoonan ja miljardin euron välillä. Näin siksi että 2,6 miljardin euron potista osa on edelleen varattu valtion velkasitoumuksiin ja osa voimayhtiöiden takaisinlainausta varten.
 – Teoreettisesti sijoitettavakseni voisi tulla jopa 80 prosenttia 2,6 miljardista, jos voimayhtiöt eivät tarvitse takaisinlainausta. Valtion papereille on joka tapauksessa jyvitetty 20 prosentin osuus, Järvinen kertoo.
 Ensimmäiset sijoitukset rahasto aikoo tehdä ensi keväänä. Markkinoiden riskit ylä- ja alamäkineen eivät sinällään huoleta, koska tuottoja on aikaa odotella.
 – Sijoitushorisontti on reilu sata vuotta eli vuodessa 2120, Järvinen sanoo.
 Sijoitustoiminnan modernisointi ei ole ollut eikä tule olemaan pikkujuttu. Muutoksia on pitänyt tehdä muun muassa ydinenergialakiin. Kokopäiväisen toimitusjohtajan lisäksi rahasto sai uuden johtokunnan, jolle tulee uusia sijoitustoimintaan ja riskienhallintaan liittyviä tehtäviä.
 Suomessa alkaa pian ydinjätteen loppusijoitus – ensimmäisenä maailmassa
 Rahaston maksuvirtaan vaikuttaa myös se, että Posiva aloittaa käytetyn ydinjätteen geologisen loppusijoituksen arviolta vuonna 2025 ensimmäisenä maailmassa.
 Niin Loviisassa kuin Olkiluodossa on välivarastossa jo kymmeniä vuosia loppusijoitusta odottaneita sauvanippuja runsaasti. Kun ne on loppusijoitettu, juuri niistä ei tarvitse enää maksaa rahastolle.
 – Voimayhtiöiden maksuihin on vaikuttanut ns. vastuumäärä, joka on perustunut olemassa olevan käytetyn polttoaineen loppusijoituksen kustannusarvioihin. Kun Posiva on loppusijoittanut esimerkiksi kymmenen kapselia Teollisuuden Voimalta, niin silloin sen kapselimäärän verran vastuumäärä pienenee ja myös maksujen määrä pienenee, Mokka sanoo.
 Ydinjätehuoltorahaston toiminta on kiinni siitä kauanko sähköntuotannon ehkä jo pian aloittava Olkiluoto 3-ydinvoimala toimii ja sen viimeinenkin ydinjätenippu on loppusijoitettu. Henrietta Hassinen / Yle
 Tästä myös johtuu, että Valtion ydinjätehuoltorahaston tähtäin on samassa vuodessa kuin Posivan Onkalon arvioitu sinetöinti eli vuodessa 2120.
 – Kun Olkiluodon kolmas voimala starttaa, niin se tekee sähköä noin 60 vuotta. Sitten käytetyn polttoaineen pitää jäähtyä 30 vuotta välivarastossa ennenkuin sitä voi loppusijoittaa eli sen takia toimintatähtäin on niin kaukana kuin vuodessa 2120, Mokka sanoo.
 Siinä välissä onkin hyvää aikaa kapseloida ja siirtää tunneleihin nyt välivarastoissa olleet ja myös tulevat polttoaineniput, purkaa pois lopetetut voimalat ja pohtia miten vasta alkutekijöissään olevan Fennovoiman Hanhikivi I:n ydinjätehuollon kanssa lopulta toimitaan.
 Lue lisää:
 Posiva hakee rakennuslupaa ydinjätteen loppusijoitukseen Olkiluotoon
 Eurajoki: Kunnalla oltava veto-oikeus ydinjätteen määrän kasvattamiseen
 Maan poveen voidaan loppusijoittaa tuhansia tonneja ydinjätettä – maan pinnalla marjastus jatkuu

Hissukseen 30 vuotta toiminut ydinjätehuoltorahasto tulee osakemarkkinoille – jättimäisen miljardirahaston sijoitushorisontti on vuodessa 2120


Summary: Yliopisto-opiskelijoiden joukossa Kuopiossa on todettu lyhyessä ajassa vajaat 80 koronatartuntaa. Opiskelijajärjestöt toivovat walk in -rokotuksia myös Kuopion kampukselle samaan tapaan kuin Joensuussa on tehty.

Korona on levinnyt heti lukukauden alettua Itä-Suomen yliopiston Kuopion kampuksella. Opiskelijoiden joukossa on todettu vajaat 80 koronatartuntaa. Altistuneita on satoja. Yksi sairastuneista on juuri lääketieteen opinnot aloittanut  Risto Heino . Turun seudulta Kuopioon muuttanut Heino tiedosti etukäteen, että koronan leviäminen on mahdollista, mutta silti tartuntojen leviämisen nopeus yllätti.
 Heino tietää altistuneensa tuutorin järjestämässä tapaamisessa. Tilanteestaan tietämättömänä hän kävi ottamassa vielä sen jälkeen toisen koronarokotteen. Oireet tulivat rokotusta seuranneena päivänä ja lopulta testi näytti, että hän oli saanut tartunnan.
 Risto Heinon karanteeni päättyy pian. Opiskelu jatkuu ainakin muutaman päivän ajan etänä.  Risto Heino
 Parin päivän kuumeilun jälkeen Heinolla on ollut pientä nuhaa ja yskää. Karanteeni jatkuu sunnuntaihin saakka.
 – Tänä aamuna minulla oli terve olo, hän kertoo puhelimessa.
 Heinon mielestä tilanne on kaikkien kannalta valitettava varsinkin, kun yhteinen toiminta on pyritty järjestämään hyvin koronaturvallisesti. Parin viikon etäjakso ei häntä sinällään harmita, koska opetus oli alusta asti suunniteltu pidettäväksi hybridimallina.
 Ylioppilaskunnan pj.: “Voisi sattua kenelle tahansa”
 Yliopiston tartunnat puhuttavat kampuksella, mutta ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja  Vesa Janhunen  on sitä mieltä, että spekulointi on turhaa.
 – Menee kategoriaan voisi sattua kenelle tahansa, hän sanoo.
 Koronatartuntojen lisääntyessä ainejärjestöt ovat peruneet suunnitellut tapahtumat ja tilanteeseen suhtaudutaan vakavasti.
 – Kyllä tässä kaikki soutaa yhtä venettä, Janhunen sanoo.
 Vesa Janhunen ei usko, että saarnaaminen esimerkiksi ihmisten kotona tapahtuvista kokoontumisista tuottaa enää edes tulosta. Marianne Mattila / Yle
 Muun muassa lääketieteen opiskelijoiden ensimmäinen vuosikurssi opiskelee pari viikkoa kokonaan etänä tartuntojen vuoksi.
 – Tartunnat ovat pääasiassa Kuopion yöelämästä ja muista yksityistilaisuuksista, kertoo Kuopion lääketieteen opiskelijoiden puheenjohtaja  Lassi Karppi .
 Ainejärjestön perinteiset tapahtumat peruttiin jo ennen koronaryöpsähdystä. Tapaamisia on ollut yksittäisten tuutoriryhmien kesken. Tällaiseen tapaamiseen osallistui myös Lappeenrannasta Kuopioon muuttanut ensimmäisen vuosikurssin opiskelija  Anniina Tapio . Hän ei ole sairastunut eikä altistunut.
 – Menin mukaan, koska ryhmäytyminen on tärkeää, Tapio sanoo.
 Etäopetukseen siirtyminen ei harmita Tapiota. Päinvastoin, hän on tyytyväinen, kun yliopisto reagoi tilanteeseen nopeasti.
 Tapiolla itsellään on jo kumpikin rokote otettuna. Hän on huomannut, että rokotukset kiinnostavat kurssikavereita ja opiskelijat vinkkaavatkin whatsapp-ryhmissään Kuopion walk in -rokotuksista.
 Opiskelijat ovat rokotuksien suhteen eri asemassa
 Itä-Suomen yliopiston opiskelijat ovat rokottamisen suhteen kuitenkin eri asemassa Kuopiossa ja Joensuussa.
 Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Siun sote on järjestänyt avoimia rokotustilaisuuksia yliopistolla ja Karelia-ammattikorkeakoululla.
 Kuopion kaupunki ei aio aloittaa rokottamista kampuksilla vaan rokottaminen on keskittynyt Kuopio-halliin.
 Vaihtoehdosta on keskusteltu kaupungin ja Itä-Suomen yliopiston kesken, mutta kaupungin näkökulmasta Kuopio-halli on paikkana paras myös opiskelijoille, koska sinne on helppo kulkea kampuksilta.
 – Kuopio-hallissa on myös hyvät tilat käsitellä rokotteita ja toimivat tietoliikenneyhteydet, ylilääkäri  Pauliina Sulku  perustelee.
 Kuopio-halli on reilun kahden kilometrin päässä vierekkäin sijaitsevista yliopiston ja ammattikorkeakoulun kampuksista. Marianne Mattila / Yle
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan etenkin 20–29-vuotiaiden rokotustahti on ollut muita ikäryhmiä verkkaisempi.
 Koko maassa 20-vuotiaista noin joka neljäs on kokonaan rokottamatta. Pohjois-Karjalassa nuorten rokotuskattavuus on maan keskiarvoa korkeampi. Pohjois-Savossa taas hieman matalampi.
 Tarkkaa tietoa taustalla vaikuttavista syistä ei ole. THL:stä arvioidaan, että mahdollisesti nuorten myöhemmin aloitettu rokottaminen vaikuttaa tilanteeseen. Nuoret saattavat myös miettiä enemmän haluavatko rokotteen vai eivät.
 Kampuksen rokotukset ovat saaneet positiivisen vastaanoton
 Yliopiston Joensuun kampuksen ensimmäisessä rokotustilaisuudessa vuoronumerot loppuivat alle vartissa. Torstaina järjestetyssä toisessa rokotetilaisuudessa tahti oli maltillisempi.
 Joensuulainen  Tytti Hätinen  oli tullut paikalle ensimmäisten joukossa.
 – Minulla on aiemmin ollut hankaluuksia saada aikaa koronarokotukseen. Nyt rokotteen sai varmasti, kun tuli paikalle ajoissa ja otti vuoronumeron.
 Opiskelijat jonottavat rokotukseen Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampuksella. Ari Haimakainen / Yle
 Korkeakoulujen walk in -rokotuksista vastaava sairaanhoitaja  Jessica Mustonen  kertoo, että palaute on ollut yksistään positiivista.
 Esimerkiksi  Saku Puotiniemelle  rokotteen saaminen ilman ajanvarausta oli helpotus. Puotiniemi opiskelee Joensuussa, mutta hänen kotikuntansa on yhä Sodankylä.
 – Ei tarvitse soittaa ajanvaraukseen ja selittää, että olen Sodankylästä, mutta haluaisin rokotuksen Joensuussa. Paljon helpompi vain tulla tänne yliopistolle ja jonottaa.
 Kampuksen ja Kuopio-hallin välissä on mittava rakennustyömaa
 Kuopiossa opiskelijajärjestöt toivovat walk in -rokotuksia kampuksilleen. Toki Kuopio-halli sijaitsee keskeisellä paikalla ja sen löytää karttapalvelun avulla helposti. Haaste on, että kampuksien ympäristössä rakennetaan parhaillaan uutta Savilahden aluetta katujärjestelyineen.
 – Se aiheuttaa ongelmia löytää reitti hallille, kertoo opiskelijakunnan toiminnanjohtaja  Juha Asikainen .
 Savonia-ammattikorkeakoulussa lähiopetusvuorossa olevat ensimmäisen vuosikurssin opiskelijat siirrettiin etäopetukseen, kun oppilaitos sai tiedon opiskelijoiden muutamista koronatartunnoista ja altistumisista.
 – Käsittäksemme tartunnat ovat opiskelijoiden omalla ajalla tapahtuneista tapaamisista, Asikainen kertoo.
 "Oppilaitoksen oma suurin syksyinen tapahtuma, Kauppakadun improbatur, peruttiin nyt toisen kerran", Juha Asikainen kertoo. Marianne Mattila / Yle
 Opiskelijajärjestöt kampanjoivat parhaillaan valtakunnallisesti, että opiskelijat ottaisivat molemmat rokotteet.
 – Tällä tavalla saadaan turvallinen opiskeluympäristö meille kaikille täällä, Asikainen toteaa.
 Lue lisää:
 Korona leviää nuorissa, eivätkä rokotteet kiinnosta – ysiluokkalaiset pestattiin "koronalähettiläiksi"
 "Rokotetut eivät voi olla rokottamattomien panttivankina", sanoo THL:n Hanna Nohynek – tämä tiedetään heistä, joita ei ole rokotettu

Korona ryöpsähti yliopiston kampuksella Kuopiossa – walk in -rokotusten järjestämisessä oppilaitoksissa isot erot kaupunkien välillä


Summary: Tutkijan mukaan pääministeri Marin jäljittelee somevaikuttajien tyyliä jakaa henkilökohtaista ja samaistuttavaa sisältöä seuraajiensa kanssa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  julkaisi Instagram-videon , jossa hän kehui uutta nahkareppuaan ja kohu oli valmis.
 Iltalehti vielä paljasti,  että reppufirman omistajan sisko on Marinin koulukaveri. Pääministeri on Suomen vaikutusvaltaisin poliitikko, joten suosimisepäilyksiä esitettiin heti. Marinilla on Instagramissa lähes puoli miljoonaa seuraajaa.
 Kysyimme asiantuntijoilta, miksi Marinin reppupostaus ylipäätään noteerattiin ja mihin he ovat kiinnittäneet huomiota pääministerin somekäyttäytymisessä.
 Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun väitöskirjatutkija  Hanna Reinikainen  on tutkinut somevaikuttamista.
 Peter Perttula  on Tampereen ammattikorkeakoulu TAMKin koulutusviennin asiakkuuspäällikkö. Hän on yksi tammikuussa alkavan somevaikuttamisen koulutusohjelman suunnittelijoista.
 Mikä oli ensireaktio pääministerin reppuvideoon?
 Hanna Reinikainen:  Ensimmäinen ajatus reppustooriin oli se, että uusi reppuhan kuuluu monilla ihmisillä syksyyn, on tällainen syksyn aloitus. On hankittu uudet syyskengät ja -takki tai reppu. Haetaan samaistuttavuutta.
 Minusta näytti, että pääministeri oli aidosti riemuissaan uudesta hankinnastaan.
 Peter Perttula:  Ensireaktiona on pieni hämmennys, koska mietin, onko taustalla diili eli kaupallinen yhteistyö vai ei. On ok, jos julkinen henkilö mainostaa asiaa, kunhan se on selkeästi ilmoitettu kaupallisesti yhteistyöksi.
 Pian tuli selville, että Marin on sen repun itse ostanut ja eli niin sanotusti hyvää hyvyyttään tuonut sitä esille. Se on mielestäni nykyaikaa ja ihan fine.
 Toisaalta on mielestäni hienoa, että hän uskaltaa. Hän on aidosti ja ex tempore ollut sitä mieltä, että tässä on hieno suomalainen tuote ja jakanut sen. Mielestäni sellaistakin pitää uskaltaa tehdä.
 Hanna Reinikaisen mukaan henkilökohtainen, kaupallinen ja poliittinen vaikuttaminen sekoittuvat nykyään sosiaalisessa mediassa. Tämä voi hämmentää. Jorge Gonzalez / Yle
 Marin on julkaissut sometileillään aiempaa vapaamuotoisempaa sisältöä. Miksi muutos?
 Hanna Reinikainen:  Tämä on kiinnostava ilmiö. Marin on alkanut viime aikoina tuoda Instagramiin henkilökohtaisempaa sisältöä. Pääministerin elämästä on nähty pilkahduksia. Kesällä oli loman vietosta, nyt myös kurkistuksia sinne kulissien taakse, mitä pääministerin päivässä tapahtuu.
 Näkisin, että pääministeri jäljittelee tässä somevaikuttajien tutuksi tekemää tyyliä jakaa henkilökohtaista ja samaistuttavaa sisältöä seuraajiensa kanssa.
 Miksi Marinin postaus herätti huomiota?
 Hanna Reinikainen:  Sosiaalinen media on ihmiseltä ihmisille-viestintää. Pääministeri taas mielletään instituutioksi. Kumpi siellä sosiaalisessa mediassa nyt on, se instituutio vai se henkilö pääministeri? Tästä tulee se ristiriita. Minä tulkitsen niin, että tämä Marinin henkilökohtainen sisältö on askel siihen henkilö suuntaan. Pääministerillä on käytettävissä muita institutionaalisia kanavia, joissa ollaan läsnä eri tavalla.
 Sosiaalisessa mediassa ihmisiä puhuttelee nimenomaan henkilökohtainen, lähestyttävä ja samaistuttava sisältö. Tässä nyt otetaan askelia tällaiselle maaperälle. On kiinnostava, miten henkilökohtainen, kaupallinen ja poliittinen vaikuttaminen sekoittuvat nykyään sosiaalisessa mediassa.
 Peter Perttula : Mietin, olisiko moni kiinnittänyt asiaan huomiota ilman mediaa. Marin on nuori henkilö, joka on somessa aktiviinen. Mahdollisuus, että hänen laukkunsa herättää mediahuomion on paljon suurempi kuin jonkin 50-vuotiaan tai 60-vuotiaan poliitikon, joka ei käytä somea ollenkaan.
 Jouni Immonen / Yle
 Miten pääministerin asema vaikuttaa reaktioon?
 Hanna Reinikainen:  Pääministeri on erityisen tarkan luupin alla. Häneen kohdistuu arviointi ja epäilys. Jatkuvasti mietitään, onko hän saamansa luottamuksen arvoinen. Hän käy luottamuksesta jatkuvaa kamppailua.
 Täytyy muistaa, että tässä on ollut jo taustalla myös aiempi keskustelu suosittelusta. Viime syksynä oli kohu, kun Marin  esiintyi Trendi-lehdessä  Kalevalan korun koru kaulassaan. Silloin kohuttiin, että nyt Marin mainostaa, vaikka hänet oli stailattu journalistista juttua varten. Keskustelu lähti omituisille raiteille silloin, koska kyse ei ollut mainoksesta. Tässä on nyt jotain samaa.
 Päteekö pääministeriin samat some-säännöt kuin tavallisiin kansalaisiin?
 Peter Perttula : On hyvä, että pääministeri on aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Politiikka tavoittaa nuoret äänestäjät sosiaalisen median kautta.
 Varsinkin se, että nuoret äänestäjät näkevät, että täällä on oikea inhmillinen ihminen, jolla on oma elämä ja joka tekee muitakin asioita kuin on pääministeri. Kyllä sitä monet haluaa seurata.
 Instagramissa kuviin merkitään tuotteet ja kreditoidaan tekijät. Lukevatko eri-ikäiset Marinin postauksen eri tavoin?
 Hanna Reinikainen:  Nuoret ovat tottuneita siihen, että henkilökohtaisen sisällön lisäksi yritykset ja brändit ovat esillä vaikuttajien somekanavissa. He ovat myös tottuneet siihen, että postauksiin on merkitty kaupallinen yhteistyö tai mainos. Tosin aina yhteistyötä ei ole merkitty oikein.
 Marin oli ostanut repun omilla rahoillaan, joten ei voi sanoa, että kyse olisi kaupallisesta yhteistyöstä. Ymmärrän, että saattaa syntyä epäilys. On vielä aika uutta, että myös poliitikot ovat sosiaalisessa mediassa siten, että kaupallisuus kiertyy postauksiin. Erilaiset vaikuttamisen muodot kietoutuvat sosiaalisessa mediassa yhteen, mikä voi hämmentää ihmisiä.
 Somevaikuttajat postaavat itsekin vaikka hyvästä palvelusta. He usein mainitsevat siinä yhteydessä, että maksoin muuten itse. Tällä halutaan tehdä seuraajille selväksi, ettei kyse ole kaupallisesta sidoksesta tai piilomainonnasta.
 TAMK
 Peter Perttula : Vertaisin tätä siihen, kun opiskelin (TAMK:n) Proakatemialla vuosina 2014–2016. Perustimme yrityksen elektronisen urheilun ympärille.
 Silloin e-urheilu oli tosi uusi juttu. Moni oli sitä mieltä, ettei pelien pelaaminen voi olla urheilua, se pilaa nuoret, aivot sulaa ja mitä kaikkea. Nyt Yle näyttää e-urheilua, Finnkinossa näytetään elektronista urheilua. Monet ihmiset pelaavat työkseen, ja monet haluavat seurata mieluummin e-urheilua kuin muita urheilulajeja.
 Tällaista samanlaista kehitystä näkyy sosiaalisessa mediassa ja influensserimaailmassa – siitä on tulossa enemmän normi.
 Meneekö poliitikoilla moraalinen ja (laillinen) raja siinä, että esitelty tuote on maksettu itse?
 Hanna Reinikainen:  Osa pitää hienona sitä, että suomalaisia tuotteita ja yrityksiä nostetaan tällä tavalla esiin. Mutta tässäkin lähdettiin pian etsimään sitä, onko kyse jonkinlaisesta lähipiirin suosimisesta. Kysyttiin, onko  Marinilla läheinen suhde yrityksen omistajaan ja voisiko tässä olla korruptiota?
 Kyllä poliitikkoja tosi tarkalla silmällä katsotaan. Pääministerillä on kuitenkin paljon valtaa, joten siitä ollaan tarkkoja, miten hän sitä käyttää myös sosiaalisessa mediassa.
 Peter Perttula:  Jos kyse on kaupallisesta yhteistyöstä, se pitää tuoda heti ilmi. Influensseri- ja vaikuttajamarkkinointi on isoa bisnestä, eikä olisi oikein, jos julkisessa asemassa oleva ihminen rahaa vastaan mainostaa jotain tuotetta ilman että siitä kerrotaan.
 Mielestäni ei ole ongelmaa, jos tuote on eettinen ja seuraajille on selkeää yhteistyön luonne. Silloin se on yhtälailla ok niin pääministerille kuin kenelle tahansa muulle.
 Jouni Immonen / Yle
 Kysyimme asiaa myös politiikan asiantuntija  Erkka Railolta , joka pohtii laukusta nousseen kohun takana olevaa ilmiötä.
 – Poliitikoista on tullut tavallaan myös julkisuuden henkilöitä, joiden mielipiteet vaikuttavat. Suomalainen vaalijärjestelmä painostaa myös poliitikkoja siihen, että henkilökohtaista puolta kannattaa tuoda somessa esiin, koska se lisää samaistuttavuutta ja positiivista julkisuutta.
 Poliittisten vastustajien mielestä henkilökohtaisen elämän tuominen julkisuuteen voi vaikuttaa halpahintaiselta, jonka takia pääministerin somekäyttäytymistä nostetaan myös yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 – Ristiriita arvostetun pääministeri-instituution ja henkilökohtaisen julkisuuden välillä ruokkii sitten näitä kohuja, Railo summaa.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Moni hieraisi silmiään, kun Sanna Marin kehui suomalaisyrityksen laukkua Instagramissa – kysyimme pääministerin avustajalta, onko tällainen ok
 Pääministeri Sanna Marinin muotikuva synnytti naisvihaa vastustavan someliikkeen – "Marinin toiminta on hyvin tietoista", sanoo tutkija
 Voiko pääministerin vanhaa kuvaa käyttää yhä hääpukujen mainostamiseen? Politiikan huipulle nousseiden kuvia katsotaan uusin silmin

Somevaikuttaminen ui myös poliitikkojen arkeen, mutta pääministeri Marinin reppusuosittelu hämmentää: ”Nykyaikaa ja ihan fine”, sanoo someasiantuntija


Summary: Länsiafrikkalainen Mali neuvottelee venäläisen Wagner-yhtiön kanssa armeijan kouluttamisesta, kertoo uutistoimisto Reuters. Saksa ja Ranska uhkaavat epäsuorasti vetää joukkojaan Malista. Suomen hallituksen ministerit eivät kommentoineet asiaa Ylelle.

Saksa ja Ranska ovat huolissaan tiedoista, joiden mukaan Malin hallitus on loppusuoralla neuvotteluissa venäläisten palkkasotilaiden tulosta maahan.
 Uutistoimisto Reuters kertoi  neuvotteluista alkuviikosta. Reutersin mukaan länsiafrikkalaisen Malin sotilashallitus neuvottelee venäläisen turvallisuusyhtiö Wagnerin kanssa yhteistyöstä, johon kuuluisi muun muassa Malin armeijan sotilaiden kouluttamista.
 Reutersin lähteen mukaan Maliin voisi olla tulossa jopa tuhat Wagnerin sotilasta.
 Afrikassa Wagnerin sotilaat ovat toimineet mediatietojen mukaan muun muassa Sudanissa, Mosambikissa ja Keski-Afrikan tasavallassa. Yhtiön toimintaa on tulkittu osaksi  Venäjän tavoitetta kasvattaa vaikutusvaltaansa  Afrikan maissa.
 Malissa turvallisuusjoukkoja kouluttavat parhaillaan myös monet EU-maat, Suomi mukaan lukien. EU- ja YK-operaatioiden lisäksi Malissa on eurooppalaisia sotilaita Ranskan johtamissa operaatioissa.
 Nyt Saksa ja Ranska viestivät, että jatko on vaarassa, jos tiedot venäläisten palkkasotilaiden tulosta Maliin vahvistuvat.
 – Tämä [Wagnerin mahdollinen tulo Maliin] on ehdottomasti ristiriidassa meidän läsnäolomme kanssa. Sanon tämän niin, että menee perille, Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drian   sanoi tiistaina .
 Saksan puolustusministeri  Annegret Kramp-Karrenbauer  sanoi samaa keskiviikkona.
 – Jos Malin hallitus tekee tällaisia sopimuksia Venäjän kanssa, se on ristiriidassa kaiken sen kanssa, mitä Saksa, Ranska, EU ja YK ovat tehneet Malissa kahdeksan vuoden ajan, puolustusministeri tviittasi ja sanoi, että liittopäivien pitäisi tehdä johtopäätöksiä, jos tiedot vahvistuvat.
 Saksan puolustusministeriön mukaan asiasta ja mahdollisista seurauksista keskustellaan eurooppalaisten kumppanien kesken.
 Suomi nostamassa satsaustaan Malissa
 Suomesta Malissa on neljä sotilasta YK:n MINUSMA-rauhanturvaoperaatiossa ja 12 EU:n koulutusoperaatiossa.
 Suomessa valmistellaan parhaillaan lisäpanostusta EU-operaatioon.
 Presidentti  Sauli Niinistö  ja hallitus  linjasivat elokuussa , että sotilaiden määrää lisätään tänä vuonna 20:een. Ensi vuonna määrää on tarkoitus nostaa 55:een.
 Yle pyysi perjantaina haastattelua puolustusministeri  Antti Kaikkoselta  (kesk.) ja ulkoministeri  Pekka Haavistolta  (vihr.). Kumpikaan ministereistä ei kommentoinut asiaa kiireisiin vedoten.
 Malilaiset ja saksalaiset sotilaat korjasivat kuorma-autoa Koulikorossa, Malissa huhtikuussa 2016. Koulikorossa on parhaillaan myös suomalaisia sotilaita EU:n koulutusoperaatiossa. Michael Kappeler / EPA
 Pahamaineisen Wagner-yhtiön sotilaita on syytetty julmuuksista muun muassa Syyriassa. Lännessä Wagner yhdistetään Venäjän hallitukseen. Venäjä on kiistänyt yhteyden.
 Lännessä Wagnerin nähdään toimivan usein sellaisissa tilanteissa tai paikoissa, joissa virallinen Venäjä ei halua tai voi toimia avoimesti.
 Malissa Wagnerin sotilaiden tehtävänä olisi uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan muun muassa kouluttaa armeijaa ja suojata hallinnon edustajia.
 Yhtiön palveluksista maksettaisiin noin yhdeksän miljoonaa euroa kuussa.
 Venäjä kommentoi Reutersin uutista sanomalla, että Malissa ei ole Venäjän armeijan edustajia. Kremlin tiedottajan  Dmitri Peskovin  mukaan Venäjällä ei myöskään ole käynnissä virallisia neuvotteluja Malin hallinnon kanssa.
 Eurooppa pelkää terrorismin leviämistä
 Mali on ollut kriisissä lähes kymmenen vuotta. Maan keskushallinto ei pysty pitämään hallussaan koko valtavaa aluettaan. Länsimaita huolestuttaa erityisesti ääri-islamilaisten al-Qaidaan ja Isisiin linkittyvien ryhmien leviäminen.
 Turvallisuustilanne on heikentynyt viime aikoina entisestään, ja levottomuudet ovat levinneet kohti Malin eteläosia.
 Väkivaltaisuuksissa on kuollut tuhansia ihmisiä, ja satojatuhansia on joutunut pakenemaan kodeistaan. Levottomuudet ovat levinneet myös muihin Sahelin alueen maihin.
 Suomalaisia sotilaita on Malissa tällä hetkellä kahdella paikkakunnalla, pääkaupungissa Bamakossa ja Koulikorossa. Harri Vähäkangas / Yle
 Malin vakauttamiseksi on meneillään useita erilaisia kansainvälisiä operaatioita. Varsinaisissa taisteluissa Malin armeijan tukena ovat Ranskan vetämät operaatiot Barkhane ja Takuba. Niissä on yhteensä tuhansia sotilaita, Takuba-operaatiossa myös Suomen naapurimaista Ruotsista ja Virosta.
 Ranskassa Sahelin-operaatiot ovat epäsuosittuja, ja Ranska on perännyt muilta EU-mailta enemmän vastuuta Sahelin vakauttamisesta. Kesällä presidentti  Emmanuel Macron  ilmoitti Ranskan ajavan Barkhane-operaation vähitellen alas.
 Ranskan armeijan sotilaat partioivat maaseudulla Burkina Fasossa lähellä Malin ja Nigerin rajaa marraskuussa 2019.  Michele Cattani / AFP
 Kaikkia sotilaitaan Ranska ei Malista vedä. Se on huolissaan paitsi jihadististen ryhmien leviämisestä, myös Venäjän pyrkimyksistä kasvattaa vaikutusvaltaansa sen entisissä siirtomaissa.
 Reutersin diplomaattilähteiden mukaan Ranska koettaa nyt painostaa Malin hallitusta estääkseen sopimuksen Wagnerin kanssa.
 "Malilaiset haluavat yhteistyötä Venäjän kanssa"
 Malin hallitus on kommentoinut Wagner-keskustelua kertomalla, että se haluaa laajentaa suhteitaan turvallisuuden takaamiseksi. Minkäänlaista sopimusta Wagnerin kanssa ei toistaiseksi olisi allekirjoitettu.
 – Malilaiset haluavat lisää yhteistyötä Venäjän kanssa, Malin puolustusministeriön tiedottaja sanoi Reutersin mukaan.
 Malin yhteydet Venäjään eivät ole uusi asia.
 Malilaisia sotilaita koulutti maan itsenäistymisen jälkeen Neuvostoliitto, ja sotilaallinen yhteistyö jatkui myöhemmin Venäjän kanssa. Myös Malin nykyhallinnon johtajia on opiskellut Venäjällä.
 Malin pääkaupungissa Bamakossa juhlittiin vallankaappausta elokuussa 2020. Moussa Kalapo / EPA
 Kun välit entiseen siirtomaaisäntään Ranskaan ovat viilentyneet, yhteydenpito Venäjään on lisääntynyt.
 Ranskassa on epäilty, että Malin nykyjohtoon vetoaa Venäjän Afrikassa korostama puuttumattomuus. Se tarkoittaa, ettei Venäjä aseta sopimuksilleen esimerkiksi oikeusvaltiokehitykseen tai ihmisoikeuksiin liittyviä ehtoja.
 Malissa on tehty elokuun 2020 jälkeen  kaksi   sotilasvallankaappausta , ja  presidenttinä istuu nyt sotilasjuntan johtaja   Assimi Goïta . Sotilashallitus on luvannut järjestää vaalit ensi vuoden helmikuussa, mutta ulkomailla lupaukseen ei luoteta.
 Länsi-Afrikan maiden talousyhteisö ECOWAS ilmoitti tänään perjantaina pakotteista niille, jotka hidastavat Malissa paluuta normaaliin.
 Lue myös:
 Ranska iski lennokilla ääri-islamilaista terrorijärjestöä vastaan Länsi-Afrikassa – silti väkivalta Sahelin alueella jatkuu
 Eduskuntapuolueet haluavat lisää suomalaisia kriisinhallintajoukkoja Afrikkaan – Haavisto: Sahelin ja Malin tilanteita ei ratkaista pelkillä sotilailla
 Sotilaat astuvat johtamaan Malia ainakin kolmen vuoden siirtymäajaksi
 Venäjä yrittää palauttaa neuvostoajan asemansa Afrikassa – Kiinaan verrattuna se on kuitenkin pieni peluri

Venäläisiä palkkasotilaita puuhataan Maliin, jonne Suomi aikoo lähettää lisää sotilaita – Ranska ja Saksa viestivät, että operaatioiden jatko on vaarassa


Summary: Pohjoisen tuntureilla kuvataan Jalmari Helanderin uutta toimintaelokuvaa. Sitä varten rakennetut elokuvalavasteet ovat ihmetyttäneet paikallisia.

Suomen pohjoisimmassa kylässä Nuorgamissa on riittänyt viime aikoina ihmetyksen aihetta. Keskelle tunturimaastoa on ilmestynyt erikoisia rakennelmia, muun muassa palanut bensiiniasema Pulmankijärven tien varrelle.
 – Aluksi vähän ihmettelin, mikä ihme tämä uusi rakennus on, joka näyttää hyvin vanhalta. Sitten kuulin, että tänne on rakennettu elokuvarekvisiittaa, kertoo kylän asukas  Aslak Holmberg .
 Bensiiniasema näyttää paikan päältä katsottuna hyvin aidolta ja melkein tekisi mieli kokeilla, tuleeko tankista mitään. Taitaa kuitenkin olla parempi yhä täyttää tankki kylällä.
 – Ei näytä tämä kilpailijayritys kovin suositulta, naureskelee Holmberg.
 Aslak Holmberg on käynyt katselemassa erikoisia rakennelmia kotikylänsä lähettyvillä.  Kirsti Länsman / Yle
 Elokuvantekijät on otettu kylässä ilolla vastaan
 Elokuvalavasteet eivät seiso tuntureilla tyhjän takia. Utsjoella on syyskuussa alettu kuvata talvisodan aikaan sijoittuvaa  Sisu -nimistä toimintaelokuvaa. Elokuva kertoo kullankaivajasta, joka joutuu yksin taistelemaan saksalaissotilaita vastaan toisessa maailmansodassa pohjoisimmassa Suomessa.
 Elokuvan ohjaa  Jalmari Helander , jonka aiempiin ohjaustöihin kuuluvat esimerkiksi elokuvat  Rare Exports  ja  Big Game .
 Lue lisää:   Jalmari Helander ohjaa uuden Lappiin sijoittuvan Sisu-toimintaelokuvan – kuvaukset alkavat pian, Sony osti maailmanlaajuiset levitysoikeudet
 Elokuvantekijät ovat saanet apua kuvauksiin paikallisilta ja Metsähallitus on antanut luvan rakentaa elokuvalavasteita tuntureille, kertoo elokuvan tuottaja  Petri Jokiranta .
 – Meillä on mukana paikallisia ihmisiä. Me tarvitsemme kuljetusapua tuntureille ja majoitumme Nuorgamissa. Mehän emme pystyisi tekemään elokuvaa, elleivät paikalliset ole mukana. Meidät on otettu tosi hyvin vastaan, kiittelee Jokiranta paikallisia.
 Jokirannan mukaan elokuvalavasteet puretaan ja maa maisemoidaan heti, kun kuvaukset ovat purkissa.
 Tuottaja Petri Jokiranta kertoo, että he ovat tottuneet siihen, että elokuvan tekeminen aiheuttaa kiinnostusta paikallisissa.  Kirsti Länsman / Yle
 Elokuvalavasteet ovat herättäneet Nuorgamissa suurta mielenkiintoa ja ihmiset puhuvat niistä melkein taukoamatta. Se on piristänyt Nuorgamin kylän elämää.
 – On jännittävää, että jotakin tällaista uutta tapahtuu. Niin kauan kuin kaikki luvat on järjestetty niin kuin pitää, niin on vain hauskaa, että täällä tapahtuu jotakin tällaista. Elokuvateatterissa pääsee sitten katsomaan omaa kotiseutuaan, iloitsee Aslak Holmberg.

Palanut huoltoasema ja muita outoja rakennelmia ilmestyi Nuorgamin tunturimaastoon: alueella kuvataan suomalaista toimintaelokuvaa


Summary: Matti Apunen on Tampereen yliopiston työelämäprofessori ja Yleisradion hallituksen puheenjohtaja. Hänen mielestään yksi tämän ajan suuria ongelmia on somen aiheuttama keskustelukulttuurin muutos, joka on tehnyt poliittisten kompromissien tekemisestä vaikeaa.

Matti Apusen  mielestä sosiaalinen media on muuttanut keskustelukulttuuria ja tehnyt poliittisesta päätöksenteosta entistä vaikeampaa. Apunen pohti asiaa Puoli seitsemän -ohjelman vieraana.
 Eniten muutos näkyy Apusen mukaan siinä, että koko ajan sosiaalisessa mediassa esillä olevat poliitikot ovat menettämässä kyvyn sopia vaikeista asioista.
 – Kyllähän some on tehnyt sen, että kompromissien tekeminen politiikassa on tosi vaikeaa. Niitä kutsutaan lehmänkaupoiksi ikään kuin sinä olisi jotain väärää. Poliitikot ovat koko ajan framilla, yötä päivää sosiaalisessa mediassa. Politiikan perustuote, sopu, jää syntymättä, ja se minua huolestuttaa.
 Apusen mukaan pitäisi tunnustaa nykyistä herkemmin päätöksiin liittyvä epävarmuus. Nyt somessa joutuu esiintymään, kuin tietäisi kaiken.
 – Kun poliitikko tulee istunnosta, häneltä kysytään samantien kantaa tai hän joutuu kirjoittamaan Twitteriin 30 minuutin sisällä päivityksen, jossa lukitsee kantansa. Jos hän siitä kannasta sitten peruuttaa, kaikki sanovat, että olet takinkääntäjä.
 Apunen näkee keskustelukulttuurin muuttumisen niin isona ongelmana, että se uhkaa jo suomalaisen yhteiskunnan yhtä perusarvoa, luottamusta.
 – Suomi on aina ollut ylpeä siitä, että se on luottamusyhteiskunta. Jos tämä katoaa, meidän koko systeemi muuttuu. Keskustelukulttuuri näyttää ikävä kyllä menevän siihen suuntaan, että luottamus rapautuu.
 Katso tästä Matti Apusen koko haastattelu:

Matti Apunen on huolissaan somen keskustelukulttuurista: "Se uhkaa jo politiikan tekemistä ja suomalaista luottamusyhteiskuntaa"