Summary: Useimmat puolueet tukevat hakaristilipun julkisen käytön kriminalisointia.  Osa puolueista empii mahdollisen kiellon rajausta, mutta perussuomalaiset torjuu koko ajatuksen.

Useimmat eduskuntaryhmät olisivat valmiita kriminalisoimaan hakaristilipun julkisen käytön. Esimerkiksi Vihreideneduskuntaryhmän puheenjohtaja  Emma Kari  katsoo, että hakaristilipun julkinen käyttäminen Suomessa voidaan kieltää lailla.
 – Lainsäädännön on suojattava rasismilta ja syrjinnältä. Jos lainsäädäntö ei näin tee, sitä tulee korjata.
 Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Emma Kari katsoo, että lakia on muutettava, jos se ei suojaa rasismilta ja syrjinnältä.  Berislav Jurišić / Yle
 Kari toteaa, että mahdolliseen kieltoon liittyy kuitenkin haastavia rajanvetokysymyksiä.
 – On eri asia esittää tunnus vaikka museossa kuin käyttää sitä lietsoakseen vihaa, Kari kuvaa.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman katsoo, että hakaristin käytön julkisesti ei pitäisi olla Suomessa mahdollista. Markku Pitkänen / Yle
 SDP: Olemme valmiita tarvittaviin muutoksiin
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtmanin  mukaan hakaristilipun tai jonkun muun ihmisarvoa ja ihmisyyttä loukkaavan tunnuksen käyttöä ei pidä sallia Suomessa.
 Puolue haluaa kuitenkin odottaa ylemmän oikeusasteen ratkaisun käynnissä olevassa,  hakaristilipun käyttöä koskevassa oikeusprosessissa .
 – Mikäli ilmenee, että lainsäädäntö on tältä osin puutteellinen, olemme valmiita tarvittaviin muutoksiin. Tällöin tulee selvittää, onko oikea sääntelytapa yhden tunnuksen kieltäminen vai onko syytä kieltää yleisesti myös muiden ihmisarvoa halventavien tunnusten käyttö.
 – Juutalaisten joukkotuho on yksi ihmiskunnan historian kauhistuttavimmista rikoksista ja tapahtumaketjuista. Sitä historiaa ei tule unohtaa, eikä piilottaa, mutta sen ihannointi ja julkinen esittäminen on hyvin kyseenalaista. Natsi-ideologian julkista levittämistä ja julkista esittämistä tulee voida rajoittaa, Lindtman toteaa.
 Perussuomalaisten Ville Tavio katsoo, että kriminalisointi on liian järeä keino hakaristilipun käyttöä vastaan. Jani Saikko / Yle
 Perussuomalaisten Tavio: Yksilönvapaudet suurempi huoli
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  katsoo, ettei hakaristilippua ole tarpeen kieltää lainsäädännöllä.
 Tavio viittaa rikosoikeuden  ultima ratio  -periaatteeseen, jonka mukaan kriminalisointi on keino, jota tulisi käyttää vasta viimeisenä mahdollisena vaihtoehtona.
 – Mielestäni nyt ei ole kyseessä niin vakava yhteiskunnallinen ongelma, että siihen tarvitaan valtiovallan järeintä puuttumista.
 Tavio toteaa kantavansa suurempaa huolta kasvavista yksilönvapauden rajoituksista kuin hakaristilipun käytöstä suomalaisessa yhteiskunnassa.
 Käräjäoikeus: Lipun kantaminen ei ollut rikos
 Kysymyksen taustalla on  Helsingin käräjäoikeuden maanantaina antama  ratkaisu.
 Syyttäjä vaati viidelle itsenäisyyspäivänä vuonna 2018 Kohti Vapautta -kulkueessa marssineelle miehelle rangaistuksia kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Käräjäoikeus hylkäsi kaikki syytteet. Oikeus katsoi, että kulkueessa kannetut liput liitetään yleisesti 1940-luvun natsi-Saksan ideologiaan, johon kuului muun muassa juutalaisten vainot ja joukkotuhonta. Syytetyt ovat lippuja kantamalla levittäneet sen mukaista viestiä.
 Oikeuden mukaan syytetyt eivät kuitenkaan syyllistyneen kiihottamiseen kansanryhmää vastaan pelkällä hakaristilippujen kantamisella. Yksi peruste oli, että hakaristilippu ei ole Suomen laissa kielletty.
 Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  valittaa käräjäoikeuden päätöksestä.
 Myös Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  yllättyi ratkaisusta. Hän ennakoi, että hakaristilipun käytön kieltäminen nousee Suomessa keskusteluun, jos ylemmät oikeusasteet päätyvät samaan ratkaisuun kuin käräjäoikeus.
 – Se on ihan aiheellinen kysymys, jos tämä oikeudenkäynti johtaa siihen, että pykälä kiihottamisrikoksesta ei sovellu natsilipun kieltämiseen, Nuotio totesi maanantaina Ylelle.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kai Mykkänen sitoisi symbolien kiellon niiden käyttötapaan. Petteri Bülow / Yle
 Kokoomus: Uhkaavan symbolin käyttö oltava kiellettyä
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  sanoo, jonkin symbolin käyttö kiihottamisessa kansaryhmää vastaan tai uhkaavana eleenä on oltava kriminalisoitua.
 – Suhtaudun kuitenkin varauksellisesti siihen, mitkä symbolit erikseen luetellaan, Mykkänen sanoo.
 Mykkänen toteaa, että vastaan voi nyt tai tulevaisuudessa tulla hakaristin lisäksi muitakin symboleita, jotka liitetään esimerkiksi kansanryhmää vastaan kiihottamiseen.
 – Tässä täytyisi pystyä toimimaan kestävästi lainsäädännön osalta.
 Mykkäsen mielestä vuoden 2018 itsenäisyyspäivän kulkueessa hakaristiä käytettiin tavalla, jonka tulisi olla kiellettyä.
 – Silloin on tehtävä täsmennyksiä lainsäädäntöön, jos tuomioistuin tulkitsee, että tällä perusteella tuomiota ei voida antaa.
 Kristillisdemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtajan Päivi Räsäsen mukaan antisemitismia on vastustettava laajasti.   Petteri Bülow / Yle
 KD:n Päivi Räsänen: Hakaristiliput ovat vastenmielinen ilmiö
 Kristillisdemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsänen  sanoo, että kristillisdemokraattien eduskuntaryhmä on erittäin huolestunut juutalaisvastaisuudesta.
 Räsänen katsoo, että hakaristilippujen kieltämistä tulisi Suomessa "vakavasti pohtia".
 – Hakaristiliput katukuvassa ovat vastenmielinen ilmiö. Juutalaisvihaa on torjuttava muistuttamalla siitä, miten holokausti aikanaan eteeni. Korostamme kuitenkin laajaa antisemitismin vastaista työtä, pelkkä symbolin kieltäminen ei riitä.
 Keskusta Juha Pylväs sanoo, että keskusta on valmis lakimuutoksiin. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Keskusta: "Eivät kuulu Suomen kaduille"
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  toteaa, ettei ota  käräjäoikeuden ratkaisuun  mitään kantaa, koska prosessi on kesken.
 Hakaristilipun käytön rajoittaminen lailla on hänen mukaansa kuitenkin mahdollista.
 – Yleisellä tasolla natsilipun julkinen käyttö on tuomittavaa, ja keskustan eduskuntaryhmällä on valmius tarvittaviin lainsäädäntömuutoksiin.
 Pylväs perustelee kantaa vastauksessaan kirjoittamalla, että "kansamurhaan ja muihin synkkiin rikoksiin syyllistyneen natsihallinnon liput eivät kuulu Suomen kaduille."
 Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtajan Jussi Saramon mukaan on selvää, että hakaristilippujen "julkinen heiluttelu" tulisi kieltää, kuten joissakin muissakin maissa on tehty. Benjamin Suomela / Yle
 Vasemmistoliiton Saramo: "Odotetaan hovioikeuden ratkaisu"
 Vasemmistoliiton ryhmyri  Jussi Saramo  korostaa, että lainsäädäntömuutoksiin asiassa ei ole syytä ryhtyä, ennen kuin hovioikeus on ratkaissut, syyllistyttiinkö itsenäisyyspäivänä 2018 rikokseen hakaristilipuja kantamalla.
 Saramon mukaan on kuitenkin selvää, että hakaristilippujen "julkinen heiluttelu" tulisi kieltää, kuten joissakin muissakin maissa on tehty.
 – Syy siihen, miksi se lippu on kielletty muualla ja miksi sen pitäisi olla kielletty meilläkin on se, että se edustaa silkkaa pahuutta. On surullista, että meidänkin yhteiskuntamme on taantunut niin, että tästä ylipäätään tarvitsee keskustella.
 RKP: Hakaristilippu on erityisen voimakas symboli
 RKP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Anders Adlercreutz sanoo, että käräjäoikeuden ratkaisu (syytteiden hylkääminen) on herättänyt keskustelua myös oikeusoppineiden parissa. Johan Hagström / RKP
 RKP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Anders Adlercreutz  sanoo, että puolue "ei sulje pois" lainsäädäntötoimia.
 – Hakaristilippu on Euroopan historiasta johtuen erityisen voimakas symboli, ja käräjäoikeuden päätös on herättänyt keskustelua myös oikeusoppineiden parissa.
 Adlercreutzin mukaan nyt kannattaa odottaa, mitä hovioikeus tekee.
 – Hovioikeuden päätöksen jälkeen on aika arvioida jatkoa, emmekä sulje pois lainsäädäntötoimia. Asia ei kuitenkaan juridisesti esimerkiksi tarkkarajaisuuden näkökulmasta ole aivan yksinkertainen.
 Ano Turtiainen: Kieltäminen on loputon suo
 Valta kuuluu kansalle -puoluetta (VKK) perustava kansanedustaja  Ano Turtiainen  torjuu ajatuksen hakaristilipun kieltämisestä.
 Turtiaisen mukaan kielloilla syyllistytään helposti tukemaan sitä, mitä on tarkoitus vastustaa. Hänen mukaansa minkään lipun julkista käyttöä ei pidä kieltää laissa, koska ilmiö voisi levitä.
 – Kieltämisen tie on kuin loputon suo, Turtiainen kysyy.
 Yle kysyi tätä juttua varten kaikkien eduskuntaryhmien edustajilta, pitäisikö hakaristilipun julkinen käyttö kieltää laissa. Nyt-liikkeen  Harry Harkimo  ei vastannut kyselyyn.
 Lue lisää:
 Oikeus vapautti hakaristilippuja kantaneet syytteistä – pelkkä lippujen kantaminen ei ollut kiihottamista kansanryhmää vastaan
 Valtakunnansyyttäjä määräsi syytteitä kansanryhmää vastaan kiihottamisesta – hakaristiliput liikaa mielenosoituksessa

Valtaosa eduskuntaryhmistä on valmis kieltämään hakaristilipun lailla, perussuomalaiset  ja Ano Turtiainen eivät


Summary: Asuntorahoittaja Hypon tuoreen asuntomarkkinakatsauksen mukaan asuntojen hinnat nousevat nopeimmin yli kymmeneen vuoteen. Kovimman nousun odotetaan olevan ohi.

Asuntomarkkinat käyvät edelleen kuumina, hinnat nousevat vauhdilla ja korkotason odotetaan pysyvän matalana vielä pitkään.
 Tilastokeskuksen  tuoreiden tietojen mukaan vanhat osakeasunnot olivat heinäkuussa 3,1 prosenttia vuodentakaista kalliimpia, ja hinnannousu jatkui suurimmissa kaupungeissa – eniten Helsingissä, missä nousua oli 6,2 prosenttia vuodentakaiseen verrattuna.
 Asuntomarkkinakatsauksensa julkisti hiljattain myös asuntorahoittaja Hypo. Yle keräsi Hypon tuoreen katsauksen pohjalta viisi asuntomarkkinoilla näkyvää ilmiötä juuri nyt.
 1. Asuntojen hinnannousu nopeinta kymmeneen vuoteen
 Hypo ennustaa asuntojen hintojen nousevan tänä vuonna kolme prosenttia koko maassa ja 5,5 prosenttia pääkaupunkiseudulla. Hinnannousu on Hypon mukaan nopeinta yli kymmeneen vuoteen. Kovinta nousu on kasvukolmiossa: Helsingissä, Tampereella ja Turussa.
 Pääekonomisti  Juhana Brotheruksen  mukaan korona-aikana isojen asuntojen hintakehitys on ollut pieniä nopeampaa – vielä ennen koronaa oli päinvastoin.
 – Nyt haetaan isompaa. Koko 2010-luku elettiin aikaa, jolloin yksiöiden hinnat nousivat isojen asuntojen hintoja nopeammin kasvukeskuksissa. Tämä kehitys on nyt pysähtynyt tai kääntynyt jopa toiseen suuntaan, Brotherus sanoo.
 Ostajien kiinnostusta lisäneliöihin selittää muun muassa yleistyneen etätyön ja kotoilun tuoma tilantarve. Toisaalta myös  yksinasuvien määrä  on koko maassa kasvanut, mikä ylläpitää yksiöiden kysyntää.
 Brotherus arvioi, että asuntomarkkinoiden kovin hinnannousu alkaa nyt taittua. Hypon ensi vuodelle ennustama kasvu on pääkaupunkiseudulla 3,5 prosenttia ja koko maassa prosentin.
 – Palvelut palailevat, euroja on käytettäväksi muuhunkin kuin omaan kotiin. Samalla kasvukeskuksissa uudistuotanto on hyvin aktiivista, ja tarjontaa tulee lisää.
 Lue myös:   Korona-aika paisutti suomalaisten säästöt: Yle selvitti, mihin kaikkeen rahat käytetään – ja nousevatko matkakuumeen lisäksi myös hinnat
 2. Sokkotarjoukset ja rakkauskirjeet rantautuivat Suomeen
 Vilkkaassa asuntomarkkinassa Suomeen on pesiytynyt uusia, ulkomailta rantautuneita kummallisuuksia.
 Tällaisia ovat esimerkiksi ostotarjouksen yhteydessä lähetettävät “rakkauskirjeet” tai “terveiset myyjälle”, joilla ostaja pyrkii perustelemaan, miksi asunto pitäisi myydä juuri hänelle. Asunto ei välttämättä enää menekään eniten tarjonneelle.
 – On tiedossa useampia tapauksia, joissa korkein tarjous ei ole voittanut, vaan on haluttu myydä parhaaksi katsotulle ostajalle. Jos myyjä tekee pääkaupunkiseudulla joka tapauksessa 50 000 euron voitot asuntoa myydessään, voi olla, ettei parin tuhannen euron heitto tarjouksissa tunnu enää niin keskeiseltä.
 Maailmalta ovat rantautuneet myös sokkokaupat, jotka ovat Suomessakin levinneet asuntosijoittajien keskuudesta oman asunnon ostajiin. Brotheruksen mukaan esimerkiksi Yhdysvalloissa jopa kaksi kolmesta ostajasta on alkuvuonna tehnyt tarjouksen asuntoa näkemättä.
 Sokkona tarjoaminen voi olla joillekin keino päästä mukaan vähintään hintaneuvotteluihin, jos näytöt ovat täynnä ja useampi asunto on jo vilkkaassa markkinassa mennyt ohi sormien.
 Asuntorahoittaja ei sokkotarjouksia kuitenkaan suosittele, koska hätäilty virhekauppa voi kalvaa pitkään.
 – Kannattaa tutustua rauhassa papereihin ja käydä kokemassa ja näkemässä asunto henkilökohtaisesti, jotta se on varmasti omien toiveiden mukainen.
 Hypon pääekonomisti Juhana Brotheruksen mukaan sokkotarjoukset ja "rakkauskirjeiden" lähettely ovat Suomessa marginaali-ilmiöitä, mutta kertovat kuumina käyvistä markkinoista. Esa Fills / Yle
 3. Salamakaupat ja pyyntihinnan ylittävät tarjoukset ovat nousukauden ilmiöitä
 Hypon katsauksen mukaan kasvukeskuksissa asunnoista maksetaan nyt usein yli pyyntihinnan ja asunnot liikkuvat suosituimmilla alueilla niin nopeasti, että edes näyttöjä ei välttämättä järjestetä.
 Tarjouskaupan yleistyminen myös isoissa kohteissa on kuitenkin osaltaan hälventänyt salamakauppaa. Tarjouskaupassa ostajat tekevät tarjouksia määritellystä lähtöhinnasta ylöspäin.
 – Aiemmin tarjouskauppaa on käyty lähinnä yksiöistä, mutta nyt niitä on nähty jopa miljoona-asunnoista. Se kertoo erittäin kuumasta asuntomarkkinasta, Brotherus sanoo.
 4. Vuokramarkkinoilla edelleen viileää
 Asuntokauppa toipui ensimmäisen koronakevään romahduksen jälkeen nopeasti, mutta vuokramarkkinoihin kriisi on iskenyt kovemmin.
 Vuokra-asuntojen kysyntä on laskenut, kun moni opiskelija ei etäopintoihin siirryttyä muuttanutkaan opiskelupaikkakunnalleen, ja matkailun pysähtyminen vei turistit Airbnb-kohteista.
 Palvelutyöntekijöiden vaikea työtilanne osuu vuokramarkkinoihin voimakkaasti. Matalapalkkaisten palvelualojen työntekijöistä huomattava osa on vuokra-asujia.
 Vuokrat ovat jääneet hintakehityksestä jälkeen jopa pahemmin kuin tilastot antavat ymmärtää, arvioidaan Hypon katsauksessa. Syynä on Hypon mukaan se, että virallisista tilastosta puuttuvat yksityisten vuokranantajien ilman asumistukea maksettavat vuokrat, jotka ovat kaikkein kovimman hintakilpailun kohteena.
 – Pitkään vuokrat nousivat nopeammin kuin asuntojen hinnat, mutta nyt tämä on kääntynyt päälaelleen, ja hinnat nousevat vuokria nopeammin.
 Brotheruksen mukaan vuokramarkkinoiden hidastuminen on saanut osan piensijoittajista myymään kohteitaan, mutta isot institutionaaliset sijoittajat puolestaan ovat pyrkineet lisäämään omistuksiaan.
 – Aktiivisia markkinoilla ovat olleet ne vuokranantajat, joiden tase kestää tyhjiä kuukausia tai vaikeampaa vuokrattavuutta. Osa piensijoittajista taas on realisoinut kohteensa, kun myyntimarkkina toimii, mutta vuokramarkkina ei.
 Lue myös:
 Milloin korot nousevat, onko Helsingin asuntojen hinnoissa kupla? Kysyimme ekonomisteilta kuusi kysymystä asuntomarkkinoista
 Vuokrien nousu pysähtynyt miltei kaikissa kaupungeissa – kaksioita vuokrataan vähemmän, kun etätyöahtaudesta halutaan isompiin asuntoihin
 Tarjouskaupalla menee nyt isompiakin koteja. Suosituilla alueilla asuntokaupoilla saa olla nopea, sillä ostajia riittää. Tiina Jutila / Yle
 5. Uudisrakentaminen ennätyslukemissa – Nurmijärvi-ilmiötä ei tullutkaan
 Kesäkuussa aloitettiin yli 6 500 uuden asunnon rakentaminen, mikä on suurin lukema sitten vuoden 2000 toukokuun. Yli puolet näistä kodeista rakennetaan pääkaupunkiseudulle ja Tampereelle.
 Brotheruksen mukaan tämä on yksi osoitus siitä, että kaupungistuminen jatkuu eikä korona-aikana  povattu  massamuutto pois kaupungeista näytä toteutuvan.
 – Asuntojen hinnat kertovat siitä, mikä on ostajien maksukyky ja -halu. Kun hinnat nousevat nopeimmin kaupunkimaisessa ympäristössä, se kertoo, että siellä ollaan valmiita maksamaan ja kaupungin imu on hyvin vahva.
 Kaupungistumiskehityksen jatkumisen puolesta puhuu Brotheruksen mukaan sekin, että myös uudistuotanto keskittyy vahvasti kasvukeskuksiin.
 Lue myös:
 Milloin korot nousevat, onko Helsingin asuntojen hinnoissa kupla? Kysyimme ekonomisteilta kuusi kysymystä asuntomarkkinoista
 Pitääkö asuntovelallisen huolestua inflaatiosta? Kokeile laskurilla, miten koronnousu vaikuttaa lainakuluihisi
 Euroopan keskuspankki kiihdyttää pandemiaan liittyviä velkaostojaan – EKP:n uusi strategia tarkoittaa, että korot pysyvät matalina arvioitua pidempään

Sokkotarjoukset ja "rakkauskirjeet" rantautuivat Suomenkin asuntokaupoille – listasimme viisi kuumilla asuntomarkkinoilla juuri nyt näkyvää ilmiötä


Summary: Apple ja Google vaativat, että sovelluksissa tehdy ostot tapahtuvat niiden maksujärjestelmien kautta. Apple ja Google keräävät jopa 30 prosentin välityspalkkion sovelluksissa tehdyistä maksuista. Etelä-Korea on ensimmäinen valtio, joka kieltää tämän.

Etelä-Korean parlamentti on hyväksynyt lakiesityksen, joka kieltää sovelluskauppoja vaatimasta niiden omien maksujärjestelmien käyttöä sovelluksissa. Käytännössä laki tarkoittaa sitä, etteivät Apple ja Google voi enää pakottaa eteläkorealaisia ohjelmistokehittäjiä käyttämään yhtiöiden omia maksujärjestelmiä sovelluksissa tehtävissä ostoksissa.
 Tällä hetkellä Apple ja Google velvoittavat sovelluskehittäjiä käyttämään yhtiöiden omia maksujärjestelmiä, jolloin ne voivat periä jopa 30 prosentin välityspalkkioita sovelluksissa tehdyistä digitaalisista ostoksista.
 Esimerkiksi kun iphonea käyttävä asiakas aloittaa sovelluksen kautta Spotifyn kuukausitilauksen, Apple ottaa tilauksesta 30 prosenttia joka kuukausi. Jos asiakas tekee tilauksen Spotifyn verkkosivujen kautta, suoratoistopalvelu saa täyden hinnan itselleen.
 Spotify ja monet muut teknologiayhtiöt pitävät Applen ja Googlen ehtoja epäoikeudenmukaisina. Komission suuruuden lisäksi yhtiöt ovat nostaneet esille sen, että Apple ja Google usein kilpailevat samoilla markkinoilla omilla sovelluksillaan. Näiden sovellusten ei tarvitse maksaa 30 prosentin “veroa”. Välityspalkkio tarjoaa siis kilpailuedun Applen ja Googlen omille sovelluksille.
 Euroopan komissio totesi huhtikuussa , että Applen menettely vääristää kilpailua. Eurooppalainen lainsäädäntö aiheesta on yhä kesken.
 Etelä-Korea sen sijaan on ensimmäinen valtio, joka lainsäädännön avulla kieltää maksujärjestelmien sitomisen sovelluskaupassa myytäviin sovelluksiin. Se miksi näin tapahtuu juuri Etelä-Koreassa johtuu siitä, että Google ilmoitti aikaisemmin tänä vuonna luopuvansa eteläkorealaisia kehittäjiä koskevasta erivapaudesta, joka vapautti kaikki paitsi pelejä kehittäneet yhtiöt maksamasta välityspalkkioita.
 Apple haluaa osuutensa virtuaalisista joogatunneista
 Sovelluskauppojen keräämät välityspalkkiot ovat nousseet esille viimeisen vuoden aikana useasti. Apple ja Google ovat perustelleet niiden tarvetta turvallisuudella, helppoudella ja käyttäjien yksityisyyden suojalla. Kriitikot pitävät niitä duopoliaseman väärinkäyttönä.
 Sovelluskauppojen nykyisten sääntöjen mukaan jopa 30 prosenttiin nouseva välityspalkkio koskee digitaalisia tuotteita, eli juuri suoratoistopalveluita ja esimerkiksi mobiilipelejä. Fyysisten tuotteiden kohdalla sovellusten ei tarvitse maksaa välityspalkkiota.
 Koronapandemian aikana tämä rajanveto kävi selväksi monelle pienyrittäjälle, kun koulutukset ja liikuntatunnit siirtyivät virtuaalisiin ympäristöihin. Aikaisemmin fyysisiä liikuntatunteja välittäneet sovellukset joutuivat yhtäkkiä maksamaan samoista, nyt vain virtuaalisista, tunneista 30 prosenttia Applelle, koska  yhtiö katsoi kyseessä olevan digitaalinen palvelu .
 Applen linja sai kovaa kritiikkiä. Moni ihmetteli, miten maailman arvokkain yhtiö voi vaatia pandemian keskellä talousahdingossa olevilta yksityisyrittäjiltä 30 prosentin osuutta näiden palkkioista. Lopulta Apple suostui pitkin hampain luopumaan hetkeksi 30 prosentin välityspalkkiosta virtuaalisten joogatuntien kohdalla.
 Myönnytys oli kuitenkin poikkeus. Muuten Apple ja Google ovat puolustaneet keräämiään välityspalkkioita tiukasti. Molemmat käyvät asian tiimoilta useita oikeustaisteluita, joista eniten julkisuutta on saanut  peliyhtiö Epic Gamesin ja Applen välinen kamppailu .
 Yhtiöt ovat muutenkin hallinneet sovelluskauppojaan kovalla otteella. Etelä-Korean uusi laki puuttuu myös tähän. Se vaatii, että Apple ja Google eivät voi vitkutella sovellusten hyväksymisen kanssa, eivätkä yhtiöt voi poistaa sovelluksia kaupoistaan ilman tarkkoja perusteluja.
 Myönnytyksiltä näyttäviä eleitä
 Apple ja Google ovat toki tehneet joitakin myönnytyksiksi tulkittavia päätöksiä. Viime vuoden loppupuolella  Apple ilmoitti laskevansa alle miljoona dollaria vuodessa tienaavien sovellusten välityspalkkion 30 prosentista 15 prosenttiin .
 Tämä päätös koskee noin 98 prosenttia kaikista App Storessa tarjolla olevista sovelluksista. Näiden lukujen valossa päätös näytti merkittävältä myönnytykseltä. Tosiasiassa nämä sovelluskehittäjät vastaavat alle viittä prosenttia Applen sovelluskaupan liikevaihdosta.
 Pari kuukautta myöhemmin Google seurasi Applea ja ilmoitti vastaavanlaisesta linjauksesta.
 Kumpikaan yhtiöistä ei kärsi valtavia taloudellisia tappioita myönnytyksistään.  Uutissivusto CNBC:n  haastattelema analyytikkoyhtiön mukaan Apple menettää muutoksen myötä alle 3 prosenttia ja Google noin 5 prosenttia sovelluskauppojensa liikevaihdosta. Toki kyse on sadoista miljoonista euroista, mutta Applen ja Googlen tapauksessa nämä ovat melko pieniä lukuja.
 Toinen merkittävältä muutokselta näyttänyt ele nähtiin viime viikolla, kun Apple ilmoitti antavansa ohjelmistokehittäjille luvan kertoa asiakkailleen vaihtoehtoisista tavoista maksaa ostokset. Tähän asti App Storen säännöt ovat siis kieltäneet esimerkiksi Spotifyta kertomasta asiakkailleen, että se mieluusti ottaisi tilaukset verkkosivujensa kautta.
 Oikeastaan tätä Spotify ei voi vieläkään tehdä sovelluksessa, mutta nyt Apple antaa sille luvan lähettää asiakkailleen sähköpostia aiheesta. Ensin sovellusten on vain saatava asiakkailtaan lupa tähän, mikä voi olla haastavaa, koska sovellukset eivät voi suoraan sanoa, että sähköpostissa odottaisi ehdotus maksutavan vaihdosta. Tämän Applen säännöt kieltävät yhä.
 Laupeuden sijaan tämä osoittaa, kuinka tiukasti Apple hallinnoi asiakassuhteita. Eikä Apple tehnyt tätäkään päätöstä spontaanisti, vaan se liittyy Yhdysvalloissa yhtiötä vastaan nostettuun joukkokanteeseen, jonka yhtiö sai nyt sovittua. Tästä syystä päätös koskee vain yhdysvaltalaisia sovelluskehittäjiä.
 Välityspalkkiot tuottavat miljardeja
 Tähän asti sovelluskauppoja hallitsevat teknojätit ovat saaneet määrittää itse säännöt miten haluavat. Paineessa ne ovat antaneet periksi juuri sen verran kuin ovat katsoneet sopivaksi.
 Etelä-Korean päätös voi kuitenkin muuttaa tilannetta. Lainsäätäjät ympäri maailmaa ovat tiukentaneet suhtautumistaan teknologiayhtiöihin, kukin omista lähtökohdistaan. Etelä-Korean esimerkki voi innoittaa myös muita maita ottamaan vastaavanlaisia lakeja käyttöön.
 Apple ja Google ovatkin varoitelleet Etelä-Korean lain vaaroista. Yhtiöiden mukaan maksujärjestelmien avaaminen johtaisi huonompiin käyttökokemuksiin, lisäisi huijauksia ja heikentäisi käyttäjien yksityisyyden suojaa.
 Yhtiöiden rahoittamat etujärjestöt ovat viime kuukausina lobanneet ahkerasti amerikkalaisia viranomaisia ja poliitikkoja, jotta ne puuttuisivat Etelä-Korean suunnitelmiin. Järjestöjen mukaan laki rikkoo Yhdysvaltain ja Etelä-Korean välisiä kauppasopimuksia.
 Yhdysvaltain kauppaviranomaiset ovat ilmoittaneet seuraavansa tilannetta, mutta sen voimakkaampia kannanottoja ei ole kuulunut. Tämä on poikkeuksellista, sillä yleensä ne nousevat heti puolustamaan amerikkalaisten yritysten toimintaedellytyksiä.
 Maltillinen linja johtuu siitä, että  Yhdysvaltain hallinnossa on noussut vastaavanlaisia ajatuksia kuin Etelä-Koreassa . Teknologiayhtiöiden valta-asemaa pyritään suitsimaan lakialoitteilla, joilla on sekä demokraattien että republikaanien tuki. Kaksi viikkoa sitten molempien puolueiden senaattorit  esittelivät lakialoitteen , joka kieltäisi Applelta ja Googlelta omien maksujärjestelmien vaatimisen, aivan kuten Etelä-Korean mallissa.
 Jos Etelä-Korean lainsäädäntö omaksutaan laajasti ympäri maailmaa, sillä on huomattavia vaikutuksia Applen ja Googlen tulokseen. Esimerkiksi Applen palveluliiketoiminnan liikevaihto oli viime vuonna lähes 45,5 miljardia euroa, josta  arviolta vajaa puolet tulee juuri maksuliikenteestä otetuista välityspalkkioista .
 Tulevaisuudessa nämä luvut vain kasvavat. Tämän vuoden ensimmäisellä puoliskolla sovelluksissa käytettiin  ennätykselliset 55 miljardia euroa .
 Lue myös:
 Raportti: Digijätit pyrkivät vaikuttamaan EU:n päätöksentekoon enemmän kuin koskaan  – teknologia-ala syytää lobbaukseen satamiljoonaa vuosittain
 Teknologiajätit halutaan kuriin lakipaketilla, joka mullistaisi Piilaakson toimintatavat – näin kuusi lakiesitystä vaikuttaisi alustoihin
 Brysselissä on käynnissä taistelu siitä, miten sinä voit käyttää internetiä – Google ja muut digijätit valjastivat käyttöönsä miljoonien eurojen lobbariarmeijan
 Analyysi: Oikeudessa alkaa tänään kamppailu hittipeli Fortnitesta ja samalla kaikkien sovelluskauppojen tulevaisuudesta

Teknoyhtiöiden rahasammot uhattuina – Apple ja Google eivät voi enää pakottaa sovelluskehittäjiä käyttämään maksujärjestelmiään Etelä-Koreassa


Summary: Tuoreen yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan viruksilta suojaavat FFP2-maskit eivät istu naisten kasvojen muotoon tarpeeksi tiukasti. Myös parrakkailla miehillä maski vuotaa. Huonosti istuva maski lisää tartuntariskiä esimerkiksi terveydenhuollossa.

FFP2-kasvomaskit suojaavat huonommin naisia kuin miehiä, selviää yhdysvaltalaisesta tutkimuksesta. Myöskään parrakkailla miehillä FFP2-maskit eivät asettuneet kasvoille tarpeeksi hyvin.
 Tutkimus on julkaistu  European Medical Journalissa  ja siitä kertoi ensimmäisenä Suomessa  Helsingin Sanomat .
 Yhdysvaltalaistutkijoiden mukaan sukupuolten eroa maskien toimivuudessa selittää se, että maskit eivät asetu riittävän tiiviisti naisten kasvoille. Maskin tulee olla tiivis, jotta se suojaa esimerkiksi viruksilta tarpeeksi hyvin.
 Asiaa selvitettiin terveydenhuollon henkilöstölle tehdyssä testissä. Miesten sovitustesteissä yli 30 miehellä 141:stä testatusta maski ei asettunut kunnolla kasvoille. Tämä kuitenkin selittyi sillä, että 31 miehellä syynä huonoon istuvuuteen oli parta. Vain kolmessa tapauksessa vuotoon syynä oli joku muu.
 Kun aineistosta poistettiin partamiehet, ilmeni että naisilla maski suojaa paljon miehiä huonommin.
 Naisista maski vuoti 13 naisella 195 tutkitusta. Näin naisten maskien virheprosentti oli miltei seitsemän, kun se parrattomilla miehillä oli vajaat kolme.
 Naisilla kasvojen luut pienemmät
 Tutkijoiden mukaan syynä vuotoon oli etupäässä se, että naisten kasvojen luut olivat liian pienet maskin kokoon nähden.
 Tutkimuksessa esitettiin huoli siitä, että suojavarusteet varsinkin terveydenhuollossa on suunniteltu miesten mittoihin. Yksinomaan varusteiden pienempi koko ei riitä, vaan muutakin istuvuutta on mietittävä. Miesten ja naisten vartaloiden mittasuhteet ovat erilaisia.
 Tutkijat muistuttavat, että varusteiden väärä koko ei ole uusi ongelma, mutta koronapandemia on tehnyt siitä akuutin vaaran varsinkin terveydenhuollon ammattilaisille. Heistä valtaosa on naisia. Myös potilaat vaarantuvat, mikäli ammattilaisten suojavarusteissa on puutteita.
 FFP2-maskien huono istuvuus on ongelma myös muissa ammateissa työskenteleville naisille. Esimerkiksi rakennustyömailla ja muissa pölyisissä tai hiukkasia erittyvissä ympäristöissä työskentelevät naiset eivät välttämättä pysty suojaamaan itseään tarpeeksi.
 Myös etnisten ryhmien kasvojen muodoissa on eroja. Iso osa esimerkiksi Yhdysvalloissa työskentelevistä terveydenhuollon ammattilaisista on etniseltä taustaltaan afroamerikkalaisia, aasialaisperäisiä tai latinoja. He ovat saaneet valkoihoisia hoitajia enemmän tartuntoja, mutta mistä se johtuu, sitä ei ole vielä tutkimuksissa selvitetty.

Tutkimus: FFP2-maski suojaa heikommin naisia – ja parrakkaita miehiä


Summary: 4H-yhdistys ostaa tänä vuonna puolukkaa erityisesti pohjalaismaakunnissa. Marjoja voi tuoda  yhdistysten ostopisteille siihen asti, että kiintiö täyttyy. Tänä vuonna ostetaan myös pihlajanmarjoja.

4H-yhdistykset ostavat tänä syksynä puolukkaa 40 pisteessä Suomessa.
 Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Suomen 4H-yhdistysten aluejohtaja  Tuija Saarimäki  uskoo puolukoita tulevan hyvin tänä vuonna.
 – Nyt odotetaan vielä parempaa satoa kuin viime vuonna. Viime vuonnakin tuli hyvin, mutta nyt näyttää, että puolukoita on vielä enemmän.
 Jo ensimmäinen ostopäivä näytti lupaavalta. Esimerkiksi Ilmajoella puolukoita tuotiin ostettavaksi maanantaina niin suuri erä, että kaikki ostopisteen laatikot täyttyivät ennen varsinaisen oston alkua.
 Kurikan marja-asemalla laatikot täyttyivät tasaista tahtia maanantain aikana.
 Mitään päiväkohtaista kiintiötä puolukoiden vastaanottamiselle ei ole, vaan marjoja saa tuoda niin kauan kuin laatikoita riittää.
 Puolukan osto kestää yleensä 3–4 viikkoa. Oston loppumisesta ilmoitetaan etukäteen.
 – Vielä en osaa sanoa mitään tiettyä päivämäärää, mutta olemme pyrkineet ilmoittamaan hyvissä ajoin, ettei käy niin, että kukaan olisi turhaan käynyt, Saarimäki sanoo.
 Nyt ostetaan pihlajanmarjojakin
 4H-yhdistyksen puolukan osto alkoi euron kilohinnalla. Se on ollut lähtöhinta useina vuosina aiemminkin.
 Hintaa voidaan muuttaa sen mukaan, kuinka paljon puolukkaa tuodaan yhdistyksille.
 – Jos sitä tulee huonosti, niin hinta saattaa nousta. Jos sitä tulee tosi hyvin, niin voi olla, että se siitä laskee. Seuraamme, miten sitä tulee ympäri Suomen, Saarimäki kertoo.
 4H:n ostopisteet keskittyvät Etelä-Pohjanmaalle, Keski-Pohjanmaalle ja Pohjois-Pohjanmaalle. Kolme ostopistettä sijaitsee näiden maakuntien ulkopuolella, Virroilla, Kihniössä ja Multiassa.
 Pohjanmaalla 4H-yhdistys ei ota puolukoita vastaan, sillä aiempina vuosina marjoja on tuotu niin vähän, ettei toiminta ole kannattavaa.
 Tänä vuonna osa yhdistyksistä ottaa vastaan myös pihlajanmarjoja muutaman vuoden tauon jälkeen. Viimeksi niitä ostettiin vuonna 2017.
 Pihlajanmarjojen ostokiintiö on 20 000 – 30 000 kiloa. Osto lopetetaan, kun marjoja on tuotu riittävästi.
 Lue seuraavaksi :
 Helteet kuivattivat mustikan, ja se oli puolukan onni: puolukan kimpussa hääränneiden pölyttäjien työn tuloksena odotettavissa on nyt hyvä puolukkasato
 Kymmenet thaimaalaiset marjanpoimijat aloittavat urakkansa Itä-Suomessa – Marjayrittäjä: "Koronan suhteen loppukausi on jo selkeästi helpompi"

Puolukkasato näyttää viime vuotista paremmalta – 4H-yhdistyksen laatikot täyttyivät Ilmajoella jo ennen kuin puolukan osto ehti alkaakaan


Summary: UPM haluaisi sopia työehdoista Paperiliiton kanssa liiketoiminta-aluekohtaisesti. Yhtä sopimusta vaativa Paperiliitto syyttää UPM:ää uhkailusta ja arvioi, että palkat voisivat tippua metsäjätin ratkaisun myötä vähintään kolmanneksella.

Metsäteollisuusyhtiö UPM  kertoo varautuvansa  järjestämään työntekijöidensä työehdot vuodenvaihteen jälkeen täysin ilman työehtosopimuksia.
 Ilmoituksen taustalla on UPM:n ja alan palkansaajia edustavan Paperiliiton kiista siitä, miten yhtiössä työskentelevien työehdoista sovitaan tulevina vuosina.
 Metsäjätti on pyrkinyt käynnistämään liiketoiminta-aluekohtaiset työehtosopimusneuvottelut Paperiliiton kanssa. Paperiliitto ei ole tähän suostunut. Sen sijaan liitto on edellyttänyt yhtä, koko yhtiön kattavaa sopimusta.
 – Mikäli UPM:n liiketoiminnat eivät saa Paperiliitosta sopimuskumppania, ne varautuvat järjestämään työehdot vuodenvaihteen jälkeen ilman työehtosopimuksia toiminnan jatkuvuuden ja palkanmaksun turvaamiseksi, UPM kertoo tämänpäiväisessä tiedotteessaan.
 – Tällöin toimittaisiin työlainsäädännön, UPM:n käytäntöjen ja henkilökohtaisten työsopimusten varassa.
 Tämä tarkoittaisi käytännössä sitä, että monia työehtosopimuksen tasolla neuvoteltuja kirjauksia ei välttämättä enää noudatettaisi. Työehtosopimukseen perustuvat muun muassa luottamusmiesjärjestelmä sekä erilaiset edut.
 Paperiliitto: Palkka putoaisi ja lisät jäisivät pois
 UPM:llä on kaikkiaan kuusi liiketoiminta-aluetta, joita ovat muun muassa vaneriliiketoiminta, sellu, graafiset paperit ja erikoispaperit.
 Viidellä liiketoiminta-alueella Paperiliitto on yhtiön sopimuskumppani. Paperiteollisuuden nykyinen työehtosopimus on voimassa joulukuun loppuun saakka.
 Paperiliitto arvioi, että  ratkaisun myötä keskimääräinen UPM:ssä liiton sopimusalalla työskentelevän palkka putoaisi vähintään kolmanneksella.
 Liiton tietojen mukaan ilta- ja yötyölisät maksettaisiin, mutta työehtosopimuksella sovitut muut lisät jäisivät pois.
 – Rajut heikennykset työehtoihin eivät yllätä. Nämä samat tavoitteet UPM olisi esittänyt Paperiliitolle, jos olisimme aloittaneet UPM:n vaatimalla tavalla liiketoimintakohtaiset neuvottelut. Edelleen Paperiliiton lähtökohtana on yhtiökohtainen sopimus, Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  sanoo tiedotteessa.
 Paperiliitto syyttääkin UPM:ää ”koko neuvottelukierroksen vaarantamisesta”.
 Kiistan taustat Metsäteollisuus ry:n ratkaisussa
 UPM:n ja Paperiliiton neuvottelujumin taustalla on Metsäteollisuus ry:n  vajaan vuoden takainen ratkaisu . Työnantajayhdistys kertoi viime lokakuussa, ettei se tee enää valtakunnallisia työehtosopimuksia.
 Tämä siirsi vastuun neuvotteluista suoraan yrityksille. Nyt alkaneella neuvottelukierroksella alan työehdoista sovitaan siis yrityskohtaisesti.
 Paperiliitto toisti viimeksi elokuussa kantanaan, että se tavoittelee alalle yrityskohtaisia työehtosopimuksia. Tuolloin paperiteollisuuden työehtosopimuksen soveltamisalan jäsenistä noin 70 prosenttia oli alkaneiden neuvotteluiden piirissä.
 Liiton tavoitteena on ollut, että kaikki uudet yrityskohtaiset työehtosopimukset olisivat valmiita marraskuun lopulla.
 UPM:n ja alan palkansaajaliittojen kiistat ovat toistaiseksi olleet otsikoissa eniten.  Helmikuussa ammattiliitto Pro kertoi,  että UPM aikoo neuvotella toimihenkilöiden työehdot jatkossa yksitellen ”osana kehityskeskusteluita”.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen keskiviikkoon 1.9. klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Teknologiateollisuus irtautui osittain työehtosopimuksista, mutta harva työnantaja hyppää uuteen – järjestö vannoo yhä paikallisen sopimisen nimiin

Metsäteollisuudessa kiehuu: UPM varautuu järjestämään työehdot ”täysin ilman työehtosopimuksia”, Paperiliitto arvioi palkkojen laskevan


Summary: Torsti Malila yritti hakea apua päihdeongelmaan jo lukiossa, mutta kukaan ei ottanut koppia. Hän toivoo, että hänen tarinansa opettaisi ammattilaisia ja rohkaisisi muita avun tarpeessa olevia.

Jos ihmisellä on kauluspaita, hän opiskelee ja käy töissä, voiko hän olla alkoholisti?
 Suomessa on arviolta jopa 300 000 työssä käyvää alkoholistia. Riskikäyttäjiä on vielä tätä enemmän. Silti päihdeongelmiin liitetään usein mielikuva rappioalkoholistista. Tästä syystä apua voi olla vaikea etsiä ja saada.
 Tamperelaisella opiskelijalla  Torsti Malilalla  kesti kymmenen vuotta myöntää ongelma edes itselleen.
 – Kävin koko ajan koulua ja lopulta olin sekä korkeakoulussa että töissä. Monelle voi olla yllätys, että joku on erittäin riippuvainen päihteistä, vaikka joisi vain viikonloput.
 Malila tietää, millaista on, kun arki on vuosikausia vain ahdistusta ja viikonloppujen odottamista.
 – Päihteet vaikuttavat identiteettiin. Rupeaa olemaan totta vain päihtyneenä, muuten on irti itsestään.
 Huumekokeilu alkoi kaverin rohkaisemana
 Pääkaupunkiseudulla kasvanut Torsti Malila oli vain 11-vuotias, kun kokeili alkoholia ensimmäisen kerran. Hän varasti kaverinsa kanssa vanhemmilta viinipullon ja joi kirjoituspöydän alla.
 Se oli vielä jännittävää. Yläkoulussa juotiin joka viikonloppu ja mukaan tulivat huumeet, jotka turruttivat koulukiusaamista ja pahaa oloa.
 Huumeisiin Malila tutustui kaverin kautta.
 – Minua vuoden vanhempi poika sanoi, että jos koskette Torstiin, joudutte tappelemaan ensin minun kanssani. Se oli hurja kaveri, paha poika. Rupesin ihailemaan häntä.
 Pari viikkoa Malila kulki pojan perässä, kun tämä kävi välitunnilla polttamassa pusikossa hasista. Lopulta myös hän kokeili.
 – Tässä ylitin jobkin moraalisen rajan. Olin lapsena päättänyt, etten ikinä koske huumeisin.
 Lukiossa Torsti Malila poltti kannabista ja ryyppäsi joka viikonloppu. Omasta mielestään hän hallitsi juomistaan, vaikka kaverit ja senaikainen tyttöystävä huolestuivat välillä.
 – Aika nopeasti opin itselleni sopivan juomatyylin, mitä kannoin päihteiden käytön loppuun asti. Tykkäsin olla aktiivinen ja jatkuvassa nousussa. Minua ärsytti, kun muut tuntuivat juovan liian hitaasti tai nopeasti.
 Kännissä Torsti Malila oli itsevarma naistenmies. Selvin päin hän janosi hyväksyntää.
 – Muutin itsestäni alkoholilla mielikuvitushahmon ja olin kova jätkä. Tulin ylimieliseksi ja kaikkivoivaksi. Poltin kannabista salaa kotona. Lintsasin viimeiset tunnit, että pääsin omaan turvapaikkaan pilveen: pehmeämpään paikkaan, missä ei ahdistanut.
 "Olisin halunnut aidosti oikeasti apua"
 Krapula alleviivasi ahdistusta.
 Torsti Malila yritti ensimmäisen kerran hakea apua pahaan oloonsa jo lukiossa Espoossa. Se oli pettymys.
 – Sain käydä kuraattorilla vain kolme kertaa, kai se oli jokin oppilaskohtainen budjetti.
 Kuraattorilta juoksutettiin sosiaalityöntekijälle. Tämä ohjasi kolmanteen paikkaan.
 – Kun viimein pääsin nuoriso- ja päihdeterapeutille, tämä kysyi vain, olenko päässyt ruotsin tenteistä läpi. Että kaikki menee näköjään hyvin ja oikeaan suuntaan ja tämä on tässä. En osannut vaatia muuta. Luulin, että tällaista tämä apu Espoossa on.
 Torsti Malila on saanut apua vertaistuesta ja yksityisestä päihdekuntoutuksesta.  Marjut Suomi / Yle
 Joskus Malila pohtii, millaista hänen elämänsä olisi ollut, jos hän olisi saanut apua jo tuolloin, 14 vuotta sitten.
 – Olisin halunnut aidosti ja oikeasti apua pahaan oloon. Olisin kaivannut, että joku olisi ottanut kopin ja olisin saanut monialaisen avun.
  Kuntoutusta ei tarpeeksi tarjolla
 Tilastot ja tutkimukset kertovat, ettei Malila ole kokemuksineen yksin.
 A-klinikan johtava ylilääkäri  Kaarlo Simojoki  sanoi  vastikään Ylelle,  että kuntoutusta on liian vähän tarjolla. Ilman kuntoutusta jäävä täyttää tyhjyyden jotenkin elämässä.
 – Kuntoutuminen on moniulotteinen kokonaisuus, mutta tällä hetkellä kaikkea kuntoutusta on päihdepotilaille liian vähän tarjolla.
 Tampereen kaupungin tuoreen raportin  mukaan päihdehuollon pitäisi olla nykyistä monialaisempaa ja yksilöllisempää. Esimerkiksi eri-ikäiset ja naiset ja miehet tarvitsevat erilaista apua. Moni tarvitsee apua myös mielenterveys- tai fyysisiin ongelmiin.
 Alueellisia eroja on paljon, sillä jokainen kunta järjestää hoidon tavallaan. Siitä seuraa, että hoito ei ole tasapuolista ja kriteerit vaihtelevat.
 Pysähdys tuli työpaikalla
 Malilalla meni kymmenen vuotta ennen kuin hän lopulta myönsi päihdeongelmansa. Hän muistaa vielä tarkan hetken yli neljä vuotta sitten.
 Torsti Malila oli töissä ison firman taloushallinnossa Helsingissä ja opiskeli korkeakoulussa. Kaiken piti olla hyvin.
 Hän oli ollut ryyppäämässä kaverien kanssa viikonlopun risteilyllä. Putki jatkui vielä satunnaisten tuttujen kanssa.
 Sunnuntaina illalla Torsti Malilasta tuntui, että kaakelit vessassa väreilivät. Hän pelkäsi tulevansa hulluksi. Muutama tunti krapulahikistä yöunta ja suoraan töihin.
 – Olin työpisteellä ja katselin sovelluksia, hiirikäsi ei enää liikkunut. Hiki valui ja olin vain paikoillani.
 Malila varasi tyhjän kokoustilan, pani valot pois ja meni kyykkyyn nurkkaan. Sitten tuli itku.
 – En tiennyt addiktioista ja diagnooseista vielä mitään. Ensimmäisen kerran tuli kuitenkin subjektiivinen kokemus, että olen alkoholisti.
  Esimiehelle kiitos
 Torsti Malila on ikuisesti kiitollinen esimiehelleen, joka tuli paikalle kesken tärkeän kokouksen.
 – Hän sanoi, ettei mitään, lähdetään viemään sinua työterveyslääkäriin. En ole ehkä kiittänyt häntä koskaan. Ehkä joskus soitan hänelle.
 Päihteet jäivät kerrasta siihen. Tapahtumista on nyt yli neljä vuotta.
 Vielä samana päivänä Malila soitti päihdekuntoutukseen. Hän oli kuukauden irtisanomisajan sairaslomalla.
 – Panin kaikki lopputilirahat päihdekuntoutukseen. En ole käyttänyt siihen julkisia varoja. En koe saaneeni palveluita, vaan olen ostanut niitä.
 Torsti Malila osaa koota elektroniikkaa, mistä hän on saanut elantoa.  Marjut Suomi / Yle
 Malila kävi Minnesotan 12 askeleen ohjelman ja jatkoi vielä vertaistukiryhmässä. Lisäksi hän on käsitellyt ikäviä kokemuksia terapiassa ja oppinut kestämään ahdistusta.
 – Ihan normaaliin ihmisyyteen kuuluu se, että välillä on ikävää. Täytyykö aina muuttaa oloa ja juosta tunnetta karkuun? Joskus voi urheilla tai mennä vertaistukeen, mutta joskus on hyvä tuntea se ikävä tunne.
  Viimeistä steppiä ei tarvitse ottaa
 Parhaillaan Malila tekee viestinnän gradua Tampereen yliopistossa. Elantoa hän saa esimerkiksi pelikoneiden kasaamisesta. Tulevaisuus näyttää avoimelta ja mahdolliselta.
 Torsti Malila on tyytyväinen, että haki apua 26-vuotiaana. Alkoholistin ei tarvitse menettää työtä tai perhettä, apua kannattaa hakea aiemmin.
 – Jonkun silmissä addiktioni ei näyttänyt siltä, mitä mielletään addiktioksi. Aina löytyy joku, joka tekee enemmän ja pahemmin. Pohja löytyy kun lakkaa kaivamasta. Jossain vaiheessa voi tajuta, että tämä riitti minulle, en halua seuraavia steppejä. Siellä on kuitenkin se viimeinen steppi, joka päättyy mullan alle.
 Lue lisää:
 Miljonääri Kimmo Riihimäki pelasti Minnesota-hoidon, joka aikanaan teki hänestä raittiin alkoholistin: "Hoidon jatkuminen on arvokkaampaa kuin raha"
 Joonas jätti puolison ja kaverit päästäkseen huumeista eroon – nyt hän on kuivilla ja palaamassa takaisin työelämään

Hyvin töissä pärjännyt Torsti Malila, 30, kertoo hetkestä, kun hän vihdoin tajusi olevansa alkoholisti: "Hiirikäsi ei enää liikkunut"


Summary: Sähköpotkulautayritykset eivät innostu yöllisestä ajokiellosta. Yrityksistä Voi kehittää ensi kesäksi tekniikkaa, jossa lauta alkaisi “vinkua” käyttäjälleen, jos tämä törttöilee liikenteessä.

Vuokrattavien sähköpotkulautojen nopeuksia lasketaan pysyvästi kaikkina vuorokauden aikoina. Muutos tulee voimaan saman tien.
 Asiasta päätettiin tänään tiistaina, kun liikenne- ja viestintäministeriö, sähköpotkulautayhtiöt sekä Helsingin kaupungin edustajat kokoustivat sähköpotkulautojen turvallisuudesta.
 Sähköpotkulautayritykset ovat valmiita alentamaan lautojen maksiminopeutta 25:stä 20:een kilometriin tunnissa. Lisäksi lautojen nopeutta rajoitettaisiin Helsingissä 15 kilometriin tunnissa kaikkina öinä ja kaikilla alueilla klo 00–05. Tällä hetkellä öiset nopeusrajoitukset ovat voimassa vain keskusta-alueella.
 Tämän lisäksi ministeriö ja Helsingin kaupunki esittävät, että vuokrattaville sähköpotkulaudoille tulee viikonloppuisin yöllinen ajokielto.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  mukaan tämä johtuu viikonloppuöisin humalassa tapahtuneista onnettomuuksista.
 – Me emme voi yhteiskuntana hyväksyä sitä, että yksityiset toimijat siirtävät kustannuksia julkisen terveydenhuollon hoidettavaksi.
 Sähköpotkulautayritykset antavat vastauksensa esitykseen tämän viikon aikana.
 – Jos päädytään siihen, että rajoitus astuu voimaan, niin sitten se olisi jo tämän syyskauden käytössä.
 Liikenneministeri Timo Harakan mielestä on kova urakka "piilottaa" sähköpotkulautoja baareista palaavilta asiakkailta. Siksi hän ehdottaa, että yksinkertaisesti viikonloppuöiden tarjonta poistettaisiin. Laudoilla ei voisi ajaa esimerkiksi lauantaiyönä kotiin ollenkaan. Silja Viitala / Yle
 Yritykset toivoivat aluerajoituksia
 Sähköpotkulautayritys VOI toivoi, että yöllistä ajokieltoa ei tulisi, vaan ongelma ratkaistaisiin muilla keinoin.
 Yritykset ehdottivat tiistaina, että yöaikaan sähköpotkulautoja ei olisi tarjolla baarien lähistöllä. Harakka kuitenkin suhtautuu ehdotukseen varauksella.
 – Se on kova homma kuskata sähköpotkulautoja piiloon baarista tulevilta ja baareja on kuitenkin aika monessa eri paikassa Helsingissä. On selkeämpää mennä samaa tietä kuin Oslossa, että viikonloppuöisin tarjontaa ei olisi lainkaan.
 Yöllistä ajokieltoa on toivonut muun muassa HUS Akuutin perusterveydenhuollon osastoylilääkäri  Arja Kobylin . Hänen mielestään yöllinen ajokielto vähentäisi vakavia loukkaantumisia merkittävästi.

 – Kiusaus lähteä illanvietosta sähköpotkulaudalla kotiin on niin suuri, että moni valitsee sen, ja tällöin sattuu onnettomuuksia. Humalassa useimmiten loukkaa nimenomaan pään.
 Hänen mielestään yhteiskunnalliset hyödyt ja haitat tulisi puntaroida tarkkaan, kun pohditaan ratkaisuja sähköpotkulautojen ongelmiin.
 VOI:n operatiivinen johtaja Alastalo ei innostu yöllisestä ajokiellosta.
 – Vähän karsastan tätä, koska ei mitään muutakaan liikennemuotoa suljeta yöksi. Meillä on paljon käyttäjiä, jotka ajavat sähköpotkulaudoilla yöaikaan töihin ja olemme saaneet paljon palautetta siitä, että sähköpotkulautailu koetaan hyväksi liikennemuodoksi yöaikaan, koska sillä vältytään mahdolliselta ahdistelulta. Toivon, että löydettäisiin ne oikeat keinot ja hoidettaisiin humalassa ajaminen kuntoon promillerajoitusten avulla.
 Sähköpotkulautaonnettomuuksien tilaston toimitti Ylelle Helsingin Töölön sairaalan tukielin- ja plastiikkakirurgian toimialajohtaja Jarkko Pajarinen.
 Promillerajasta keskustellaan
 Promillerajaa ei näillä näkymin ole tulossa.
 Promillerajaa ovat ehdottaneet niin sähköpotkulautayritykset, viranomaiset kuin poliitikotkin. Harakan mukaan on toive on ymmärrettävä, mutta sähköpotkulautojen tapauksessa keino ei ole paras mahdollinen, sillä kyseessä on paikallinen ongelma isojen kaupunkien keskustassa yöaikaan.
 – Lainsäädäntö on kovin hidas ja kömpelö väline. Meillä on kuitenkin tulossa laajempi liikenneturvallisuusstrategian päivitys ja siinä varmasti keskustellaan myös promillerajoista.
 Poliisi on toivonut promillerajaa sähköpotkulaudoille.
 – Mielestäni minkään ajoneuvon kuljettajaksi ei pitäisi ryhtyä päihtyneenä. Toki se poliisin näkökulmasta helpottaisi valvontaa, jos siinä olis joku raja, sanoo Helsingin poliisilaitoksen vanhempi konstaapeli  Jani Markkanen .
 Ratkaisuksi tekoäly?
 Yritykset ovat yrittäneet ratkaista ongelmia kehittämällä lautoja.
 Sähköpotkulautayritykset esittivät ratkaisuksi myös ajokursseja. Komisario Markkasen mielestä idea on hyvä.
 – Se voisi olla joku kevennetty versio, jossa on käyty ne liikennesäännöt läpi, jotka koskevat sähköpotkulautaa. Silloin ei ainakaan pääsisi kukaan sanomaan, ettei ole koskaan kuullut tällaisista säännöistä.
 VOI on kehittänyt sähköpotkulautojen liikennekoulun, mutta se on täysin vapaaehtoinen. Sen suorittamalla käyttäjä saa alennuksia matkoistaan.
 Tämän lisäksi VOI:lla on yritetty ratkaista viikonlopun häiriökäyttäytymistä kehittämällä lautojen ominaisuuksia.
 – Humalassa ajon estämiseksi olemme tuoneet reaktiotestin sähköpotkulautoihin ja sovelluksessamme hyödynnämme vielä kameraa ja palkitsemme käyttäjän, jos hän käyttää kypärää. Kyseinen testi tulee tehtäväksi 01–05 välillä, Alastalo kertoo.
 Testi on pakko tehdä, mutta laudan saa käyttöönsä huolimatta siitä, millaisen tuloksen testistä saa.
 Tämän lisäksi apuun on hälytetty myös tekoäly. VOI:lla on käynnissä pilottihanke, jossa konenäön avulla yritetään estää jalkakäytävillä ajo. Kokeilussa testataan uutta kamera- ja konenäköteknologiaa, joka mahdollistaa sen, että sähköpotkulauta tunnistaa paikat, joissa sitä käytetään, kuten pyöräkaistalla, jalkakäytävällä tai tiellä.
 – Esimerkiksi jalkakäytävällä ajamisesta lauta voisi ilmoittaa käyttäjälleen äänimerkillä, jotta käyttäjä vaihtaisi oikealle kaistalle. Pilotissa on tarkoituksena myös tutkia, voisiko lauta esimerkiksi hidastaa automaattisesti huomatessaan edessään jalankulkijoita.
 Samalla teknologialla pystytään ratkaisemaan pysäköintiin liittyviä ongelmia. Jos sähköpotkulauta ei ole pystyssä, vaan makaa maassa, käyttäjä ei pysty päättämään matkaansa.
 Keskustelu jutusta on avoinna 1.9. klo 23 asti.
 Katso tuorein Yle Uutiset Recin video:
 Aivovammoja ja murtuneita luita, miten sähköpotkulautojen turvallisuutta voisi parantaa?

Sähköpotkulautojen nopeuksia lasketaan pysyvästi – firmat valmiita poistamaan laudat baarien läheltä, yöllinen ajokielto ei innosta


Summary: Vanhoista iskelmistä tutuksi tullut Kotkan Ruusu nähdään pian teatterin näyttämöllä. Kotkan Ruusu ei ollut pelkkä legenda, vaan parturi nimeltään Rosa Mäkinen. Hän sai ammattinsa ohessa vähintään kyseenalaisen maineen.

Yli satavuotiaan jugendtalon liiketilan ulko-oveen on kiinnitetty kyltti. Siinä lukee:
 Tässä huoneistossa piti parturiliikettä  Rosa Mäkinen  "Kotkan Ruusu" vv. 1942–1960.
 Kotkan Ruusu, tuo  laulujen nainen , ei ole pelkkä legenda. Hän eli traagisen elämän, josta jäi jälkeen monta tarinaa kerrottavaksi.
 Kerrotaan, että Rosa Mäkinen tarjosi parturiliikkeensä takahuoneessa Kotkan Tukkukaupantalossa eroottisia lisäpalveluita. Tarinat ovat värikkäitä, mutta niin oli Rosakin. Silti osa tarinoista on tiettävästi vain juoruja, joita ankeassa sota-ajan Kotkassa Rosasta levitettiin.
 Sen ajan ihmiset muistavat Rosa Mäkisen upeista vaatteistaan ja kampauksestaan.
 – Hän oli kuin paratiisilintu täällä Kotkan ankean sota-ajan kurjuuden jälkeen. Kyllä hän kiinnitti ihmisten huomion, kertoo kotkalainen opettaja ja tietokirjailija  Tarja Rantaruikka .
 Tukkukaupantalon ovessa on muistona kyltti Kotkan Ruususta. Mirjam Tahkokorpi / Yle
 Näytelmä muhi liki 20 vuotta
 Tarja Rantaruikka on perehtynyt Rosa Mäkisen historiaan, koska hänen isänsä  Tauno Rantaruikka  maalasi aikoinaan kuvan Kotkan Ruususta. Maalaus on esillä kotkalaisen ravintola Kairon seinässä.
 Hiusalan yrittäjät pitivät ravintola Kairossa vuonna 2002 liittokokouksen, jonne he pyysivät Tarjaa esittelemään isänsä maalauksia.
 Samoihin aikoihin oli selvinnyt, että Rosa Mäkinen eli Kotkan Ruusu oli aikoinaan pitänyt parturiliikettään viereisessä Tukkukaupantalossa. Tämä selvisi katutason liikehuoneiston remontin yhteydessä.
 Tarja Rantaruikan mukaan yhdestä ikkunan pokasta löytyi teksti, jossa luki "Kampaamo Kotkan Ruusu". Löydön jälkeen sanomalehteen laitettiin ilmoitus, jossa pyydettiin yhteydenottoja ihmisiltä, joilla oli jotain tietoa Rosa Mäkisestä.
 – Se oli oikeastaan viimeinen hetki selvittää näitä asioita. Ihmiset alkoivat olla jo sen ikäisiä, että heitä ei sitten kohta enää olisi ollut, Tarja Rantaruikka sanoo.

 Yhteydenottoja tuli todella paljon. Rantaruikka kertoo tuntevansa vieläkin ihmisiä, jotka ovat pikkulapsina tavanneet kuuluisan Kotkan Ruusun.
 Lopulta Rosa Mäkisen tarina paisui Rantaruikan käsissä pienoisnäytelmäksi, jota esitettiin yhteensä kymmenen kertaa. Kaikki esitykset myytiin loppuun. Rooleissa oli oikeita parturi-kampaajia. Kukaan heistä ei ollut ammattinäyttelijä, joten tarinan esitti kertoja.
 – Silloin jo heräsi ajatus, että tästä saisi ihan mahtavan, ison jutun teatteriin, Tarja Rantaruikka kertoo.
 Aikaa kului miltei 20 vuotta. Rantaruikka tarjosi näytelmäideaa muutamille teatterinjohtajille. Pari vuotta sitten Kotkan nykyinen teatterinjohtaja  Miko Jaakkola  innostui ajatuksesta ja alkoi kirjoittaa näytelmää yhdessä Rantaruikan kanssa.
 Näin Rosa Mäkisen tarina alkoi.
 Köyhä yksinhuoltaja
 Rosa Mäkisenä tunnettu  Rosalia Gurovitsch  syntyi Viipurissa vuonna 1902 venäjänjuutalaiseen perheeseen. Kauppiasperhe oli tunnettu ja varakas.
 Rosalia rakastui ja meni naimisiin ei-juutalaisen  Lauri Mäkisen  kanssa. Tuohon aikaan suhdetta ei-juutalaisen kanssa ei katsottu perheessä hyvällä, ja perhe hylkäsi Rosan. Tästä alkoivat traagiset elämänkäänteet.
 Erään tarinan mukaan Rosan äiti riisti henkensä kuultuaan, että tytär oli tullut raskaaksi Lauri Mäkiselle. Toisen tarinan mukaan Rosan äiti ehti menehtyä, ennen kuin tämä sai tietää raskaudesta.
 Rosalle ja Laurille syntyi tytär  Nora Mäkinen . Avioliitto ei kestänyt sosiaalisten paineiden aiheuttamia koettelemuksia, ja Rosa ja Lauri erosivat. Rosa jatkoi elämäänsä köyhänä yksinhuoltajana. Hän yritti saada rahaa ompelemalla ja opettamalla kieliä. Lopulta hän ei kyennyt elättämään lastaan, ja tämä otettiin huostaan.
 Sittemmin Nora Mäkisestä tuli tunnettu elokuvanäyttelijä ja  mannekiini . Hän on näytellyt esimerkiksi 1930-luvun elokuvissa  Laulu tulipunaisesta kukasta ,  Tulitikkua lainaamassa  ja  Hätävara .
 Eloisa yrittäjä
 Rosa Mäkinen muutti 1940-luvulla Kotkaan, jonne hänen veljensä  Mikael Gurovitsch  oli perustanut Kotkan Pukimo -vaateliikkeen. Joidenkin kertomusten mukaan Mikael eli Mikko antoi rahaa Rosalle, mutta piti silti etäisyyttä häneen.
 Rosa perusti oman parturiliikkeen Tukkukaupantaloon, jonka lähellä oli vilkas kauppasatama. Laivat toivat merimiehiä Kantasatamaan eri puolilta maailmaa. Parturiliike sijaitsi hyvällä paikalla sataman vieressä, ja Rosan luona miehet kävivät siistiytymässä jopa kuukausia kestäneiden laivamatkojen jälkeen.
 Rosan lapsenlapsesta eli Nora Mäkisen tyttärestä tuli myöhemmin myös parturi-kampaaja. Ammatti on siis kulkenut suvussa.
 Tarinoiden mukaan Rosa Mäkinen odotti asiakkaita parturiliikkeensä oven pielessä. Mirjam Tahkokorpi / Yle
 Tarinoiden mukaan Rosa odotti merimiehiä kauniisti laittautuneena parturiliikkeensä portin pieleen nojaillen. Jotkut tarinat kertovat, että Rosa kävi merimieskapakoissa, joissa miehiä tarttui kauniin naisen matkaan.
 Tietokirjailija Tarja Rantaruikka väittää, että monet tarinat Rosa Mäkisestä ovat liioiteltuja.
 – Ei hän mikään laivatyttö ollut. Juorut lähtivät liikkeelle ilmeisesti siksi, että hän oli niin erilainen.
 Rosa oli luonteeltaan temperamenttinen ja räväkkä, mutta myös elämänmyönteinen ja sosiaalinen ihminen. Hän puhui viittä eri kieltä: suomea, ruotsia, venäjää, saksaa ja englantia. Niiden avulla hän pystyi palvelemaan ulkomaalaisia laivamiehiä.
 Ulkopuolisen ja kiusatun ihmisen leima seurasi Rosa Mäkistä Viipurista Kotkaan asti. Kaupungissa liikkui paljon juoruja siitä, mitä parturiliikkeen takahuoneessa tapahtui.
 Tarinoiden mukaan kotkalaisia lapsia kiellettiin lähestymästä salaperäistä Rosa Mäkistä. Näin tuon ajan pikkutytöt ovat Tarja Rantaruikalle kertoneet.
 – Hän tietenkin kaipasi omaa tytärtään. Kun söpöjä pikkutyttöjä meni ohi, hän tarjosi karkkia. Äidit vetivät lapsensa pois, että ei saa mennä sinne, Rantaruikka kertoo.
 Rosa Mäkinen menehtyi Kotkassa vuonna 1966.
 Kotkan Ruusu -näytelmän ovat käsikirjoittaneet Tarja Rantaruikka ja Miko Jaakkola. Antro Valo / Yle
 Aikaansa edellä
 Kotkan Ruusu -näytelmä kertoo tarinan elämänmyönteisestä ja vahvasta naisesta, joka kohtasi elämänsä varrella traagisia asioita. Näytelmän kirjoittajien pyrkimyksenä on puhdistaa Kotkan Ruusun maine, jota juorut ovat vahvasti värittäneet.
 – Olemme halunneet tässä näytelmässä kaivaa esiin sen, että kuka ihminen tämän myytin takana oli, kertoo näytelmän ohjaaja ja toinen käsikirjoittajista Miko Jaakkola.
 Loppujen lopuksi kyseessä oli eronnut nainen, joka todennäköisesti kaipasi miesseuraa ja sitä myös sai.
 – Nykypäivänä tuossa ei olisi mitään ihmeellistä. Rosa oli aikaansa edellä, Tarja Rantaruikka sanoo.
 Kotkan Ruususta kertova musiikkinäytelmä saa kantaesityksensä Kotkan kaupunginteatterissa lauantaina.
 Aiheesta lisää :  Kotkan Ruusun legenda elää
 Merimieskapakat katosivat, kun merimiehet vaihtoivat viinan ja satamien naiset perhe-elämään – 80-vuotias legendaarinen Kairo ei luovuta
 Tekstissä on hyödynnetty myös Anne Lampisen kirjoittamaa teosta Kaunis Veera ja muita naislegendoja (Helmi Kustannus, 2006).

Parturi sai prostituoidun leiman, koska oli aikaansa edellä – nyt hänen maineensa halutaan puhdistaa: "Nykyään tuossa ei olisi mitään ihmeellistä"


Summary: Merenkurkun uuden laivan ympäristöystävällisyyttä on suitsuttettu. Tutkijoiden mukaan alus voi hyvinkin olla alan kärkeä, mutta koska ympäristöasiat ovat nyt pinnalla, uusia vielä ympäristöystävällisempiä aluksia on ehkä jo valmisteilla.

Merenkurkun uutta Aurora Botnia -laivaa on tituleerattu maailman ympäristöystävällisimmäksi. Vertailu on kuitenkin vaikeaa, sillä aluksia on erikokoisia ja ne kulkevat eri reiteillä.
 Tallinnan teknillisen korkeakoulun meriliikenteen professori  Ulla Tapaninen  on seurannut keskustelua Aurora Botnian suunnittelusta sekä toteutuksesta, ja on erittäin innokas lopputuloksen suhteen.
 – Aurora Botnian teknologian taso on paras, mikä tämän tyyppiselle alukselle on tällä hetkellä mahdollista, Tapaninen toteaa.
 Aurora Botniassa ympäristötietoista on muun muassa sen polttoaineratkaisu.
 Ulla Tapanisen mukaan kyse ei ole kuitenkaan pelkästään siitä, mitä polttoainetta laivassa käytetään. Tähän mennessä merkittävimpiä ympäristöpäästöjä on saatu aikaiseksi laivan muotoiluun puuttumalla.
 – Nyt kun polttoaine on kallistunut, ja tulee kallistumaan yhä enemmän, on kiinnitetty huomiota siihen, mitä voidaan tehdä laivan muotoilulle, Tapaninen sanoo.
 Aurora Botnian pohjan muotoilu vähentää vastusta, joka taas vähentää polttoaineen kulutusta.
 – Aluksen polttoaineen kulutus on suunnilleen puolet siitä, mitä se olisi vastaavasti kuluttanut 15 vuotta sitten, toteaa Tapaninen.
 LNG on vain väliaikainen ratkaisu
 Myös Turun Yliopiston Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksen erikoistutkija  Tapio Karvonen   kertoo Ylen haastattelussa , että Aurora Botnia on tällä hetkellä maailman ympäristöystävällisin alus, mutta todennäköisesti pian joku muu alus ottaa tämän tittelin itselleen.
 – Rauman telakka rakentaa MyStar-alusta ja olen melko varma, että valmistuttuaan se on vielä ympäristöystävällisempi kuin Aurora Botnia, Karvonen tuumaa.
 Aurora Botnian pääkoneet toimivat ensisijaisesti vähäpäästöisellä nesteytetyllä maakaasulla eli LNG:llä. Tulevaisuudessa sen polttoaineena on tarkoitus hyödyntää myös biokaasua, mutta tällä hetkellä biokaasua ei ole vielä tarpeeksi.
 Nesteytetty biokaasu (LBG) on fossiilisen nesteytetty maakaasun (LNG) ympäristöystävällinen vaihtoehto. Ajoneuvoissa käytettävä biokaasu on puolestaan yleisimmin paineistettua biokaasua.
 Yle kuitenkin kertoi aiemmin , että vuoteen 2030 mennessä esimerkiksi vety ja akkutekniikka voivat kehittyä kilpailukykyisiksi. Päästöjä ei synny akkuvirtaa käyttäessä.
 Aurora Botnia voi käyttää myös akkuja ajaessaan satama-alueella. Karvosen mukaan myös esimerkiksi Ruotsin ja Tanskan välillä on jo aluksia, jotka käyttävät akkua täysimääräisesti.
 – Toisaalta paristojen tuotanto ei ole kovin ympäristöystävällistä, Karvonen pohtii.
 Laivateollisuus lipuu murrosvaiheessa
 Laivateollisuus elää tällä hetkellä murrosvaiheessa, ja koko ajan etsitään ratkaisuja, miten päästöjä voidaan vähentää, tehokkuutta kasvattaa, mutta samalla säästää myös kustannuksissa.
 Tapaninen uskoo, että Merenkurkku on seuraavan viiden tai kymmenen vuoden aikana muuttumassa huomattavasti, sillä kehitys käy valtavaa tahtia.
 – Voisi sanoa, että koko teknologia, ansaintalogiikka ja jopa rahtivirrat tulevat muuttumaan. On tulossa valtavat tutkimusponnistukset erilaisiin polttoaineisiin, teknologisiin ratkaisuihin, akkuihin ja muihin, hän kertaa.
 Kymmenen vuoden kuluttua myös koko Suomen ulkomaankauppa on muuttunut, jos asiaa kysytään Ulla Tapaniselta.
 – Sen lisäksi, että laivat ovat ympäristöystävällisempiä tai käyttävät ympäristöystävällisempiä polttoaineita myös rakenne on muuttunut siten, että minkä tyyppisiä aluksia meillä käy, ja missä satamissa ne käyvät.
 Tapaninen toteaa, että kahden vuoden kuluttua tiedetään jo hirvittävän paljon enemmän, miten laivoista tehdään ympäristöystävällisempiä kuin tänä päivänä.
 Aurora Botnian  neitsytmatka Vaasasta Uumajaan  ja takaisin ajettiin lauantaina 28. elokuuta.
 Artikkelia korjattu 31.8.2021 klo 20.17. Muutettu artikkelin kuvissa oleva laiva oikeaksi.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 1. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Merenkurkun uusi laiva kastettiin – liikutuksen kyyneleiltä ei vältytty, kun odotettu alus Aurora Botnia lipui satamaan
 Merenkurkun uusi laiva käyttäisi kaiken biokaasun Pohjanmaalla – yliopisto tutkii mahdollisuuksia uudelle biokaasulaitokselle

Ympäristötietoisuus myllertää nyt merenkulkualaa – maailman ympristöystävällisin alus voi muutamassa vuodessa jäädä uusien innovaatioiden jalkoihin


Summary: Poliisin mukaan kokonaisuuteen liittyy myös helsinkiläisten keskuudessa huomiota herättänyt tapaus, jossa Kyläsaaren alueelta on ilmoitettu useita kertoja savu- ja hajuhaitoista.

Pohjoishelsinkiläistä romualan yritystä epäillään vuosia kestäneestä kansainvälisestä laittomasta toiminnasta.
 Helsingin poliisi on tutkinut yhdessä muiden viranomaisten kanssa mittavaa ympäristörikoskokonaisuutta, johon liittyy myös useita muita rikostutkintoja.
 Poliisi epäilee, että romualan yritys on toiminut ilman asianmukaista ympäristölupaa.
 Yrityksen vastuuhenkilöiden epäillään syyllistyneen ympäristön turmelemiseen käsittelemällä ja säilyttämällä jätettä hallitsemattomasti vuosien 2016-2020 välisenä aikana.
 Pelkästään ympäristön turmelemiseen liittyvässä rikosepäilyssä rikoshyödyn suuruudeksi on arvioitu lähes 250 000 euroa. Epäiltynä on kaksi yrityksen vastuuasemassa olevaa miestä.
 Poliisi epäilee: Väärennetyllä laskutuksella kierrettiin veroja
 Yritykseen on tehty myös verotarkastus, jossa paljastui epäilys laajamittaisesta kansainvälisestä kuittikaupasta.
 Suuri osa yrityksen liikevaihdosta on koostunut katalysaattorien myynnistä. Poliisi epäilee, että huomattavaa määrää katalysaattorikaupoista ei todellisuudessa tehty.
 Poliisin mukaan yhtiön kirjanpitoon on liitetty perusteettomaksi epäiltyjä vääränsisältöisiä laskuja vuosilta 2015-2019 yhteensä yli 1,5 miljoonan euron arvosta.
 Tutkinnanjohtaja  Sampsa Marttilan  mukaan perusteettomaksi ja väärennetyksi epäillyllä laskutuksella on mahdollisesti viety suuri määrä rahaa ohi verotuksen.
 – Ostolaskujen varojen alkuperän häivyttämiseen ja varojen siirtämiseen edunsaajille on käytetty suomalaispankkien lisäksi virolaisia ja liettualaisia pankkitilejä sekä erilaisia maksunvälitysyhtiöitä, kertoo tutkinnanjohtaja Marttila  tiedotteessa.
 Kokonaisuuteen liittyy useita törkeitä rikosepäilyjä
 Ympäristörikostutkinnan yhteydessä poliisin tietoon tuli monia muita törkeän rikoksen tunnusmerkistön täyttäviä tapauksia. Niitä ovat muun muassa törkeä kavallus, törkeä väärennys ja salakuljetus.
 Lisäksi poliisi epäilee toisen samalla alalla toimivan yhtiön entiseen työntekijään liittyvän henkeen ja terveyteen kohdistuneita rikoksia. Niitä ovat törkeän pahoinpitelyn ja kiristyksen yritys ja vapaudenriisto.
 Kokonaisuuteen liittyy myös helsinkiläisten keskuudessa huomiota herättänyt tapaus, jossa Kyläsaaren alueelta on ilmoitettu useita kertoja savu- ja hajuhaitoista. Erään henkilön epäillään polttaneen metsikössä erilaisia metalleja ja myyneen polttamisella puhdistettua metallia romualan yritykselle.
 Metsään on jätetty poltettuja kaapeleita, erilaisia metalleja, litiumakkuja ja metallijätteen polttoon tarkoitettuja astioita. Tämä on aiheuttanut ympäristölle merkittävää haittaa. Henkilöä epäillään ympäristön turmelemisesta.
 Jätteenpolton jälkiä maassa ja puissa. Helsingin poliisi.
 Jäterikollisuus tuo mekittävää kilpailuetua
 Poliisin mukaan jäterikollisuus on usein kansainvälistä ja järjestäytynyttä, ja siihen voi liittyä myös muuta rikollisuutta.
 Tämä vaatii viranomaisilta uusia toimintatapoja ja hyvää yhteistyötä. Nyt tutkittavana olleessa kokonaisuudessa on tehty tiivistä yhteistyötä Helsingin kaupungin ympäristötarkastajien ja Verohallinnon tarkastajien kanssa.
 Ympäristörikollisuus on talousrikollisuutta, sillä laittomalla toiminnalla saavutetaan merkittävää kilpailuetua alan muihin toimijoihin nähden.
 Poliisin mukaan rikolliseen toimintaan osallistuvat yritykset ja ihmiset voivat muodostaa satelliittimaisen verkoston, joka pyrkii toimimaan valvonnan tavoittamattomissa ja osin harmaan talouden alueella.
 Verkostoon voi kuulua ihmisiä, jotka keräävät romuakkuja ja muita jätteitä myytäväksi verkoston ytimessä olevalle yritykselle. Toimintaan liittyvät myös esimerkiksi lisääntyneet autojen katalysaattorivarkaudet, sekä metallivarkauksiin työmailla ja valmiissa rakenteissa.
 Kaupunkilaiset voivat ilmoittaa havainnoistaan ympäristövalvontaan, jonka Helsingissä tavoittaa sähköpostista kymp.yseposti@hel.fi.

Metsästä löytyi poltettuja kaapeleita, metalleja ja litiumakkuja – poliisi tutkii laajaa kansainvälistä ympäristörikoskokonaisuutta


Summary: Suurten kaupunkien johtajat arvioivat Ylelle, että hallitus olisi palauttamassa niille vain noin puolet koronamenoihin käytetyistä rahoista. Kuntaministeri Sirpa Paatero (sd.) muistuttaa, että asetus on vasta lausuntokierroksella.

Kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.) vakuuttaa Ylelle, että hallitus pitää kiinni lupauksestaan korvata koronasta johtuvat kustannukset täysimääräisesti kunnille.
 Yle kertoi tänään  suurten kaupunkien arvioivan, että sosiaali- ja terveysministeriön tuore esitys toisi kunnille todellisuudessa takaisin vain noin puolet niiden käyttämistä koronarahoista.
 Lue myös:   Kaikki koronakulut luvattiin korvata kunnille, mutta nyt hallitus onkin muuttamassa mieltään – Helsingin apulaispormestari: ”hämmentävä tilanne”
 Kaupunkien omien laskelmien mukaan esimerkiksi Helsingiltä jäisi saamatta korvauksia noin 70 miljoonaa, Espoolta noin 30 miljoonaa Tampereelta noin 20 miljoonaa euroa ja Vantaalta noin 20–30 miljoonaa euroa.
 Paatero muistuttaa, että laskelmat perustuvat sosiaali- ja terveysministeriön esitykseen, joka on edelleen lausuntokierroksella. Lausuntokierroksen jälkeen maksettavien korvauksien kriteerejä on vielä mahdollista muuttaa.
 – Lausuntokierros on aito. Jos muutoksille ilmenee tarpeita, ne käydään läpi ja otetaan huomioon. Vasta sitten tehdään asetus, ministeri sanoo.
 – Koronakustannusten korvaamiseen on varattu kehyksen ulkopuolista rahaa 1,4 miljardia euroa ja on päätetty, että kaikki koronaan liittyvät rahoitukset löydetään. Se ei jää siitä kiinni.
 Onko hallituksen ja kuntien välillä mahdollisesti näkemyseroja siinä, mitä lasketaan koronakuluiksi ja mitä ei?
 – Asetusluonnoksestakin käy ilmi, että (kulujen) kirjo on aika laaja. Varmasti kyse on myös siitä, mikä on perustoimintaa, jota kunnat ja sairaanhoitopiirit tekevät normaalisti, ja mikä on suoraan koronasta aiheutuvaa, Paatero arvioi.
 – Näitä ohjeitahan me olemme antaneet, että miten kirjataan koronasta aiheutuneita kustannuksia erikseen. Uskon, että löydämme näistä yhtenäisen ajatuksen.
 Pitääkö hallituksen antama lupaus siitä, että koronakustannukset korvataan kunnille?
 – Kyllä, lähtökohtamme on, että kustannukset korvataan.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen keskiviikkoon 1.9. klo 23 saakka.

Ministeri Paatero vakuuttaa, että hallitus pitää kiinni lupauksestaan korvata koronakulut kunnille


Summary: Laittomien ja sääntöjen vastaisten kommenttien siivoaminen tuottaa paljon työtä someryhmien moderaattoreille, jotka toimivat vapaaehtoisesti. Julkisen sanan neuvosto penää väärän tiedon levittämisen vastuuta teknologiayhtiöiltä, kuten Facebookilta.

Facebook-ryhmien moderaattorit kamppailevat lisääntyneen työmäärän kanssa. Ryhmien suosio on varsinkin korona-aikana kasvanut reippaasti, joten tarkistettavia keskusteluja on paljon.
 – Kun ihmiset ovat jääneet kotiin, keskustelua on ollut kaikesta perämoottorista kukkaruukkuihin. Ympärivuorokautista työtä siinä riittäisi, sanoo  Joni Parviainen , joka on ylläpitäjänä lähes 30 000 jäsenen Salon seudun puskaradio -ryhmässä.
 Saman on havainnut myös Rauman puskaradion ylläpitäjä  Mikael Halminen . Koronan alettua keskustelu vilkastui selvästi, mutta mennyt kesä on ollut jo rauhallisempi.
 – Ainoa, mikä pitää ryhmän siistinä, on nopeus. Iso jäsenmäärä antaa paljon meillekin päin. Viestit eivät ehdi välttämättä olla kauaakaan seinällä, kun tulee ilmiantoja, Halminen sanoo.
 Iso osa moderaattorin työstä onkin ilmiantojen perkaamista. Ryhmän jäsenet voivat ilmiantaa mielestään asiattoman julkaisun tai kommentin, ja moderaattorit päättävät, onko viesti syytä poistaa.
 Mikael Halminen on moderoinut Rauman puskaradiota jo vuosia.  Jari Pelkonen / Yle
 Salaliittoteorioita ja väärää tietoa
 Korona on tuonut puskaradioihin myös uusia haasteita. Väärän tiedon levittäminen lisää moderaattoreiden työtä.
 – Jatkuvasti on salaliittoteorioita ja väärää tietoa, mikä tukee omaa näkemystä asiasta. Tähän on ollut pakko puuttua, kertoo Joni Parviainen.
 Elokuussa Salon seudun puskaradiossa kiellettiin kokonaan koronasta puhuminen. Aiemmin kielletty aihe on ollut esimerkiksi politiikka.
 Parviaisen mukaan jotkut reagoivat rajoituksiin vaatimalla huutaen sananvapautta, mutta vastaus siihen on hänellä valmiina.
 – Yleensä huudan takaisin, että sinulla on vastuu sanomisistasi. Jos meidän ryhmässä jaetaan näitä hölynpölyjuttuja ja joku uskoo, sillä voi olla tosi isot seuraukset.
 Moderaattoreilla on vastuuta, mutta kuinka paljon?
 Facebookin keskusteluryhmät liikkuvat vähän harmaalla alueella siinä, millaisiksi kanaviksi ne tulkitaan.
 – Uudentyyppistä toimintaa on tullut paljon, sanoo medioiden toimintaa valvovan Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja  Eero Hyvönen .
 Normaalia someryhmien toimintaa ei kuitenkaan voida missään tapauksessa katsoa median kaltaiseksi toiminnaksi, jolla olisi median vastuut, uskoo Hyvönen.
 Hänen mukaansa toiminta alkaa kuitenkin lähestyä sellaista, jos moderaattori avaa paljon keskusteluita itse, osallistuu keskusteluun ja muilla tavoin määrittelee, mistä puhutaan.  Sananvapauslaista  löytyy, milloin pitää alkaa huolehtia tiedotusvälineen velvollisuuksista.
 Hyvönen kuitenkin muistuttaa, että edes medioiden sivuilla oleva yleisön tuottama materiaali ei ole journalistista sisältöä.
 Vastuuta moderaattoreilla silti on, ihan jo sananvapauslakiin ja rikoslakiin perustuen.
 – Moderaattori saattaa joutua vastuuseen selvästi lainvastaisesta sisällöstä, jos sitä ei poista, Hyvönen sanoo.
 Disinformaation levittämisen osalta Hyvönen katsoisi kuitenkin teknologiayhtiöiden, kuten Facebookin ja Twitterin suuntaan.
 – Vapaaehtoisilta moderaattoreilta on liikaa vaadittu, että he pääsisivät perille, mikä on tieteellisesti pätevää ja mikä ei. Somealustayhtiöiden pitäisi hoitaa se puoli kuntoon.
 Samaa mieltä on Rauman puskaradion ylläpitäjä Mikael Halminen.
 – En ota selville, mikä on informaatiota ja mikä disinformaatiota. Asiantuntemukseni loppuisi. Emme puutu muuta kuin siihen, että keskustelujen sisällöt eivät ole loukkaavia. En koe olevani päätoimittajavastuussa, sanoo Halminen.
 Paula Collin / Yle
 Salon seudun puskaradion ylläpitäjä Joni Parviainen puolestaan kokee aika suurtakin vastuuta, ennen kaikkea laittomasta sisällöstä, mutta vähän myös disinformaatiosta.
 – Jos oikein muistan, niin Facebookin sääntöjen mukaan ryhmän ylläpitäjät ovat viime kädessä vastuussa siitä, mitä ryhmässä tapahtuu. Jos tarpeeksi räikeitä sääntörikkomuksia tulee, Facebook voi poistaa ryhmän väliaikaisesti tai kokonaan, Parviainen sanoo.
 Hän kertoo, että muutamia vuosia sitten Salon seudun puskaradiossa oli keskustelu, joka lähti niin laukalle, että Lounais-Suomen poliisi totesi parhaaksi laittaa nettipoliisin ryhmään.
 – Ihan vaan tarkkailemaan ja puuttumaan peliin, jos on tarve. Tosi harvoin mennään sen rajan yli, että viranomaisen tarvitsee puuttua.
 Vapaapäivät tulisivat tarpeeseen
 Moderoitavaa on nykyisin varsinkin suuressa ryhmässä niin paljon, että harrastus on alkanut muuttua enemmän työksi. Palkkaa siitä ei silti saa.
 – Aika usein tuntuu siltä, että tästä olisi kiva saada jotain korvaustakin, tähän tulee käytettyä niin paljon aikaa. Kun älypuhelin on taskussa, ryhmä ei jätä rauhaan hetkeksikään, Joni Parviainen sanoo.
 Joissain harrastusryhmissä on Facebookissa otettu käyttöön niin sanottuja lepopäiviä, jolloin uusien julkaisujen tekeminen ja julkaisujen kommentointi on estetty. Vanhoja keskusteluja pääsee lukemaan, mutta moderaattorit saavat vapaapäivän.
 Joni Parviainen kaipaisi vapaapäivää, mutta ei usko, että vastaava toimisi puskaradioissa.
 – Aika herkästi otetaan ylläpitäjään yksityisviestillä yhteyttä. Jos ryhmä laitettaisiin vuorokaudeksi kiinni, en uskaltaisi avata Messengeriä enää ollenkaan.
 Henkilökohtaista palautetta tulee lähes päivittäin, toisinaan jotain ikävämpääkin, kuten uhkailuja. Joni Parviainen on joutunut estämään jonkin verran ihmisiä, jotta he eivät enää lähettelisi hänelle viestejä.
 – Uhkaillaan jopa lakitoimilla, koska rajoitan ihmisten sananvapautta. Eipä niitä kukaan ole eteenpäin laittanut, sanoo puolestaan Rauman puskaradion Mikael Halminen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 1.9. kello 23.
 Lue myös:
 Some on aina auki, puoliso jää ilman huomiota, kirjat pölyttyvät hyllyyn – yli tuhat suomalaista kertoi Ylelle, miten älylaite muutti elämää
 Puskaradion ylläpitäjä näkee, miten ihmiset puhuvat entistä rumemmin toisilleen – ryhmässä tunteet usein kuumenevat, onpa siellä menty myös kihloihin
 Facebookin puskaradio-ryhmät voivat olla yrittäjän tuho tai pelastus

Someryhmien moderaattorit tuskailevat kasvaneen työmäärän kanssa – puskaradion ylläpitäjä: "Ympärivuorokautista työtä siinä riittäisi"


Summary: PAMin puheenjohtaja kritisoi aiemmin, että pikaruokaketjussa erityisesti nuorien tietämättömyyttä työelämän pelisäännöistä on käytetty hyväksi. Hesburgerin Salmela sanoi Ylen A-studiossa maanantaina, että jos välijohto on toiminut väärin, se joutuu puhutteluun.

Pikaruokaketju Hesburgerin perustaja ja hallituksen puheenjohtaja  Heikki Salmela  vastasi tiistaina illalla omalla avoimella kirjeellään Palvelualojen ammattiliiton PAMin puheenjohtaja  Annika Rönni-Sällisen  kritiikkiin.
 Salmela sanoo suhtautuvansa mediakeskustelussa esiin tulleisiin epäkohtiin vakavasti, ja hänen mukaansa Hesburger on alkanut selvitystyöhön asiasta.
 – Emme syytä asiassa kenttäpäälliköitä tai ravintolahenkilökuntaa, vaan Hesburgerin ylin johto on vastuussa johtamisessa tehdyistä virheistä, Salmela sanoo.
 Aiemmin tiistaina Rönni-Sällinen kritisoi avoimessa kirjeessään Salmelaa.
 – Julkisuuteen saatettujen tietojen mukaan johtamassanne pikaruokaketjussa työntekijöitä, erityisesti nuoria, on johdettu harhaan ja heidän tietämättömyyttään työelämän pelisäännöistä on käytetty hyväksi. Me Palvelualojen ammattiliitto PAMissa emme hyväksy työvoiman väärinkäyttöä, Rönni-Sällinen kirjoitti.
 Rönni-Sällisen mukaan Salmelan maanantainen esiintyminen Ylen A-studiossa saa kysymään, millaisin keinoin Salmela puuttuu esille tulleisiin epäkohtiin.
 "Työvoimapula tai korona eivät ole syy kohdella työntekijöitä huonosti"
 Hesburgerin työntekijät ovat kertoneet muun muassa työnteosta ilman taukoja ja siitä, kuinka hiljaisena iltana väkeä on painostettu lähtemään kotiin ennen työvuoron loppumista.
 Rönni-Sällisen mukaan PAMissa ollaan huolissaan Salmelan edustamasta linjasta, jossa yrityksessä ilmenneitä ongelmia pyritään vierittämään muiden tekijöiden syyksi. PAMin mukaan johdon väliportaan syyllistäminen esille nousseista ongelmista on kohtuutonta.
 – Työvoimapula tai korona eivät ole syy kohdella työntekijöitä huonosti. Johdon on kannettava ja otettava vastuuta esiin nousseista epäkohdista, Rönni-Sällinen kirjoittaa.
 Hesburgerin Salmela sanoi Ylen A-studiossa maanantaina, että jos välijohto on toiminut väärin, se joutuu puhutteluun. Hän lisäsi, että ketään ei saa painostaa lähtemään kotiin, mutta ohjeiden mukaan voi kysyä, haluaako joku lähteä kotiin.
 – Vakuutan, että jos meillä joku painostaa pakosti lähtemään kotiin, niin minulle sähköposti ja kertomus kuka on painostanut, niin varmasti noutaja tulee sille, Salmela sanoi.
 Lue myös:
 Heikki Salmela syytti välijohtoa ja koronaa Hesburgerista paljastuneista ongelmista – "Törkeä juttu, jos ei ymmärrä henkilöstön merkitystä"
 Mitä työntekijän pitää kestää? Hesburgerissa työskennelleet nuoret kertoivat kurjista oloista, valvova viranomainen kävi läpi pahimmat epäkohdat
 Hampurilaisketjun karut työolot nousivat esiin, ja nyt niitä kommentoi ammattiliitto: "Tämä sotii täysin Hesburgerin vastuullisuuskampanjaa vastaan"

Hesburgerin Salmela vastaa PAMin kritiikkiin: Emme syytä kenttäpäälliköitä tai henkilökuntaa, vaan ylin johto on vastuussa johtamisessa tehdyistä virheistä


Summary: Kansalaisaloitteiden ympärille rakennetut kampanjat auttavat nostamaan kysymyksiä julkisuuteen ja luomaan painetta päättäjille.

Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt joutuvat Suomessa turvautumaan kansalaisaloitteisiin ajaessaan oikeuksiaan. Tänä vuonna jo kaksi aloitetta on edennyt eduskunnan käsittelyyn.
 Translain uudistamiseen tähtäävä  Oikeus olla -aloite  keräsi tarvittavat 50 000 allekirjoitusta muutamassa päivässä, ja niin kutsuttujen eheytyshoitojen kieltämistä vaativa  Ehjänä syntynyt -aloite  ylitti rajapyykin viime maanantaina.
 Eheyttämisen tavoitteena on muuttaa henkilön seksuaalista suuntautumista tai sukupuoli-identiteettiä. Näitä eheytysmihoitoja voivat tarjota esimerkiksi uskonnolliset yhteisöt.
 Seksuaalista tasavertaisuutta sekä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen ihmisoikeuksia ajavan Seta ry:n puheenjohtaja  Sakris Kupila  sanoo, että kansalaisaloitteita tarvitaan, koska seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien edistäminen tuntuu olevan muuten poliittisesti hankalaa.
 – Vahvasti tulee se olo, että poliittinen järjestelmä ei ole kansalaisten toiveiden tasolla. Tämä antaa vahvan viestin ja osoittaa, että ihmiset haluavat vaikuttaa tähän asiaan, Kupila sanoo.
 Enemmistön voi olla helppo ohittaa kysymykset, jotka eivät suoraan koske omaa elämää. Taustalla voi olla myös ennakkoluuloja eri vähemmistöjä kohtaan.
 – Saatetaan ajatella, että Suomi on jo oikeusvaltio, joten miksi näistä pitää puhua, Kupila sanoo.
 Kysymykset jakavat puolueita
 Ehjänä syntynyt -aloitteen taustajoukoissa mukana ollut  Perttu Jussila  sanoo, että osa puolueista haluaisi unohtaa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin liittyvät kysymykset.
 – Eduskunnassa on keskeisiä puolueita, joita nämä kysymykset jakavat eikä niitä sen takia haluta haluta edistää, Jussila sanoo.
 Esimerkkeinä tällaisista puolueista Jussila mainitsee keskustan ja kokoomuksen. Jussila itse on vihreiden puoluehallituksen jäsen ja hän oli puolueen kuntavaaliehdokkaana Tampereella.
 Jussilan mukaan kansalaisaloitteiden saavuttama suosio kertoo kuitenkin siitä, että iso osa suomalaisista haluaisi edistää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia.
 – Kansalaisaloite on loistava mekanismi ja uusi aktivismin muoto, jonka avulla voidaan saada ihmisiä sitoutumaan politiikkaan.
 Jussila on luottavainen siihen, että aloite etenee eduskunnassa laiksi asti nyt, kun asia on ollut esillä julkisuudessa.
 – Vaikea nähdä, että eheytyshoitoja voisi pitää Suomessa enää laillisena, kun myös EU on linjannut, että ne pitäisi kieltää.
 Translaki pysähtyi ministeriöön
 Translain uudistaminen  on pysähtynyt sosiaali- ja terveysministeriössä koronapandemian aiheuttaman lainsäädännön vuoksi. Kupilan mukaan ministeriön työryhmän helmikuussa julkaisemat ehdotukset lain muuttamiseksi eivät olleet riittäviä. Kansalaisaloite sai alkunsa pettymyksestä ehdotuksiin.
 – Ehdotetut sääntelyn vaihtoehdot eivät ole riittäviä, ja poliittiset tahot ovat antaneet ymmärtää, että laissa ei huomioida alaikäisiä, Kupila sanoo.
 Tasa-arvoinen avioliittolaki oli ensimmäisiä kansalaisaloitteita, joka sai laajasti huomiota ja meni läpi eduskunnassa. Onnistunut prosessi antoi esimerkin siitä, että sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksia voidaan ajaa kansalaisaloitteiden kautta.
 Kansalaisaloitteiden ympärille rakennetut kampanjat auttavat myös nostamaan kysymyksiä julkisuuteen ja luovat painetta poliittisille päättäjille. Tässä ei toisaalta ole mitään uutta, sillä sateenkaariliike on tottunut ajamaan oikeuksiaan erilaisilla kampanjoilla.
 – Harvassa ovat ne tilanteet, joissa muutos olisi lähtenyt päättäjistä. Enimmäkseen siinä on kyse ihmisten omasta toiminnasta. Koko sateenkaariliike on lähtenyt siitä, että meidän on ollut pakko ajaa omia oikeuksiamme, Kupila sanoo.

 Lue aiheesta lisää:
 Eheytyshoitojen kriminalisointia ajava kansalaisaloite etenee eduskunnan käsittelyyn
 Kansalaisaloite translain uudistamisesta keräsi 50 000 kannattajaa vauhdilla – "Emme osanneet edes unelmoida, että saavuttaisimme tämän määrän näin nopeasti", aloitteentekijä iloitsee
 Tappouhkaus, puruvammoja, väkivaltaa – sukupuolivähemmistöt kohtaavat nyt aiempaa enemmän vihaa, tutkijan mukaan pelottelu voi olla suunnitelmallista

Sateenkaariväki ajaa oikeuksiaan kansalaisaloitteiden kautta, koska muut tiet ovat tukossa – jo kaksi aloitetta eduskuntaan


Summary: Juuri nyt eletään hirvikärpäsen sesongin huippuaikaa. Lämmin kesä innosti ötökät liikkeelle aikaisemmin kuin tavallisesti. Jos hirvikärpäsiä haluaa välttää, on paras pukeutua vaaleisiin ja kulkea harvassa kangasmaastossa.

Metsässä kulkijan päänahka ja niska kutiavat nyt helposti. Olemme keskellä hirvikärpästen sesonkia, jota lämmin kesä aikaisti.
 – En ole nähnyt niitä enempää kuin aiempina vuosina, mutta nyt on hirvikärpästen huippuaika. Niitä on erittäin hyvin liikkeellä, kertoo Tampereen luonnontieteellisen museon museoamanuenssi  Tomi Kumpulainen.
 Vasta syksyn jälkeen voi arvioida oliko hirvikärpäsiä tavallista enemmän.
 Hirvikärpänen eli hirven täikärpänen (Lipoptena cervi). Marjut Suomi / Yle
 Jos sieni- tai marjaretkellä haluaa välttää hirvikärpäsiä, kannattaa etsiytyä esimerkiksi harvaan ja kuivaan kangasmaastoon. Hyvä on myös välttää hirvieläinten suosimia alueita, kuten metsähakkuuaukioita.
 Jos ja kun hirvikärpäsiä iholle pääsee, ei niiden henkeä saa otettua kovinkaan helposti.
 – Ne ovat kuulemma kestäneet saunaa ja pesukonettakin hyvin korkeissa lämpötiloissa. Ne ovat erittäin sitkeitä, Kumpulainen kertoo.
 Tällainen hirvikärpänen on:
 Ruotsalaiset eivät ole niin ärhäköitä.  Hirveä pienempi metsäkauris on hirvikärpäsen pääasiallinen isäntä Ruotsissa ja siksi myös hirvikärpänen siellä pienempi ja vähemmän aggressiivinen. Ihmisetkään eivät niin paljoa ötökkää länsinaapurissa kiinnosta. Värillä on väliä.  Vaalea vaatetus vähentää hirvikärpäsen kiinnostusta tulla kyytiin. Tomi Kumpulainen suosittelee myös pitkiä hihoja ja lahkeita. Yllättävän huono lentäjä.  Hirvikärpäsen lentotaidoista lisää videolla, joka löytyy tämän jutun alusta pääkuvan paikalta. Saat samalla myös lisätietoa muista hirvikärpäsen ominaisuuksista. Lämpö ohjaa uhrin luo, ei haju. Varma tunnistusmerkki : ainoa täikärpänen, joka pudottaa siipensä. Ei muni, kantaa sisällään eläviä toukkia
 Millaisia kokemuksia sinulla on hirvikärpäsistä? Voit keskustella aiheesta 1.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Hirvikärpäsillä on hyvä vuosi – lämpöaisti erehdyttää ne ihmisen kimppuun
 Marjastajaa kiusaa nyt harvinaisen tarrautuva otus – parittelupaikkaa etsivät hirvikärpäset luulevat päätäsi hirven turkiksi
 Tämä kesä on ollut kuumin yli 100 vuoteen osassa Suomea – katso 20 paikkakunnan tiedot Helsingistä Utsjoelle

Hirvikärpästä ei kiinnosta hajusi ja viisi muuta kiinnostavaa faktaa siivekkäästä sienestysseuralaisesta


Summary: Terhokotia pitkään johtanut Juha Hänninen muistuttaa, että eutanasia koskee suurta kärsimystä ja sitä koskevan lain puuttuminen on ihmisoikeusongelma. Elämän loppuvaiheen hoitoa pohtinut työryhmä ei päässyt yksimielisyyteen eutanasian laillistamisesta.

– Lopputulema on, että keskustelua pitää jatkaa. Ja se on yhtä tyhjän kanssa.
 Saattohoitoa antavan Terhokodin pitkäaikainen johtaja, nyt jo eläkkeellä oleva  Juha Hänninen  on pettynyt siihen, ettei eutanasian laillistaminen Suomessa etene.
 Asiantuntijaryhmä pohti  kolme vuotta elämän loppuvaiheen hoitoa ja eutanasiaa, mutta ei päässyt yksimielisyyteen suosituksistaan eutanasian suhteen.
 – Se jäi täysin auki. Kuten (työryhmää vetänyt professori emeritus)  Raimo Lahti  totesi, työryhmä ei päässyt yksimielisyyteen edes termeistä, Hänninen harmittelee.
 Hännisen mukaan se kertoo, kuinka vaikea asia eutanasian käsittely Suomessa on.
 – Tämä on ideologinen kysymys. Maailmankatsomukselliset asiat vaikuttavat taustalla. Uskonto on yksi vahva tekijä.
 Asiantuntijaryhmässä mukana olleen Hännisen mukaan sosiaali- ja terveysministeriö ei antanut riittäviä resursseja pohtia eutanasian laillistamista.
 – Meillä ei ollut virkamiestä, joka olisi tehnyt pohjatyötä. Siksikin raportti jäi vaillinaiseksi.
 Raportin julkistamistilaisuudessa myönnettiin, että työryhmä käytti enemmän aikaa palliatiivisen ja saattohoidon käsittelyyn kuin eutanasiaan. Painotusta perusteltiin sillä, että saattohoito koskee kymmeniätuhansia ihmisiä, kun eutanasia on ajankohtainen vain muutamalle sadalle.
 Juha Hänninen ei hyväksy perustelua.
 – Silloinhan meidän pitäisi tehdä aina ensimmäiseksi sellainen, mikä koskettaa suurta joukkoa. Avustettu itsemurha ja eutanasia koskee suurta kärsimystä ja on suuri ihmisoikeusongelma.
 Juha Hänninen on  Oikeus arvokkaaseen kuolemaan  -yhdistyksen eli entisen  Exitus -yhdistyksen asiantuntija. Yhdistys on perustettu ajamaan eutanasian ja avustetun kuoleman sallimista Suomessa.
 – Alamme nyt pohtia uuden kansalaisaloitteen tekemistä. Aloitamme tavallaan kaiken alusta.
 Tänään raporttinsa julkistanut työryhmä perustettiin sen jälkeen, kun edellinen kansalaisaloite eutanasian sallimisesta oli kaatunut eduskunnassa vuonna 2018.
 "Itsemurhassa avustaminen on sallittua kaikille muille paitsi lääkäreille"
 Täysin vaille eutanasiaa koskevia ehdotuksia työryhmä ei kuitenkaan jäänyt.
 Se valmisteli kaksi säädösluonnosta lääkäriavusteisesta itsemurhasta ja eutanasiasta. Ensimmäinen säädösluonnos perustuu kansalaisaloitteeseen ja on rajatumpi, toinen on sallivampi.
 – Ne ovat kumpikin ihan hyviä. Ensimmäinen sallisi lääkäriavusteisen kuoleman. Eli lääkäri antaisi kuoleman tuottavia aineita ja potilas itse ottaisi ne. Mutta sitten on tapauksia, joissa potilas ei itse pysty ottamaan ainetta. Siksi tarvittaisiin myös eutanasia-vaihtoehto eli lääkäri antaisi potilaalle kuolettavan annoksen, Hänninen sanoo.
 Oikeus arvokkaaseen kuolemaan  -yhdistys ajaa molempien vaihtoehtojen mahdollisuutta.
 Kolmas työryhmän esille tuoma vaihtoehto on säilyttää nykyinen järjestelmä.
 Lääkäri Juha Hännisen mukaan nykyjärjestelmä kaipaa kuitenkin nopeaa uudistamista. Kiireellisintä on tarkentaa lääkärin oikeudellista asemaa eutanasian tai lääkäriavusteisen kuoleman yhteydessä.
 – Tällä hetkellä itsemurhassa avustaminen on sallittua kaikille muille paitsi lääkäreille, Hänninen sanoo.
 Ruotsissa eutanasiaan osallistunut lääkäri on menettänyt lääkärin oikeutensa.
 – Sama voi tapahtua Suomessa. Se ei ole siis juridinen, vaan yhteiskunnallinen seuraamus.
 Suomen ja Ruotsin eutanasialainsäädäntö on samankaltainen ja molemmissa maissa käydään parhaillaan keskustelua aiheesta.
 Euroopassa eutanasia on sallittua muun muassa Hollannissa, Belgiassa ja Luxemburgissa. Myös Australia, Uusi-Seelanti ja useat Yhdysvaltojen osavaltiot sallivat eutanasian.
 Lääkärikuntaa eutanasia jakaa. Sekä kansainvälinen että Suomen  lääkäriliitto suhtautuvat  eutanasiaan kielteisesti.
 Lue lisää:
 Eutanasian laillistaminen ei etene Suomessa
 Eutanasia jakaa yhä lääkärikunnan lähes kahtia
 Saattohoitokodit on ajettu Suomessa ahtaalle

Saattohoidon pioneeri on pettynyt eutanasialain jumiutumiseen: "Kaikki alkaa nyt alusta"


Summary: EU auttaa eniten lisäämällä tukea paikan päälle ja ottamalla kiintiöpakolaisia, sanoo sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.).

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Lisää tukea Afganistanin alueelle, EU-ulkorajojen valvonta tiukemmaksi ja ääriryhmien liikehdintä tarkkaan seurantaan.
 Siinä EU-sisäministerien  päällimmäiset viestit  Afganistanin-kriisiin. Ministerit kokoustivat Brysselissä tiistaina.
 – Laajamittainen muuttoliike pois alueelta synnyttäisi epäilemättä lisää inhimillistä hätää. Humanitaarisen kriisin estäminen on paras tapa estää muuttoliikettä, sanoi Suomea edustanut sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) tiistai-iltana heti kokouksen päätyttyä.
 Lisää apua alueelle
 Kokouksessa painotettiin, että pakolaisia on autettava ensisijaisesti Afganistanin naapurimaissa. Sisäministerit tukivat EU-rahoituksen lisäämistä alueelle, jotta paenneet ihmiset saisivat akuuttia apua.
 EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen   on luvannut , että EU nelinkertaistaa Afganistanille tälle vuodelle varatun humanitaarisen avun määrän 50 miljoonasta eurosta 200 miljoonaan. Sisäministerit eivät keskustelleet konkreettisista summista, sillä asia kuuluu komissiolle ja jäsenmaiden avun lisääminen on puolestaan jokaisen oma asia.
 Suomi on jo päättänyt kolmen miljoonan euron lisäavusta YK:n kautta. Lisäksi sisäministeri Ohisalo on ehdottanut Suomen pakolaiskiintiön nostoa 1 050:stä 2 000:een. Hallitus päättää asiasta syksyn budjettiriihen yhteydessä. YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on mukana päättämässä, keitä pakolaisia kiintiöihin otetaan.
 – Olisi tärkeää, että jäsenmaat ottaisivat vastaan kiintiöpakolaisia ja auttaisivat näin kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia, Ohisalo sanoi.
 Väkivalta ja muuttoliike Eurooppaan huolettaa
 Välittömän avun lisäksi vähintään yhtä suuri huoli kokouksessa oli EU-ulkorajojen tilkitseminen mahdollisen Afganistanista suuntautuvan muuttoliikkeen varalta.
 EU määrittelee kaikki ilman asianmukaisia papereita tehdyt, EU-sääntöjä rikkovat rajanylitykset EU-alueelle laittomiksi. Ulkorajavalvontaa aiotaan tehostaa, muun muassa EU:n oman rajavalvontaviraston Frontexin osalta.
 – Luvatonta saapumista Schengen-alueelle torjutaan rajavalvonnan kautta. Myös Suomi seuraa muuttoliikereittejä aktiivisesti, Ohisalo kommentoi.
 Lisäksi sisäministerit lausuivat huolensa Euroopan akuutista turvallisuudesta – sekä terrorismin uhan kasvusta että äärioikeiston ja ääri-islamilaisten mahdollisista yhteenotoista.
 – Yhtenä huolena on nostettu esille, että tilanne saattaisi nostaa ääriryhmien väkivaltaa toisiaan kohtaan Euroopassa, Ohisalo sanoi.
 Yhteinen politiikka jumissa – Suomi toivoo sopua
 Ohisalo toivoi, että EU pääsisi vihdoin sopuun yhteisestä maahanmuuttopolitiikasta.
 EU ei ole saanut esimerkiksi yhteistä turvapaikkajärjestelmää uudistetuksi, vaikka siihen ollaan tyytymättömiä. Tämä vaikeuttaa maiden keskinäisiä toimia ja heikentää turvapaikanhakijoiden asemaa.
 Muun muassa YK on toistuvasti kritisoinut EU:ta siitä, että se pyrkii estämään siirtolaisten pääsyn Eurooppaan avun piiriin muttei ole kyennyt vastapainoksi uudistamaan turvapaikkajärjestelmäänsä.
 Komissio antoi viime syyskuussa ehdotuksen, jossa esitetään kompromissia muun muassa maiden väliseen taakanjakoon. Neuvottelut ovat olleet jumissa, mutta Suomi kannattaa sopua.
 – Se on kokonaisuus, josta saataisiin työkaluja. Voisin kuvitella, että Ranskalla on erityisiä intohimoja saada tämä pakti liikahtamaan isommin eteenpäin, Ohisalo sanoi.
 Ranska aloittaa EU-puheenjohtajana tammikuussa.
 Lue myös:
 Euroopan pakolaiskriisistä on jo kuusi vuotta, mutta EU:n turvapaikkapolitiikassa on edennyt vain yksi toimi – sekään ei ole tuonut toivottua tulosta

EU-sisäministerien kriisiresepti Afganistaniin: Lisää apua alueelle, omat ulkorajat tukkoon, ääriliikkeiden väkivalta kitkettävä


Summary: Maria Ylipää on Anitan roolissa kansainvälisessä West Side Story -musikaalissa. Huomiseen ensi-iltaan saadaan ottaa 130 katsojaa, vaikka Savoy-teatterissa on paikkoja 750. Ylipää sanoo, että kulttuuriallalla ei haluta kuulla enää yhtään tyhjää lupausta.

Suomen tunnetuimpiin musikaalinäyttelijöihin kuuluva  Maria Ylipää  on harjoitellut heinäkuusta asti  West Side Story  -musikaalia osana kansainvälistä työryhmää. Päätähdet tulevat Yhdysvalloista, ja mukana on esiintyjiä myös Unkarista, Ruotsista ja Suomesta.
 Esityksen ensi-ilta on Helsingin Savoy-teatterissa huomenna keskiviikkona. Voimassa olevien koronarajoitusten takia 750 hengen katsomoon saadaan ottaa vain 130 ihmistä.
 – Tämä on aivan absurdia! Minä olen niin täynnä raivoa Uudenmaan avin päätöksen takia. Tänään tuli tieto, että ensi viikolla asiat voisivat muuttua. Lupauksia kuultu niin paljon, että nyt ei kyllä uskota, ennen kuin rajoitukset lähtevät: lohkot ja kahden metrin turvavälit pois. Ja koronapassi nopeasti käyttöön.
 – Nyt on sellainen tilanne, ettei ole pinnaa enää yhtään, Ylipää sanoi Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 Epävarmuus esityksen totetutumisesta ja yleisörajoituksista on ollut mukana koko musikaalin harjoituskauden ajan. Työryhmä on seurannut läheltä myös katsojien pettymystä, kun kuukausia sitten ostetut liput eivät enää kelpaa.
 – Rajoitusten takia täytyy tehdä jako siihen, että ketkä pääsevät katsomaan ja ketkä eivät. Olen kuullut vieressä, kun teatterin henkilökunta soittelee lipun ostaneille, kuinka kovasti siellä haluttaisiin tulla katsomaan, ja kuinka siellä kyynelehditään. Ja meitä ottaa päähän. Tämä on yhteisöllinen taidelaji, se ei toteudu ilman yleisöä.
 Ylipää oli tunteikkaassa puheenvuorossaan huolissaan taiteen tekijöistä ja koko yhteiskunnan suhtautumisesta kulttuuriin.
 – Me emme saa tehdä työtämme. Tässä ei ole minkään maailman järkeä. Minä olen järkyttynyt siitä, että olen aina ajatellut, että Suomessa arvostetaan kulttuuria. Mutta tämä näyttäytyy siltä, että ei täällä sitä arvosteta.
 Katso Maria Ylipään koko haastattelu Yle Areenasta:

Näyttelijä Maria Ylipää tulistui suorassa lähetyksessä kulttuurialan rajoituksista: "Tilanne on sellainen, ettei ole pinnaa enää yhtään"


Summary: Tiistain A-studiossa pohdittiin, mistä saadaan työvoimaa työvoimapulasta kärsiville aloille.

Suomen talous on lähtenyt nousuun ja joillain aloilla on töitä tarjolla jopa niin paljon, että tekijöitä ei riitä kaikkiin avoimiin työpaikkoihin. Valtiovarainministeriön johtava erityisasiantuntija  Olli Kärkkäinen  arvioi tiistain A-studiossa, että työvoimapulan ratkaisemiseksi tarvitaan työperäistä maahanmuuttoa.
 – Ihan aidosti todennäköisesti me emme selviä tästä ilman suurempaa työperäistä maahanmuuttoa, joka vastaa meidän kasvavaan kysyntään, Kärkkäinen sanoi.
 Valtiovarainministeriössä pohditaan parhaillaan, miten ratkaista kasvava kohtaanto-ongelma eli se, että joillain aloilla on pulaa työvoimasta samalla kun työttömyyttä on paljon. Ministeriössä mietitään ratkaisuehdotuksia ensi viikon budjettiriihtä varten.
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan ekonomisti  Sanna Kurronen  nosti esiin työnantajien joskus tarpeettomat kielitaitovaatimukset.
 – Haluaisin haastaa mahdollisimman monen työnantajan miettimään, tarvitseeko suomen kielen taitoa välttämättä silloin, kun aloittaa työn. Onko mahdollista nykyistä useammassa tehtävässä pärjätä englannilla tai oppia kieltä siellä työssä? Kurronen pohti.
 Voit katsoa tiistain A-studion kokonaan  täältä .
 Lisää aiheesta:
 Voisiko parempi palkka ratkaista työvoimapulan? Kuopiolainen hotelliyrittäjä: "Ammattilaiselle pitää maksaa kunnolla"
 Työpaikkoja on auki yli 50 000, mutta löytyykö tekijöitä? Maria Kosonen on töissä kahvilassa ja Riina Vartiainen kaupassa – molemmilla aloilla riittäisi töitä muillekin
 Annika Saarikko: Kansliapäälliköt miettimään, miten työntekijät ja työpaikat kohtaisivat – työn vastaanottamisesta on tehtävä kannattavampaa
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko kiirehtii työllisyystoimia Ylen haastattelussa: ”Talouskasvu ei saa pysähtyä työvoimapulaan”

Ekonomistit A-studiossa: Työvoimapulasta ei selvitä ilman maahanmuuttoa – "Voisiko nykyistä useammassa tehtävässä pärjätä englannilla?"