Summary: Kiistellyn ilmastotoimien sosiaalirahaston on tarkoitus helpottaa energian hinnannoususta kärsivien asemaa. Ylen haastattelussa Modig lyttää myös Suomen EU-vaikuttamisen Suomelle tärkeässä merenkulun päästökaupassa.

Vuonna 2021 Euroopan unionin ilmastopolitiikassa on ollut vauhti päällä.
 EU  pääsi sopuun ilmastotavoitteesta , jonka lähtökohtana on tehdä Euroopasta hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä. Kesäkuussa europarlamentti hyväksyi ilmastolain, mikä teki tavoitteesta jäsenmaita sitovan velvoitteen.
 Kuukautta myöhemmin komissio julkisti  massiivisen ilmastopaketin , jonka avulla tavoitteisiin on tarkoitus päästä.
 Ilmastotavoitteiden kannalta ehkä tärkeimmät muutokset koskisivat päästökauppaa. Se on osoittautunut yhdeksi EU:n tehokkaimmista aseista taistelussa ilmastonmuutosta vastaan.
 Päästökauppa on tehnyt saastuttamisesta kalliimpaa, kun esimerkiksi paljon päästöjä tuottavat tehtaat ja suuret energialaitokset joutuvat ostamaan päästöoikeuksia päästökauppamarkkinoilta.
 Päästökauppa on laajasti hyväksytty. Sen puolesta puhuvat niin elinkeinoelämän edustajat kuin europarlamentin vasemmistoryhmän koordinaattorina ympäristövaliokunnassa toimiva europarlamentaarikko  Silvia Modig  (vas).
 Päästökauppa puree, mutta alku oli tahmea
 Europarlamentin ympäristövaliokunnassa käsitellään valtaosa ilmastopaketin lakiesityksistä. Koordinaattorina Modig johtaa ryhmänsä työtä valiokunnassa.
 Hän pitää komission ilmastopakettia kokonaisuutena askeleena oikeaan suuntaan, vaikka moittiikin komission esitysten jäävän Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteista.
 Jo vuonna 2005 käyttöön otetulla päästökaupalla oli pitkään käynnistysvaikeuksia. Nyt päästöoikeuksien hinnat ovat olleet selvässä, mikä kertoo siitä, että järjestelmä toimii, kertoo Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran ilmastoratkaisujen asiantuntija  Samuli Puroila .
 – Päästökauppa on EU:n ilmastopolitiikan kulmakivi, Puroila tiivistää.
 Päästökaupan laajentamisesta edessä kova vääntö
 EU:n ilmastopaketissa esitetään päästökaupan uudistamista. Päästöoikeuksien hinta nousisi uusien ilmastotavoitteiden mukaisiksi. Lisäksi päästökauppa laajennettaisiin koskemaan myös tieliikennettä, merenkulkua ja asuntojen lämmitystä.
 Käytännössä siis esimerkiksi bensamoottorilla ajaminen ja asunnon lämmittäminen maakaasulla tulisivat ajan mittaan jäsenmaissa kalliimmaksi.
 Päästökaupan laajentaminen ei ole läpihuutojuttu. Suoraan kansalaisten kukkaroon osuvat uudistukset ovat poliittisesti äärimmäisen hankalia.
 Myös Modig on huolissaan.
 – Poliitikot tarvitsevat kansalaisten tuen. Jos ihmiset pelkäävät, ettei huomenna ole varaa lämmittää kotia tai ajaa välttämättömiä ajoja autolla, emme saa kansan tukea näille esityksille.
 Modigin mukaan ongelmana on se, että lasku uhkaa kasautua kaikkein pienituloisimmille, vaikka tilastollisesti suurituloisemmat vastaavat suurimmasta osasta päästöjä.
 – Suurituloinen pystyy reagoimaan ja ostamaan uuden sähköauton, mutta harvalla on tähän varaa.
 Modig suhtautuu ylipäätään epäileväisesti EU:n päästökaupan laajentamiseen tieliikenteeseen. Hän pitää kansallisella tasolla tehtyjä toimia tieliikenteen päästöjen vähentämiseksi parempina.
 Uusi jättirahasto lievittäisi ilmastotoimien haittoja, mutta venyttäisi EU:n toimivaltaa
 Keskustelu ilmastotoimien sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta on kuohahtanut Euroopassa kaduille asti.
 Viimeistään Ranskan keltaliiviprotestien jälkeen päättäjät ovat vilkuilleet hermostuneesti äänestäjäkuntaan päin aina, kun pöydällä on ilmastotoimia, jotka uhkaavat nostaa asumisen tai liikkumisen hintaa.
 Siksi komission esittämien ilmastotoimien joukossa on myös niin kutsutun  sosiaalirahaston perustaminen .
 Noin 72 miljardin euron rahastosta tuettaisiin erityisesti kotitalouksia, joilla on vaikeuksia maksaa lämmityksestä. Rahat jaettaisiin jäsenmaille, jotka puolestaan jakaisivat tuet kotitalouksille.
 Silvia Modig Euroopan parlamentin edessä Brysselissä, kun parlamentti valmistautui äänestämään EU:n ilmastolaista kesäkuussa.  Ilmastoa puolustavat mepit eri ryhmistä järjestivät mielenilmauksen parlamentin portailla.  Silvia Modigin kotialbumi.
 Modig suhtautuu rahastoon nihkeästi. Hänen mukaansa rahastosta maksettavat tuet venyttäisivät EU:n toimivaltaa sosiaalipolitiikan puolelle, joka on jäsenmaiden omassa päätösvallassa.
 – Olen sataprosenttisen varma siitä, että eduskunta on paras taho miettimään suomalaisten sosiaalietuuksia. Rahasto tulee herättämään myös kansalaisissa perustellun huolen siitä, meneekö tämä ihan oikein, Modig sanoo.
 Myös Suomi suhtautuu sosiaalirahastoon kriittisesti. Suomen kannasta EU-kysymyksiin linjaavan eduskunnan suuren valiokunnan  mukaan  rahastoon liittyy ”merkittäviä ongelmia”.
 Onko päästökaupan laajentaminen rahastosta kiinni?
 Ilmastotoimien sosiaalirahastosta luopuminen ei ole kuitenkaan yksinkertaista, mikäli samalla halutaan pitää kiinni päästökaupan laajentamisen tavoitteista – päästövähennyksistä.
 Syksyllä nähty raju energian hintojen nousu ei myöskään helpota uusista ilmastotoimista sopimista.
 – Päästövähennykset tarvitaan, mutta päästökaupan laajentaminen ja sosiaalinen ilmastorahasto on kytketty toisiinsa tavalla, jossa toista ei tule ilman toista, ellei neuvotteluasetelma mene kokonaan uusiksi jäsenmaiden näkemysten myötä, Modig arvioi.
 Modigin mukaan sosiaalinen oikeudenmukaisuus voitaisiin hyvin ottaa huomioon myös muilla keinoilla, joita EU:lla on jo valmiiksi käytössään.
 Esimerkiksi Suomessa EU:n oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta rahoitusta on  suunnattu alueille , jotka kärsivät turpeen käytöstä luopumisesta.
 Sitran asiantuntija  Samuli Puroila  on Modigin kanssa samoilla linjoilla.
 Puroilan mukaan päästökaupan laajentaminen rakennusten lämmittämiseen on iso kysymys niissä maissa, joissa suuri osa asunnoista lämpenee maakaasulla.
 – Sosiaalirahastolla on paljon kannatusta Itä- ja Etelä-Euroopassa. Rahasto voi lisätä koko ilmastopaketin hyväksyttävyyttä. Se ei ole kuitenkaan mikään edellytys ilmastotoimille. On tärkeää, että siirtymä puhtaaseen energiaan ei koidu liian kalliiksi vähätuloisille, mutta sen varmistamiseksi EU:ssa on myös muita mekanismeja, Puroila sanoo.
 Sitran ilmastoratkaisujen asiantuntija Samuli Puroila sanoo, että ilmastotoimien sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta voidaan huolehtia myös ilman uutta rahastoa.  Antti Haanpää / Yle
 Suomessa päästökaupan laajenemisen vaikutukset eivät olisi yhtä suuria kuin niissä maissa, joissa maakaasu on yleisempi lämmitysmuoto. Silloin myös Suomen saanto sosiaalirahastosta jäisi pienemmäksi.
 Suomessa lämmitysmuotona suositaan kaukolämpöä ja sitä tuottavat suuret energialaitokset ovat jo valmiiksi päästökaupan piirissä.
 Suomi on vaarassa joutua epäreiluun asemaan merenkulun päästökaupassa
 Ilmastopaketin ehdotuksista Suomessa on herättänyt huolta päästökaupan ulottaminen merenkulkuun. Komission esityksessä suurimpana ongelmana on pidetty talvimerenkulun erityisolosuhteiden unohtamista.
 Modig jakaa huolen. Hänen mielestään Suomi on vaarassa joutua epäreiluun asemaan.
 Suomen viennistä yli 90 prosenttia on talvella jäätyvien merireittien varassa, mikä asettaa omat haasteensa valtaosaan muista EU-maista verrattuna. Jäänkestävä kalusto on raskaampaa ja kuluttaa enemmän polttoainetta.
 – Esityksessä ei ole huomioitu talvimerenkulun olosuhteita oikeastaan lainkaan ja se pitää korjata. Tästä olemme käsittääkseni kaikkien suomalaismeppien kanssa samaa mieltä.
 Lisää aiheesta:   Ulkomaankaupalle tulee satojen miljoonien eurojen lasku, kun päästökauppa tulee merenkulkuun – "Suomen on aika toimia", meppi Elsi Katainen sanoo
 Modig lyttää Suomen EU-lobbauksen
 Modig arvostelee Suomen ennakkovaikuttamisen puutetta merenkulun päästökauppaa koskevan esityksen valmistelussa. Ero Suomen lobbaamiseen esimerkiksi metsäkysymyksissä on Modigin mukaan merkittävä.
 Suomessa EU:n ilmastopolitiikka on nostattanut laineita viimeksi marraskuussa kun Suomen hallitus riitaantui yrittäessään sorvata yhtenäistä kantaa EU:n kestävän rahoituksen ilmastokriteereihin, eli niin kutsuttuun taksonomia-asetukseen. Lopulta  Suomi päätyi vastustamaan asetusta  yhdessä 13 muun maan kanssa.
 Modig turhautui seuratessaan kansallista keskustelua aiheesta. Hänen mukaansa vaikuttaa siltä, että Suomen eduskunnassa asetusta ei joko tunneta tai kuulijoita pyritään johtamaan tahallaan harhaan.
 Näin Modig kommentoi Suomen taksonomiakeskustelua:
 Modig arvostelee myös Suomen EU-vaikuttamista pyrkimyksestä vesittää ympäristökriteereitä metsien osalta.
 Merenkulun päästökauppaa koskevassa esityksessä Suomen kädenjälki ei sen sijaan Modigin mukaan näy.
 – En tiedä, eikö meidän päässä ole oltu hereillä vai eikö viestiä ole kuultu, mutta lopputulos on se, että Suomen erityisolosuhteita ei ole huomioitu. Merenkulun päästökaupan taakka tällaisenaan olisi kohtuuton Suomelle, mutta uskon, että siihen saadaan vielä muutos.
 Ilmastopaketista odotettavissa tuskaisia neuvotteluita
 Parlamentti saa mahdollisesti puristettua oman kantansa ilmastopaketin esityksiin ensi kesään mennessä.
 Sen jälkeen neuvotteluita käydään niin sanotuissa trilogeissa. Niissä jäsenmaiden, komission ja parlamentin kannat sovitetaan yhteen.
 Neuvotteluista odotetaan vaikeita. Suomen lisäksi myös muilla mailla on ilmastopaketin esityksiin liittyen omat erityiskysymyksensä ja vaatimuksensa.
 – EU:n suuren ilmastopaketin vaikeus on siinä, että kaikki liittyy kaikkeen. Yhtä palaa on vaikea muuttaa, ilman että se vaikuttaa koko pakettiin, sillä päästövähennysten yhteisvaikutus on saatava kasaan, Modig sanoo.
 Modigin mukaan päästökaupan laajentamisesta saatavat päästövähennykset tarvitaan, jotta EU pysyy ilmastotavoitteessaan. Jos esitykset päästökaupan laajentamisesta kaatuvat, on päästövähennykset saatava aikaan muilla keinoilla.
 – Kritiikki siitä, että paketista tuli liian iso, ei ole ihan tuulesta temmattu. Paketin koko johtuu siitä, että olemme vitkutelleet ilmastotoimien liian pitkään. Läksyt ovat tekemättä ja tentti on huomenna.
 Tämä juttu on osa sarjaa, jossa avataan suomalaisten meppien vaikuttamista – aiemmat jutut täällä:
 EU:lla on pian 900 miljardia euroa yhteisvelkaa, joka voi jäädä pysyväksi – vaikea siitä on irrottautua, arvioi meppi Nils Torvalds
 Mitä tapahtuu, jos Unkarilta ja Puolalta viedään pian EU-tuet? Meppi Sarvamaa: "Voi olla, että meillä on paljon hurjemmat ajat edessä"
 Suomessa pelätään puhua EU:n yhteisistä taloussäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa, meppi Sirpa Pietikäinen sanoo
 EU julkistaa keskiviikkona puhutun hiilitulliesityksensä – Perussuomalaiset on kannattanut hiilitulleja jo vuosia, mutta Laura Huhtasaari ei innostu komission suunnitelmista
 Ville Niinistö syyttää Marinia ja muita ministereitä luonnonsuojelun vesittämisestä EU:ssa: "Kolhu Suomen maineelle ja metsäluonnon tulevaisuudelle"
 Ulkomaankaupalle tulee satojen miljoonien eurojen lasku, kun päästökauppa tulee merenkulkuun – "Suomen on aika toimia", meppi Elsi Katainen sanoo
 Suomi varautuu taas puolustamaan talousmetsiä EU:ssa – Mauri Pekkarisen mukaan unionin päättäjät näkevät metsän puistona
 Kuka sinun datallasi tekee ja mitä? Eurooppa patoaa vimmalla Yhdysvaltain digiylivoimaa, ja Miapetra Kumpula-Natri on meppiketjun kärkipakkeja
 Suomelta menee EU:n raidetukia sivu suun, ja se harmittaa meppi Henna Virkkusta: "Suomi pitää saada osaksi eurooppalaisia junaverkkoja"
 Nuorten pitää ottaa tila haltuun EU:ssa, koska siellä päätetään "millainen dystopia tulee", sanoo vuoden meppinä ollut Alviina Alametsä, 28
 Pankki syynää säästöpossusi, mutta rikollinen raha saa liikkua rajojen yli – Eero Heinäluoma: EU-maiden on aika toimia rahanpesussa

Meppi Silvia Modig arvostelee EU:n uutta jättirahastoa: "Voi herättää kansalaisissa perustellun huolen, meneekö tämä ihan oikein"


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö kommentoi radion Ykkösaamussa jännittynyttä tilannetta Yhdysvaltojen ja Venäjän välillä.

Tasavallan presidentti Sauli Niinistön mukaan  Yhdysvaltain ja Venäjän presidenttien torstai-iltainen puhelu  vaikutti pääasiassa tähän mennessä jo sanotun kertaamiselta.
 – Puhelun paras puoli oli ehkä se, että molemmat osapuolet vakuuttivat – ainakin tiedotteissa – valmiutta diplomaattiseen etenemiseen, Niinistö kommentoi perjantaiaamuna  radion Ykkösaamussa .
 – Nyt voidaan olla melkoisen vakuuttuneita siitä, että rauhan tunnelma säilyy ainakin tuonne tammikuun toiselle viikolle asti.
 Tammikuun toisella viikolla odottavat Venäjän ja Yhdysvaltain neuvottelut Genevessä, Venäjän ja Naton tapaaminen sekä Venäjän ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin edustajien tapaaminen.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  kerrotaan varoittaneen puhelussa, että sanktioiden asettaminen olisi suuri virhe.
 – Se varmasti kuuluu nyt tähän retoriikkaan, Niinistö luonnehtii Venäjän sanktiovaroittelua.
 Yhdysvaltain  Joe Biden  puolestaan pysyi aiemmin kertomissa kannoissaan. Valkoisen talon tiedotteen mukaan Biden teki selväksi, että Yhdysvallat ja sen liittolaiset vastaavat päättäväisesti, jos Venäjä hyökkää jälleen Ukrainaan.
 Kyse Ukrainasta vai Naton laajenemisesta?
 Niinistö pohtii, että koko jännittyneessä tilanteessa tuntuu olevan kyse Venäjän esittämistä vaatimuksista, joista keskustellaan Ukrainan raameissa. Venäjä on esittänyt vaatimuksia Yhdysvalloille ja Natolle siitä, ettei Nato enää laajene itään.
 – Väistämättä kun miettii näitä sanomia etenkin Kremlin suunnasta, pääaihe tuntuu olevan nyt niissä yleisissä vaatimuksissa, turvatakuissa niin kuin he sanovat. Ukraina näyttää muodostavan ikään kuin raamit tällaisen keskustelun käymiselle, Niinistö kuvailee.
 Niinistö keskusteli Putinin kanssa joulukuun puolivälissä puhelimitse. Aiheena oli tuolloin myös Venäjän esittämät vaatimukset. Niinistö kertoo vastanneensa Putinille Suomen kunnioittavan suvereniteettiaan ja pitäytyvän mahdollisuudessaan hakea sotilasliiton jäsenyyttä.
 Niinistö ei usko, että Naton avoimet ovet lähtisivät juuri nyt sulkeutumaan Suomelta.
 – Minusta tämä on Suomen kannalta hyvin selvä tilanne. Enkä alkuunkaan usko, että (Venäjän) neuvotteluissa sen enempää Yhdysvaltain kuin Naton kanssa lähtisi eteenpäin jonkinlainen jäsenyyssulku.
 – Se päätös on tietysti ihan meidän omissa käsissämme. Ei siinä mitään liikkumavaran rajoituksia ole.
 Voit keskustella aiheesta 1.1.2022 kello 23:een saakka.
 Lue myös:   Ulkopoliittisen instituutin Mika Aaltola: Putinin ja Bidenin puhelun jälkeinen niukkasanaisuus voi olla hyvä merkki
 Sauli Niinistö esitti Vladimir Putinille vakavan huolensa jännittyneestä tilanteesta Ukrainan rajoilla – keskustelu Joe Bidenin puhelun jälkeen

Presidentti Niinistö: Putinin ja Bidenin puhelussa ei juuri uutta, Suomen liikkumavara Nato-kysymyksessä ennallaan


Summary: Pohjois-Suomessa kuntosalit saatiin hetkeksi auki oikeusteitse. Nyt samankaltaisia valituksia on tullut hallinto-oikeuteen useita myös Pirkanmaalla.

Hämeenlinnan hallinto-oikeudessa on jo nyt kolme valitusta vireillä koskien Pirkanmaan sulkupäätöstä.
 Aluehallintovirasto sulki myös  Pirkanmaalla monet paikat, kuten kuntosalit ja uimahallit. Nyt tästä päätöksestä on tehty useita valituksia hallinto-oikeuteen.
 Valitusten yksityiskohdista tai käsittelyajoista ei ole vielä tietoa. Yle on pyytänyt tätä tietoa hallinto-oikeudelta.
 Tällä hetkellä paikat ovat kiinni 7. tammikuuta asti.
 Uudet valitukset myös Pirkanmaalla ovat osoitus siitä, että valitukset ja sulkujen kyseenalaistaminen on leviämässä koko maahan Pohjois-Suomessa tehdyn hallinto-oikeuden päätöksen jälkeen.
 Myös SM-liigan seurat harkitsevat hakevansa  purkua yleisökieltoon.
 Jääkiekon SM-liigan toimitusjohtaja  Riku Kallioniemi  kertoi Yle Urheilulle, että seurat ovat keskustelleet asiasta tänään. SM-liigassa ihmetellään, ovatko yleisörajoitukset olleet välttämättömiä.
 Käytännössä nykyisten rajoitusten mukaan  mikään liigaseura ei voi ottaa yleisöä ennen tammikuun puoliväliä.
 Taustalla THL:n riskiluokitus
 Pohjois-Suomessa hallinto-oikeus keskeytti osittain  välipäätöksellään torstaina Pohjois-Suomen aluehallintoviraston ennen joulua tekemän päätöksen täytäntöönpanon, joka sulki muun muassa kuntosalit ja yksilöurheilun sisäliikuntatilat.
 Hallinto-oikeustuomari  Jari Kostilaisen  mukaan nyt tehdyllä päätöksellä esimerkiksi kuntosalit voidaan avata.
 – Uskoisin näin. Avi varmaankin tekee oman päätöksensä asiassa piakkoin, kertoo Kostilainen.
 Valittajat toivat ilmi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen julkaiseman arvion  koronariskistä  tapahtumissa ja kokoontumisissa. Esimerkiksi yksilöurheiluun tai -liikuntaan käytettävät sisätilat eli esimerkiksi kuntosalit on katsottu vähäisen riskin paikoiksi. Samoin urheilukatsomot, kun istumapaikat on määritelty.
 Pohjois-Suomessa kuntosalit ja muut yksilöurheiluun tai -liikuntaan käytettävät sisäliikuntatilat saavat olla kuitenkin auki vain vielä tänään. Tämä näin, koska Pohjois-Suomen aluehallintovirasto pidensi keskiviikon kokouksessaan sulkua  15. tammikuuta  saakka. Myös tästä päätöksestä on tehty valitus.
 Kuntosaliketju Kuntokeskus Liikun toimitusjohtaja  Johanna Riihijärvi  oli toinen taho, joka valitti sulkupäätöksestä Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen. Hän kertoi tehneensä valituksen kaikille hallinto-oikeuksille.
 Lue lisää:
 Näin koronarajoitukset vaihtelevat eri puolilla Suomea: Yle kokosi yhteen muuttuneet rajoitukset, mitä saa ja mitä ei saa tehdä
 20 000:n raja meni rikki: Pirkanmaalla 563 uutta koronatartuntaa, todellisesta määrästä on lähinnä valistuneita arvailuja
 Kuntosaliketju hakee salien ovia oikeusteitse auki – Pohjois-Pohjanmaalla se jo onnistui, mutta toistaiseksi vain kahdeksi päiväksi

Kuntosaliketjun valituksesta alkoi lumipalloefekti: yksin Pirkanmaan sulusta vireillä jo kolme valitusta hallinto-oikeudessa


Summary: Kaksi Coloradon kaupunkia on saanut täyden evakuointimääräyksen. Kovat tuulet ovat levittäneet tulipaloja kuivuudesta kärsivälle 650 hehtaarin alueelle.

Yhdysvaltain Coloradossa kymmenettuhannet ihmiset ovat saaneet evakuointimääräyksen sen jälkeen, kun kovan tuulen piiskaamat maastopalot ovat levinneet nopeasti kuivuudesta kärsivillä alueilla.
 Palot ovat tuhonneet lähes 600 taloa sekä hotellin ja kauppakeskuksen Boulderin piirikunnassa, joka sijaitsee Denverin pohjoispuolella.
 Kuuden ihmisen on kerrottu saaneen palovammoihin sairaalahoitoa. Toistaiseksi kuolonuhreja ei ole raportoitu.
 – Näin laaja ja voimakas tulipalo näin tiheään asutulla alueella tarkoittaa, ettemme olisi yllättyneitä jos siitä aiheutuu loukkaantumisia ja kuolonuhreja, sanoi piirikunnan šeriffi  Joe Pelle  tiedotustilaisuudessa.
 Myös Yhdysvaltain ilmatieteen laitoksen mukaan tilanne on hengenvaarallinen. Tulipalot riehuvat jo 650 hehtaarin alueella.
 Louisvillen kaupungin 20 000 ja Superiorin 13 000 asukasta määrättiin torstaina evakuoitaviksi.
 Maastopalojen uskotaan syttyneen kovan tuulen kaatamista voimalinjoista. Voimakkaat tuulet sekä levittävät maastopaloa että hankaloittavat sammutuskoneiden nousua taivaalle.
 Hätätila julistettu
 Coloradon kuvernööri  Jared Polis  on julistanut osavaltioon hätätilan. Hänen mukaansa nykytilanne eroaa Coloradon aiemmista maastopaloista siinä, että tulipalot riehuvat nyt maaseudun sijaan asutusalueilla.
 – Tämänkaltaisissa naapurustoissa me kaikki asumme. Tilanne on äärimmäisen musertava, Polis sanoi.
 Colorado on monen läntisen Yhdysvaltain alueen tavoin kärsinyt jo vuosia kuivuudesta, mikä tekee seudusta erityisen haavoittuvaisen maastopaloille, kertoo uutistoimisto AFP.
 Vaikka maastopalot osa luonnon vuosittaista sykliä, viime vuosina niiden laajuus ja voimakkuus on kasvanut AFP:n mukaan suuresti. Tieteilijät näkevät äärimmäisen kuivuuden ja tavallista voimakkaampien myrskyjen taustalla ilmastonmuutoksen vaikutukset.
 Perjantaina alueelle ennustettujen lumisateiden toivotaan tuovan tilanteeseen helpotusta.
 Lue myös:
 Rankka lumisade on sulkenut teitä ja hiihtokeskuksia Kaliforniassa ja Nevadassa – Oregonissa ja Washingtonissa kärsitään puolestaan pakkasesta
 Katso video Kalifornian talvesta: Poika upposi päätä myöten lumihankeen

Maastopalot ovat ajaneet kymmeniätuhansia kodeistaan Coloradossa – "Loukkaantumiset ja kuolonuhrit eivät yllättäisi"


Summary: Suomalaisille raportoivat Washingtonista ensi vuonna Iida Tikka ja Juri von Bonsdorff sekä länsirannikon Los Angelesista Johanna Juntunen.

Ylen Yhdysvaltain-tiimi uudistuu. Ensi vuoden alusta alkaen Ylen toimittajana Washingtonissa aloittaa  Juri von Bonsdorff .
 Von Bonsdorff on työskennellyt toimittajana Yhdysvalloissa yli kolmetoista vuotta,  Barack Obaman  ensimmäisestä vaalikampanjasta lähtien. Washingtonissa hän aloitti Svenska Ylen kirjeenvaihtajana. Myöhemmin hän siirtyi Eurovision uutistuottajaksi ja Hufvudstadsbladetin Yhdysvaltain-avustajaksi.
 Viime vuosina von Bonsdorffia ovat työllistäneet myös Yle Urheilu sekä Ruotsin medioista SR ja SVT.
 Iida Tikka  jatkaa Washingtonissa Ylen kirjeenvaihtajana.
 Yhdysvaltain länsirannikolla Ylelle työskentelee myös toimittaja  Johanna Juntunen , joka asuu Los Angelesissa Kaliforniassa.
 Lue tästä, miten uusi Yhdysvaltain-tiimi arvioi alkavaa vuotta.
 Juri, teet pitkästä aikaa juttuja Ylen Uutisille. Mitä haluaisit kertoa suomalaisille Yhdysvalloista?
 Juri : Yhdysvalloissa eivät jutut lopu kesken, mutta yksi tärkeimmistä isoista kysymyksistä on amerikkalaisen demokratian kohtalo.
 Donald Trumpin  presidenttikauden jäljiltä totuuden merkitys politiikassa ja yhteiskunnassa on heikentynyt ja demokraattisten instituutioiden asema horjuu. Tuleeko esimerkiksi seuraavien vaalien häviävä osapuoli hyväksymään vaalituloksen vai olemmeko siirtyneet pysyvästi aikakauteen, jossa demokratian pelisääntöjä ei kunnioiteta?
 Globaalisti kiinnostava kysymys on myös se, miten presidentti  Joe Biden  onnistuu ajamaan Yhdysvaltoja kohti voimakkaampia ilmastonmuutosta torjuvia toimia.
 Iida ja Johanna, miltä alkava vuosi teistä näyttää?
 Iida : Vuoden aikana yhteiskunnan polarisoituminen kärjistyy ennestään, kun syksyn välivaalit keräävät poliittisia kierteitä.
 Samalla työelämän myllerrys uudistaa yhteiskuntaa. Ensi vuoden aikana seuraan tarkkaan, kuinka nopeasti Bidenin perusrakennepaketti alkaa vauhdittaa esimerkiksi uusiutuvan energian saatavuutta.
 Toimittaja Johanna Juntusen mukaan Kaliforniassa puhuttavat muun muassa vesipula, lisääntyneet väkivaltarikokset ja asunnottomuus.  Pekka Rautionmaa / Yle
 Johanna : Välivaaleihin liittyen on huolestuttavaa, jos ei-valkoihoisten äänestysoikeutta tullaan rajoittamaan myös muualla kuin Georgiassa ja Texasissa. Osavaltioissa on muutettu vaalipiirejä republikaaniehdokkaita suosiviksi sekä vähennetty äänestyspaikkoja ja -aikoja.
 Siirtolaispolitiikan uudistaminen junnaa paikallaan. Varapresidentti  Kamala Harrisin  julkistama 540 miljoonan dollarin rahoituspaketti yrityksiltä avun tarpeessa oleville ihmisille Guatemalassa, El Salvadorissa ja Hondurasissa on askel eteenpäin.
 Koronapandemia jatkuu, ja sen fyysiset, psyykkiset ja taloudelliset vaikutukset tulevat näkymään pitkään esimerkiksi kuluttajahintojen nousuna.
 Iida, asemapaikkasi on Yhdysvaltain pääkaupungissa, mutta matkustat raportoimassa eri puolilla maata. Minne aiot suunnata ensi vuoden aikana?
 Iida : Niin moneen paikkaan kuin ehdin – alkuvuodesta luultavasti eteläisiin osavaltioihin parin juttuaiheen perässä. Kiinnostavimpia alueita kaikkialla ovat juuri nyt lähiöt maaseudun ja kaupunkien välissä. Niissä koko maan monimuotoisuus näkyy parhaiten.
 Johanna, mitä asioita haluaisit nostaa suomalaisille esiin Yhdysvaltain länsirannikolta?
 Johanna : Polttavia kysymyksiä Kaliforniassa ovat vesipula, lisääntyneet väkivaltarikokset ja asunnottomuus. Asukkaat ovat saaneet tarpeekseen kaupunkien turvattomuudesta ja kasvavista telttaleireistä. Äänestäjät yrittävät kammeta pois lainsäätäjiä pois viroistaan ennen virkakauden päättymistä keräämällä tarpeeksi nimiä uusintavaalien saamiseksi.
 Kiistaa on luvassa myös kuvernööri  Gavin Newsomin  sitoumuksesta myöntää yksityishenkilöille lupa haastaa oikeuteen tahot, jotka valmistavat, jakelevat tai myyvät laittomia aseita.
 Mistä aiheista tai teemoista toivoisit raportteja Yhdysvalloista vuonna 2022? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 1. tammikuuta kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Kirjeenvaihtajalta: Yhdysvalloissa on aina tilanne päällä ja kriisi muhimassa
 10 vuotta Yhdysvaltain pääkaupungissa – näitä asioita olen oppinut arvostamaan ja karsastamaan Washingtonissa

Ylen uusi USA-tiimi arvioi alkavaa vuotta: seurannassa Bidenin ilmastotoimet, yhteiskunnan polarisaatio ja demokratian pelisäännöt


Summary: Toimittaja Kaje Komulainen ja mediatoimittaja Kalle Niskala välittävät paperiliittolaisten ja UPM:n sellutehtaan johdon tunnelmat suorassa lähetyksessä.

Paperiliitto aloittaa lakon UPM:n sellu- ja paperitehtaissa lauantaiaamuna 1.1.2022.
 Koneet eivät sammu yhdestä napin painalluksesta, vaan esimerkiksi UPM:n Pietarsaaren sellutehtaan teknisesti vaativa alasajo on aloitettu jo tiistaina. Lakosta odotetaan vähintään kolmen viikon mittaista.
 Metsäteollisuus ry:n ja Paperiliiton voimassa oleva työehtosopimus päättyy vuodenvaihteessa. Paperiliitto vaatii konsernikohtaista sopimusta, metsäyhtiö UPM viittä toimialakohtaista työehtosopimusta.
 UPM:n Pietarsaaren tehtaan pääluottamusmies  Sauli Tialan  mukaan UPM:n tarjoamissa sopimuksissa on useita heikennyksiä, jotka koskevat esimerkiksi työaikaa ja palkanmaksua. UPM on eri mieltä ja painottaa, että henkilöstön ja liiketoiminnan kannalta sopiminen kannattaa tehdä liiketoiminnoittain.
 Paperiliiton hallitus on jo hyväksynyt paperiteollisuuteen useita yrityskohtaisia sopimuksia. Ne on neuvoteltu esimerkiksi Metsä Groupin, Adara Pakkaus Oy:n, Sonoco-Alcoren, Oy Essity Finland Ab:n, Pankakoski Mill Oy:n ja BMS:n kanssa. Suurista metsäyhtiöistä Stora Enson kanssa neuvoteltiin sopimus jo aiemmin syksyllä.
 Lakolla sijaiskärsijä naapurissa
 UPM on kertonut aikovansa maksaa tammikuussa 2022 palkanlisää työntekijöille, jotka tulevat töihin lakon aikana. Paperiliiton mukaan lisäkorvaus rikkuruudesta olisi 30 euroa päivässä.
 Paperiliittolaiset eivät ole asettaneet lakkorajoja lakkoilmoituksessaan, vaan lakko koskisi kaikkea työtä eli myös esimerkiksi palo- ja ympäristöturvallisuuden kannalta tärkeitä tehtäviä. UPM:n Pietarsaaren sellutehtaalla tulkitaan kuitenkin toisin. Paperiliittoon kuuluvat palomiehet päivystävät lakon aikana etänä ja tulevat hälytyksen tapahtuessa tehtaalle.
 Pääluottamusmies Sauli Tiala perustelee päätöstä sillä, että sama palokunta huolehtii myös UPM:n Alholman sahan ja BillerudKorsnäsin paperitehtaan paloturvallisuudesta.
 UPM jätti Helsingin käräjäoikeudelle turvaamistoimivaatimuksen, jossa vaati yhteiskunnan kannalta kriittisen tärkeiden toimintojen rajaamista lakon ulkopuolelle. Käräjäoikeus kuitenkin hylkäsi vaatimuksen lakkorajoja koskevasta väliaikaisesta turvaamistoimesta, ja katsoi, ettei tilanteessa ole edellytyksiä määrätä vaadittua turvaamistointa ilman, että Paperiliitolle varataan ensin tilaisuus tulla kuulluksi asiassa.
 Tialan lisäksi ajatuksiaan tulevasta lakosta ovat lupautuneet kertomaan UPM:n Pietarsaaren sellutehtaan johtaja  Simon Fagerudd , Pietarsaaren ammattiyhdistyksen puheenjohtaja  Tuomas Melart  ja Pietarsaaressa lakon sijaiskärsijäksi joutuvan BillerudKorsnäsin paperitehtaan henkilöstöpäällikkö  Anette Skytte.
 Paperitehdas on riippuvainen UPM:n toimittamasta höyrystä, paineilmasta, vedestä ja sellumassasta, ja siellä uskotaan, että tehdas joutuu ajamaan tuotantonsa alas myös viimeistään vuodenvaihteessa. BillerudKorsnäs käynnisti yt-neuvottelut 120 työntekijänsä kanssa joulukuussa.
 UPM:llä on paperitehtaita on viidellä ja sellutehtaita kolmella paikkakunnalla.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 1.1. kello 23:een saakka.

UPM:n sellu- ja paperikoneet pysähtyvät lauantaina – seuraa Ylen vierailua lakkoon valmistautuvan Pietarsaaren sellutehtaan portilla kello 10


Summary: Uros kertoi sijoittajille ja julkisuuteen huikeista voitoista, mutta nyt Suomen-yhtiö Uros oy:tä haetaan konkurssiin.

Teknologiayhtiö Uroksen omistaja  Jyrki Hallikainen  onnistui myymään yhtiöstään palasia ennen yhtiön kulissien romahtamista. STT:n tietojen mukaan Hallikainen on myynyt ainakin kahdelle kokeneelle sijoittajalle osuuden yhtiöstään.
 Kumpikaan näistä kaupoista ei ole aiemmin ollut julkisuudessa, vaikka yhtiön johto on vihjannut useammista sijoittajista. STT:n tietojen mukaan molemmat ostajat kokevat, että Hallikainen harhautti heitä kertomalla harhaanjohtavia tietoja yhtiöstä.
 STT:llä ei ole tiedossa ostajien henkilöllisyyttä, mutta toinen ostajista on Sveitsissä asuva ulkomainen sijoittaja.
 STT ei ole pystynyt vahvistamaan toisen sijoittajan kansalaisuutta tai hankittujen omistusosuuksien tarkkoja prosentteja.
 Osuudet pieniä, mutta teknohuuman hinta korkea
 Vaikka Hallikaisen myymät omistukset olivat pieniä, niin kauppasummat ovat suuria yhtiöstä, jonka todellinen liiketoiminta ei vastaa yhtiön väittämiä hurjia lukuja.
 Uros-konserni väitti tehneensä vuonna 2019 liikevaihtoa lähes 2,7 miljardia euroa ja liikevoittoa noin 170 miljoonaa euroa. Jos teknologiayhtiön luvut nousevat lähes nollasta tuolle tasolle vain kolmessa vuodessa, toiminta näyttää voitolliselta joka vuosi ja kasvu vaikuttaa jatkuvan, yhtiön arvo mitataan nykyisessä teknohuumassa miljardiluokassa.
 Huikealla arvostuksella Hallikainen myös Uroksen palasia kauppasi. STT ei ole pystynyt varmistamaan tarkkoja kauppasummia, mutta suuntaa antavan arvion voi laskea esimerkiksi miljardin euron arvostustasolla, jolloin prosentin osuus yhtiöstä maksaisi 10 miljoonaa euroa. Kun sijoittajien yhteensä hankkima osuus oli mahdollisesti esimerkin lukuja korkeampi, niin Hallikainen hankki merkittävän varallisuuden.
 Uros kertoi maaliskuussa siirtävänsä pääkonttorinsa Suomesta Sveitsiin, jonne se oli perustanut vuoden 2020 lopulla konsernille uuden emoyhtiön, Uros AG:n. Sveitsissä yritysten omistajat eivät ole julkista tietoa. STT ei voi kertoa lähteistään enempää heidän taustansa takia.
 STT ei ole syksyn ja talven aikana tavoittanut Hallikaista kommentoimaan yhtiön asioita. Keskiviikkona Hallikainen vastasi puhelimeen, mutta asian kuultuaan ilmoitti olevansa liikenteessä ja sulki puhelimen.
 Lue lisää:  Missä ovat Uroksen miljoonat? Ylen selvitys paljastaa vain joukon tyhjiä yhtiöitä ja laajan veroparatiisien käytön
 Hallikaisen tarina meni laajasti läpi
 Jyrki Hallikainen on toinen Uroksen perustajista ja omisti yhtiön perheenjäsentensä kanssa sen kasvun vuosina. Lehtikuva / Handout / Uros
 Hallikainen on oululaistaustainen liikemies, joka on pitkään asunut ulkomailla, ensin Belgiassa ja sittemmin Sveitsissä. Syksyn aikana Hallikainen on ilmoittanut kotipaikakseen Liechtensteinin. Todennäköisesti hän maksaa myyntivoitoistaan veroa Sveitsiin tai Liechtensteiniin.
 Hallikainen oli toinen Uroksen perustajista vuonna 2011 ja omisti kasvun vuosina yhtiön perheenjäsentensä kanssa. Myös yhtiön hallitus oli perhepiirin hallussa, ja Jyrki Hallikainen toimi hallituksen puheenjohtajana.
 Uros, tai tarkemmin sanottuna Hallikainen, sai tarinansa läpi esimerkiksi Tekesille (nykyinen Business Finland), rahoittajana toimineille pankeille, sponsoroimalleen Tampere Areenalle, talousmedioille, työntekijöilleen, tilintarkastajalle vuoden 2018 osalta ja lopulta sijoittajille.
 Nyt Suomen-tytäryhtiöksi jääneen Uros oy:n tarina on todennäköisesti lopussa. Joulukuun puolivälissä Nordea, Oulun Osuuspankki ja valtion erityisrahoitusyhtiö Finnvera hakivat Uroksen Suomen-yhtiötä konkurssiin. Areenan sponsorisopimus purettiin lokakuussa.
 Oulun poliisi epäilee Urosta törkeästä avustuspetoksesta. Tutkinta liittyy Business Finlandin eli silloisen Tekesin vuosina 2011–2013 antamiin tuotekehityslainoihin ja avustuksiin.
 Lue myös:   Isot velkojat hakevat teknologiayhtiö Urosta konkurssiin
 Uroksen toimitusjohtaja Rauno Jokelainen vaitonaisena yhtiön talousvaikeuksista – "Mediapaine vaikutti nimisopimuksen irtisanomiseen"
 Business Finland: Uros sai miljoonien eurojen kehityslainat ja avustukset väärillä ja salailluilla tiedoilla

Uroksen omistaja Jyrki Hallikainen kasvatti omaisuuttaan myymällä palasia kulissiyhtiöstään ennen kulissien romahtamista


Summary: Vuosi 2022 tuo mukanaan muun muassa kalliimpaa tupakkaa, halvempia passeja ja muutoksia uusien sähköautojen verotukseen. Varuskuntiin saadaan omia äänestyspaikkoja tammikuun aluevaaleissa.

Vuodenvaihde tuo jälleen mukanaan monia suomalaisten arkeen vaikuttavia muutoksia. Kokosimme tähän niistä kymmenen:
 1. Kotitalousvähennykseen tulee korotuksia – paitsi remonttihommissa
 Vähennyksen enimmäismäärä nousee 2 250 eurosta 3 500 euroon. Tiina Jutila / Yle
 Kotitalousvähennyksen enimmäismäärä ja vähennettävä prosenttiosuus nousee kotitalous- sekä hoiva- ja hoitotyössä. Kotitalousvähennystä voi hyödyntää myös öljylämmityksestä luopuessa.
 Vähennyksen enimmäismäärä nousee 2 250 eurosta 3 500 euroon.
 Remonttitöiden osalta kotitalousvähennys säilyy ennallaan.
 2. Asuntovelan korkovähennys pienenee
 Vuonna 2022 asuntovelan koroista on vähennyskelpoista 5 prosenttia nykyisen 10 prosentin sijaan.
 Korkovähennyksen on tarkoitus poistua kokonaan vuonna 2023.
 3. Tupakka kallistuu
 Tupakan hinta kipuaa pikkuhiljaa yli kymmeneen euroon. Petteri Juuti / Yle
 Tupakkaveroa korotetaan heti vuoden alusta ja seuraavan kerran jo heinäkuussa. Lisää korotuksia on luvassa myös vuonna 2023.
 Korotusten seurauksena tupakan hinnan arvioidaan nousevan keskimäärin 11 prosenttia. Tupakka-askin hinta kipuaa siis pikkuhiljaa yli kymmeneen euroon.
 4. Opiskelija voi tehdä töitä aiempaa enemmän
 Ensimmäiset aluevaalit järjestetään tammikuun 23. päivä.
 Opintotukeen vaikuttavia tulorajoja korotetaan 25 prosentilla. Esimerkiksi tuellisen kuukauden tuloraja nousee 870 euroon, kun se nyt on 696 euroa.
 Tulorajan korotus on voimassa määräaikaisesti vuonna 2022.
 5. Varuskunnissa pääsee vaaliuurnille aluevaaleissa
 Aiemmin laitosäänestyksiä on järjestetty esimerkiksi sairaaloissa ja vankiloissa. Kimmo Rauatmaa / Lehtikuva
 Varuskunnissa pääsee vaaliuurnille tammikuun aluevaaleissa. Varuskunnissa järjestetään laitosäänestys, jossa voivat äänestää varusmiespalvelusta tai naisten vapaaehtoista asepalvelusta suorittavat äänioikeutetut.
 Varuskuntien laitosäänestys oli väliaikaisesti käytössä myös vuoden 2021 kuntavaaleissa. Aiemmin laitosäänestyksiä on järjestetty esimerkiksi sairaaloissa ja vankiloissa.
 6. Digisisältöjen kuluttajansuoja paranee
 Kuluttajansuojalakia täydennetään vuodenvaihteessa säännöksillä, jotka koskevat digitaalisen sisällön ja palveluiden toimittamista, virhettä tai muuttamista. Uudet säännökset koskevat esimerkiksi ohjelmistoja, digitaalisia pelejä ja pilvipalveluita.
 Aiemmin digitaalisen sisällön virheestä tai viivästyksestä ei ole ollut selvää sääntelyä.
 7. Poliisin lupamaksut muuttuvat: passi halpenee, aselupa kallistuu
 Poliisin lupamaksujen halutaan vastaavan aiempaa paremmin niiden myöntämisestä aiheutuvia kustannuksia.
 Passin hinta laskee 58 eurosta 50 euroon, jos hakemuksen tekee asioimalla perinteisesti poliisilaitoksella. Sähköisesti haetun passin hinta pysyy ennallaan 44 eurossa.
 Paikallispoliisin myöntämän aseluvan hinta nousee 90 eurosta 105 euroon.
 8. Sähköauton verotus muuttuu
 Uusista sähköautoista ei enää jatkossa makseta autoveroa. Seppo Ahava / Yle
 Uusista sähköautoista ei enää makseta autoveroa. Sen sijaan sähköautojen ajoneuvoveroa korotetaan 65 eurolla vuodessa.
 Autoveron poistuminen koskee autoja, joiden ensimmäinen veron määräytymispäivä on 1.10.2021 tai sen jälkeen.
 9. Syöpäseulonnat laajenevat
 Yhä useampi suomalainen pääsee syöpäseulontaan. Suolistosyövän seulonta aloitetaan koko maassa 60–68-vuotiailla miehillä ja naisilla. Hanketta on jo pilotoitu 12 kunnassa.
 Kohdunkaulansyövän seulonta puolestaan laajenee 30–65-vuotiaisiin. Tähän asti seulonta on useimmissa kunnissa päättynyt 60-vuotiaiden ikäryhmään. Kaikki 65-vuotiaat pääsevät seulontoihin asuinpaikasta riippumatta.
 10. Asumisoikeusjärjestelmä uudistuu
 Asumisoikeuslakia uudistetaan, jotta asumisoikeusjärjestelmä olisi aiempaa kohtuuhintaisempi ja asukkaiden vaikutusmahdollisuudet paranisivat.
 Esimerkiksi asumisoikeusyhtiöiden hallituksen jäsenistä vähintään 40 prosenttia on jatkossa oltava asukasjäseniä.
 Suomessa on noin 50 000 asumisoikeusasuntoa. Järjestelmä on ollut käytössä 30 vuotta.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 1.1.2022 kello 23:een asti.

Nämä kymmenen asiaa muuttuvat arjessasi, kun vuosi vaihtuu


Summary: Onnettomuus sattui hiukan Saarijärven keskustasta pohjoiseen. Keski-Suomessa on sattunut muitakin liikenneonnettumuuksia yön kuluessa, ja alueella on huono ajokeli.

Yksi ihminen on kuollut hiukan ennen puoltayötä sattuneessa ulosajossa Keski-Suomessa Saarijärvellä. Onnettomuus sattui Valtatiellä 13 Saarijärven keskustan pohjoispuolella.
 Poliisin tilannekeskuksesta kerrotaan, että onnettomuudessa kuollut henkilö oli nuorehko mies ja tilannekeskuksen mukaan onnettomuudessa ei ilmeisesti ollut muita osallisia.
 Onnettomuuden syytä poliisi vielä arvioi, vaan tiedottaa asiasta lisää myöhemmin.
 Keski-Suomessa on tapahtunut yön ja varhaisaamun aikana muitakin liikenneonnettomuuksia.
 Jyväskylässä lähellä keskustaa sattuneessa kolarissa henkilöauton kuljettaja joutui sairaalahoitoon. Auto oli kääntymässä Rantaväyläyltä Satamakadulle, kun pohjoiseen suuntaavilla kaistoilla vastakkaiseen suuntaan ajanut rekka törmäsi siihen.
 Tieliikennekeskus on varoittanut erittäin huonosta ajokelistä Keski-Suomen alueella.

Nuorehko mies kuoli ulosajossa Keski-Suomen Saarijärvellä


Summary: Jos presidenttien puhelinkeskustelussa oltaisiin ajauduttu heti suuriin vaikeuksiin ja eripuraan, siitä olisi Aaltolan mukaan todennäköisesti tihkunut tietoja.

Ulkopoliittisen instituutin johtajan  Mika Aaltolan  mukaan voi olla hyvä merkki, ettei Yhdysvaltain ja Venäjän presidenttien  tuoreesta puhelinkokouksesta  ole tihkunut puhelun jälkimainingeissa kauheasti tietoja.
 – Se voi olla jopa hyvä merkki, että neuvotteluja ei käydä julkisuudessa, Aaltola sanoo STT:lle puhelimitse.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  puhui venäläiskollegansa  Vladimir Putinin  kanssa puhelimessa Suomen aikaa myöhään torstai-iltana.
 Aaltola kuvailee 50-minuuttista kokousta jämptiksi ja painottaa keskustelun sisällön olevan pitkälti arvailujen varassa. Tavallisesti tämänkaltaisista puheluista tulee lyhyet katsaukset, mutta tällä erää niitä ei Aaltolan mukaan tullut.
 Venäjältä Kremlin ulkopoliittinen neuvonantaja  Juri Ushakov  antoi puhelinkeskustelun jälkeen jossain määrin kommentteja toimittajille, kun taas Valkoinen talo julkaisi lähinnä tiiviin tiedotteen.
 Niukkasanaisuus voi selittyä myös sillä, että osa käsitellyistä asioista voi olla luottamuksellista prosessia. Kaikkea ei kannatakaan Aaltolan mukaan tuoda esille, sillä neuvottelut menisivät helposti pilalle, jos niitä pidettäisiin julkisuudessa.
 – Jos olisi ollut suurta eripuraa, ja oltaisiin ajauduttu saman tien isoihin vaikeuksiin ja pidettäisiin jatkamista mahdottomana, siitä olisi todennäköisesti tihkunut tietoja, hän kuitenkin lisää.
 On epäselvää, mitä puhelinkokouksella haettiin takaa
 Venäjä valtasi vuonna 2014 Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaan ja samana vuonna syttyi Itä-Ukrainassa sota, jossa osapuolina ovat Ukraina ja Venäjän tukemat kapinallisjoukot.
 Viime aikoina Venäjän ja Yhdysvaltojen välit ovat olleet jälleen jännittyneet. Venäjä on keskittänyt Ukrainan rajan läheisyyteen kymmeniätuhansia sotilasta, mikä on nostanut esiin pelkoja Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Venäjä on kiistänyt hyökkäysaikeet.
 Venäjä on vaatinut Yhdysvalloilta turvatakuita ja edellyttänyt, ettei sotilasliitto Nato laajene enää itään, esimerkiksi Ukrainaan ja Georgiaan. Yhdysvallat ja Nato eivät ole Venäjän vaatimuksiin suostuneet.
 Keskustelun sisällön lisäksi on Aaltolan mukaan epäselvää se, mitä Putinin aloitteesta pidetyllä puhelinkokouksella haettiin takaa.
 – Halusiko Venäjä, että Yhdysvallat tekee vastaavan listauksen tai vastaehdotuksen, ja sitä ei ole vielä saatu, Aaltola spekuloi.
 Tiedossa ei ole, onko Yhdysvallat mahdollisesti esittänyt vastaliikkeensä Venäjän uhkavaatimukseksi tulkittuun ehdotukseen turvatakuista.
 Aaltola ei usko turvatakuita irtoavan
 Aiemmin tällä viikolla kerrottiin, että Yhdysvallat ja Venäjä järjestävät neuvottelun Sveitsin Genevessä 10. tammikuuta. Kokouksen pääaihe on kuitenkin ydinasesopimukset. Neuvottelut ovat osa strategista turvallisuuskeskustelua, joka alkoi Bidenin ja Putinin välillä kesäkuussa Genevessä.
 Lisäksi Venäjä ja Nato tapaavat 12. tammikuuta, ja päivää myöhemmin Venäjän ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin edustajien on määrä tavata.
 Lähtökohdat tuleviin neuvotteluihin ovat Aaltolan mukaan varsin vaikeat ja osapuolet ovat selkeästi kaukana toisistaan.
 – Osittainhan nämä lähtökohdat saattavat olla toisensa hyvinkin poissulkevia. Toinen haluaa turvatakuita Naton laajenemisen estämiseksi ja toinen ei halua sellaisia.
 Ushakov painotti johtajien torstaisen keskustelun jälkeen toimittajille, ettei Venäjä lähde neuvotteluihin hakemaan kompromissia, vaan turvatakeita. Aaltola ei kuitenkaan usko, että Yhdysvallat tarjoaa nytkään minkäänlaisia takeita Venäjälle.
 Suomen näkökulmasta dialogin ylläpitäminen tärkeää
 Suomea Venäjän vaateet eivät niinkään koske, vaan fokus on tällä hetkellä Ukrainassa. Vaikka tilanteella on nähtävissä välillisiä vaikutuksia Suomeen, ovat keskipisteenä Ukraina ja sen jälkeen Naton ja Venäjän välinen suhde.
 – Siinä on tietysti Suomella asioita pelissä, mutta välittömästi tämä tilanne on akuutti Ukrainan rajalla, johon on koottuna venäläiset joukot, sekä Ukrainan sisällä Donbassissa, Aaltola sanoo.
 Suomen näkökulmasta on kuitenkin tärkeää, että neuvottelut etenevät, sillä dialogin ylläpitäminen on ollut Suomen näkökulmasta aina tärkeätä.
 – Se on jo saavutus sinällään, että päästään tammikuussa neuvottelupöytään, ja prosessi sitten sitoo näitä toimijoita. Ja mitä pidempään ja seikkaperäisemmin asiaa puidaan, niin sitä enemmän se ehkä sitten liennyttää sotilaallista puolta siellä rajalla, Aaltola summaa.
 Lue myös:   Putin varoitti Bidenia uusista pakotteista – Bidenin mukaan USA liittolaisineen vastaa, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan
 Yhdysvallat ja Venäjä neuvottelevat Ukrainan kriisistä ja ydinaseista tammikuussa
 Venäjän presidentti Vladimir Putin hyötyisi samankaltaisesta operaatiosta kuin Krimin ryöstö, jotain nopeaa ja ei kauhean kallista.  Arkady Moshes, Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja
 Pääministeri Sanna Marin otti uudenvuoden viestissään kantaa Suomen Nato-keskusteluun

Ulkopoliittisen instituutin Mika Aaltola: Putinin ja Bidenin puhelun jälkeinen niukkasanaisuus voi olla hyvä merkki


Summary: Aivan itärajan pinnassa Miehikkälässä on tänä vuonna syntynyt vauvoja enemmän kuin pitkään aikaan. Vauvat saavat 10 vuoden aikana kymppitonnin – mutta se ei ole vauvabuumin pääsyy.

Kahdeksan kuukauden ikäinen  Topi Spännäri  on niin innoissaan, ettei malta pysyä hetkeäkään paikoillaan. Lapsen kimeä jokeltelu täyttää olohuoneen.
 Hiljattain pikku-Topille piti avata pankkitili, sillä näinä päivinä sinne kilahtaa Miehikkälän kunnan lahja – 1 000 euroa puhtaana käteen.
 Samainen 1 000 euroa on luvassa kerran vuodessa kymmenen vuoden ajan. Yhteensä Topi Spännäri saa siis kymppitonnin, kunhan vain pysyy Miehikkälän kunnan asukkaana.
 Topi Spännäri pitää vauhtia yllä äitinsä Tina Spännärin sylissä.  Juulia Tillaeus / Yle
 Miehikkälän kunta on  vuodesta 2018 lähtien  alkanut antaa jokaiselle kuntaan syntyneelle tai adoptoidulle lapselle 10 000 euron lahjan. Toiveena on saada kunnan väkimäärä ja lapsiluku kasvuun.
 Tänä vuonna kunnassa on tapahtunut ihmeitä.
 Vauvamäärä kolminkertaistui
 Miehikkälän kunta sijaitsee aivan itärajan tuntumassa Kaakkois-Suomessa. Asukkaita on reilut 1 800. Muuttotappio on ollut viime vuosina rajua.
 Jotain piti keksiä ennen kuin lamput sammuvat lopullisesti.
 – Puolitoista vuotta sitten muutin mieheni Jannen kanssa tänne maan rauhaan. Ensin etsimme taloa Haminasta, mutta sitten löysimmekin sopivan täältä Miehikkälästä, kertoo  Tina Spännäri .
 Spännärit ovat juuri sitä, mitä Miehikkälän kuntapäättäjät ovat toivoneetkin: lapsiperhe, jokalöytää kunnasta kodin. Spännärin perheessä on kaksi aikuista ja kolme lasta.
 Miehikkälä on reilun 1 800 asukkaan kunta kaakkoisrajalla. Derrick Frilund / Yle
 Kun vuonna 2020 kuntaan syntyi vain neljä lasta, on tänä vuonna luku jo ihan toisenlainen.
 – Minulla tuorein tieto on parin viikon takaa. Silloin oli syntynyt 11 lasta. Todennäköisesti vuoden viimeisenä päivänä luku on 13, arvelee Miehikkälän kunnanjohtaja  Arto Ylönen .
 Ylösen äänestä paistaa tyytyväisyys.
 – Aika hurja kasvu.
 Ylönen uskoo, että vauvaraha eli Miehikkälän kunnan Lahja lapselle -raha ei ole ainoa selitys vauvainnostukseen.
 – Tärkein syy on se, että meillä kunnassa toimivat peruspalvelut, kuntaan on rakennettu uusia kouluja ja lähiliikuntapaikat ovat kunnossa. Lapsiperheet arvostavat sitä, että lasten kasvulle on hyvät edellytykset, sanoo Ylönen.
 Muut syyt kuin raha
 Spännärin viisihenkinen perhe on nyt asunut Miehikkälässä puolitoista vuotta. Tina Spännärin mukaan muutto ei ole kaduttanut, maaseudulla on hyvä olla.
 – Minulle on aina ollut tärkeää, että lapsilla on rauhallinen ja turvallinen olo. Täällä varsinkin kun ei mopoja liiku – saa rauhassa olla, kertoo Tina Spännäri.
 Vaikka kunta antaakin huhtikuussa syntyneelle Topi Spännärille 10 vuoden aikana yhteensä 10 000 euroa, ei se Tina Spännärin mukaan vaikuttanut päätökseen hankkia lapsi.
 –Siihen vaikutti se, että löydettiin isompi talo. Sitten oli mahdollisuus hankkia lapsi – ja koira, totta kai, kertoo Spännäri.
 Spännärin perhe löysi Miehikkälästä itselleen mieluisan kodin.  Juulia Tillaeus / Yle
 Tina Spännäri kertoo kuulleensa muiltakin pienten vauvojen vanhemmilta, että vauvaraha ei ollut pääsyy hankkia lapsi. Kaikki olisivat hänen mukaansa päätyneet lapsentekoon ilman sitäkin.
 Tina Spännäri ottaa 10 000 euroa kuitenkin mielellään vastaan.
 – Se on todella hyvä bonus, että saadaan Topille tulevaisuuteen esimerkiksi opiskelurahaa. Ja onhan näitä mukava tehdä, naurahtaa Tina Spännäri.
 Raha ei vaikuta
 Miehikkälä ei ole ainoa kunta, joka maksaa vauvarahaa kuntaan syntyneistä lapsista. Vuonna 2020 eri suuruisia summia maksoi Suomessa reilut 50 kuntaa.
 Vauvaraha ei kuitenkaan yksin tuo onnea kuntiin.
 Kuntaliitossa erityisasiantuntijana työskennellyt  Jaana Halonen  kirjoitti vuonna 2019 Kuntaliiton julkaisemassa  Kuntamatkalla-lehdessä , miten useissa kunnissa on mietitty keinoja syntyvyyden ja muuttoliikkeen suunnan muuttamiseksi. Keinovalikoimaan ovat tulleet muun muassa vauvarahat ja muut tuet.
 – Tilastojen valossa tällainen kannustin ei kuitenkaan näyttäisi olevan pitkällä tähtäimellä riittävä houkutin uusien kuntalaisten saamiseksi, Halonen kirjoittaa.
 Halosen mukaan perheille ja muuttajille annettavan tuen lisäksi kunnassa pitää olla kokonaisvaltaista hyvää palvelua.
 Miehikkälässä kunta tarjoaa vauvarahan lisäksi myös 4 000 euron avustuksen niille talouksille, jotka hankkivat ensiasunnon Miehikkälästä. Tuen saajien tulee olla 18–39-vuotiaita.
 Tulossa positiivinen päänvaiva
 Kunnanjohtaja Arto Ylönen myhäilee tyytyväisyyttään, kun katsoo tänä vuonna syntyneiden lasten lukumäärää. Hän ei itse edes ole yllättynyt.
 – Ei se yllätys ollut. Sanoin jo viime vuonna, että on vain ajan kysymys, milloin kuntaan muuttaneiden nuorten aikuisten määrä alkaa näkyä syntyvyysluvuissa. Parin kolmen viime vuoden aikaan kuntaan on muuttanut useita nuoria pareja.
 Ylönen toivoo, että kulunut vuosi ei olisi poikkeusvuosi, vaan trendi jatkuisi. Silloin se auttaisi kuntaakin.
 – Itse toivoisin, että syntyvyys vielä nousisi. Parikymmentä lasta vuodessa voisi olla hyvä määrä.
 Miehikkälän päättäjät toivovat saavansa kunnan asukasluvun nousuun.  Pyry Sarkiola / Yle
 Jos syntyvyys kiihtyy, voi Miehikkälässä olla vielä ongelma siitä, miten palveluita järjestetään kasvavalle lapsimäärälle.
 – Mutta se on vain positiivinen päänvaiva, kunnanjohtaja sanoo.
 Tina Spännäri on perheineen miettinyt toki tulevaisuuttakin. Nykyinen asunto on Muurikkalan kylällä, josta kunnan keskustaan on matkaa kymmenisen kilometriä.
 – Muurikkalassa ei välttämättä ole meidän loppuelämämme koti, mutta Miehikkälässä varmasti asutaan tulevaisuudessakin. Toivon mukaan täällä on meidän loppuelämän koti, Spännäri sanoo.

Itärajan pikkukunnassa puhkesi vauvakuume –  jokainen uusi vauva saa 10 vuoden aikana kymppitonnin


Summary: Rauma on vain yksi Suomen kaupungeista, joihin Paperiliiton lauantaina alkava lakko vaikuttaa. Raumalla suurimmat vaikutukset osuvat kaukolämpöön ja kaupungin vedenpuhdistamoon.

Paperiliiton vuodenvaihteessa alkava lakko UPM:n tehtailla pakottaa myös Rauman kaupungin tekemään varautumissuunnitelmia tuleville viikoille.
 Rauman virkaa tekevä kaupunginjohtaja  Tomi Suvanto  sanoo, että lakon suurimmat vaikutukset osuvat Raumalla kaukolämpöön ja vedenpuhdistamoon.
 – Muilla lämmitysmuodoilla [kuin biovoimalla] pärjätään, jos lämpötila pysyy suurin piirtein –10 asteessa. Sitä kylmempiin lämpötiloihin lämmöntuottoa ei olisi varavoimalla riittävästi normaalikäyttöä varten, joten joidenkin rakennusten osalta lämmityksestä voitaisiin joutua luopumaan tai laskemaan sisälämpötiloja alemmas.
 Lämmönjakelun sääntely vaikuttaa myös ympäristöasioihin, sillä varavoima ei ole biovoimaa.
 – Varavoima on hyvin paljon kalliimpaa, Suvanto sanoo.
 Tästä on kyse:   UPM:n tehtaat valmistautuvat lauantaina alkavaan lakkoon – professori arvioi, että UPM kokeilee uudenlaisen neuvottelutavan rajoja
 Vaikutuksia myös vedenpuhdistamoon
 Kaikissa kaupungin rakennuksissa lämpötilat eivät edes saa laskea.
 Esimerkiksi vanhusten hoitolaitoksissa tilanne muuttuisi hyvin pian katastrofaaliseksi.
 – Aikamoinen trafiikki tulisi, jos vanhuksia ruvettaisiin siirtelemään. Siitä tulisi isoja ongelmia, jopa kuolemantapauksia. Vielä koronatilanteen ollessa päällä tilanne olisi hyvin haastava. Oletan, että ikäihmisten siirtäminen olisi aivan vihoviimeinen toimenpide, Tomi Suvanto sanoo.
 Kaukolämmön lisäksi lakon vaikutuksista kärsii vedenpuhdistamo. Jos lakko kestää viikkoja tai kauemmin, ongelmia tulee eteen.
 – UPM:n lisäksi metsäteollisuutta pyörittää Raumalla Metsä Fibre. Jos vesilaitos ei toimi, joutuu sekin ajamaan tuotantoa alaspäin.
 Metsä Fibre ei ole Paperiliiton työtaistelun piirissä, sillä Metsä Group ja Paperiliitto solmivat työehtosopimuksen jo useita viikkoa sitten.
 Tilannetta on harjoiteltu
 Rauman kaupunki on tehnyt valmiussuunnitelmia tilanteen varalle.
 Kesällä kaupungissa järjestettiin jopa harjoitus, jossa olivat mukana sekä UPM että Metsä Fibre. Eri seikkoja on pyritty varmistamaan ja testaamaan – tosin vain teoriassa.
 – Moni asia on meistä riippumaton, kuten ulkolämpötila. Olosuhteet voivat muuttua nopeastikin. Jos tällaisilla keleillä mennään, mitä nyt on, vaikutukset tuskin ovat kovin suuria.
 Rauman asukkaisiin lakon vaikutus näkyy eniten todennäköisesti sisälämpötilojen laskuna – jos ulkona on kovat pakkaset.
 – Asukkaisiin vaikutus heijastuu esimerkiksi eri kauppojen lämpötilojen kautta. Useissa rakennuksissa on sitten vähän vilpoisampaa.
 Rauman terveiset lähetetty osapuolille
 Rauma ei ole ainoa kaupunki, johon Paperiliiton lakolla on vaikutusta.
 Myös esimerkiksi  Lappeenrannassa ja Kouvolassa  joudutaan miettimään valmiussuunnitelmia.
 Tomi Suvanto kertoo, että Raumalta on  otettu yhteyttä molempiin neuvotteluosapuoliin.
 – Normiaikoina yhteistyö metsäteollisuuden kanssa tuo erittäin hyviä ratkaisuja Raumalle ja raumalaisille. Nyt ollaan ääritilanteessa. Ymmärrämme toki, että kyseessä on työtaistelu.
 Paperiliitto on ilmoittanut kaikkien UPM:n tehtailla tehtävien töiden olevan työnseisauksen piirissä, koska UPM aikoo päättää työntekijöiden työehdot tehtailla yksipuolisesti vuodenvaihteen jälkeen. Paperiliitto lupaa sopia lakkorajoista ja hätätöiden tekemisestä, jos UPM puolestaan lupaa noudattaa aiemmin voimassa olleita työehtoja kunnes uusi sopimus on saatu valmiiksi.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  1.1.2022 klo 23 asti.
 Lue myös:
 Jämsänkosken tehdas voi jopa jäätyä, jos Paperiliiton lakko pitkittyy – silloin sen käynnistys veisi kuukausia
 UPM:n sellutehtaan lakko on pysäyttämässä myös BillerudKorsnäsin paperitehtaan Pietarsaaressa – Toimitusjohtaja: "Turhauttava tilanne"
 UPM:n tehtaat valmistautuvat lauantaina alkavaan lakkoon – professori arvioi, että UPM kokeilee uudenlaisen neuvottelutavan rajoja

Paukkupakkasia pelätään Raumalla, kun Paperiliiton lakko alkaa – Kaupunginjohtaja:
"Useissa rakennuksissa on vähän vilpoisampaa"


Summary: Uusille hoitajille maksettava palkanlisä on ärsyttänyt vanhoja työntekijöitä. Kampanjan jatkoa on tarkoitus harkita keväällä, kertoo Siun soten henkilöstöjohtaja.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Pohjois-Karjalassa uusille hoitajille maksettava rekrytointilisä ei ole toiminut kuten toivottiin.
 Maakunnan sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Siun sote kertoi joulukuun alussa alkavansa houkutella uusia hoitajia töihin määräaikaisella palkankorotuksella.
 Siun soten henkilöstöjohtaja  Johanna Bjerregård Madsen  kertoo, että kiinnostuneita lähi- ja sairaanhoitajia on ollut alle parikymmentä, eivätkä kaikki yhteydenotot ole johtaneet työsopimukseen. Esteeksi on noussut esimerkiksi se, ettei työntekijälle asetetut vaatimuskriteerit ole täyttyneet.
 Ammattilaisista käydään kovaa kilpailua
 Yksi syy palkanlisän heikkoon suosioon on se, että hoitajista käydään nyt kovaa kilpailua.
 – Kun uutisia seuraa, niin kunnilla ja soteyhtymillä on tällä hetkellä tarjolla paljon erilaisia rekrytointilisiä ja palkkiomalleja. Ehkä se kuvaa yksikertaisesti sitä, ettei sotetyöntekijöitä tai vetovoimaa alalle ole riittävästi, Johanna Bjerregård Madsen miettii.
 Lisäksi muutto toiselle paikkakunnalle on työntekijälle iso kysymys, eikä määräaikainen palkanlisä välttämättä riitä houkuttimeksi. Pohjois-Karjalassa tavoitteena oli nimenomaan värvätä uusia hoitajia maakunnan ulkopuolelta.
 Lääkärien koulutuspäivä on toiminut paremmin
 Siun sotessa palkanlisän suuruus on 20 prosenttia eli sairaanhoitajilla noin 500 ja lähihoitajilla runsaat 400 euroa. Summaa maksetaan tehtävästä riippuen joko kolmen tai jopa kuuden kuukauden ajan.
 Vakituisessa hoitohenkilökunnassa vain uusille työntekijöille maksettava palkanlisä on herättänyt ärsytystä.
 Henkilöstöjohtaja Johanna Bjerregård Madsen kertoo, että rekrytointilisän mielekkyyttä on tarkoitus pohtia muutaman kuukauden kuluttua.
 – Tässä on ollut joulunpyhät, joten vielä odotellaan, miten tuloksekas tällainen työväline on.
 Siun soten lääkäreille myöntämä etuus on sen sijaan toiminut paremmin. Tavoitteena on, että kaikki perusterveydenhuollon lääkärit saavat yhden palkallisen koulutuspäivän viikossa. Opiskella voi myös omatoimisesti.
 Etuuden ansiosta Siun sote on saanut palkkalistoilleen seitsemän uutta lääkäriä.
 Aiheesta voi keskustella 1.1.2022 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Uusien hoitajien houkuttimena käytetty 500 euron lisäpalkka on nostanut kritiikkitulvan Pohjois-Karjalassa – vanhat työntekijät ärsyyntyneet
 Nora Tarvus lähti Pohjois-Karjalaan, koska lääkäri saa koulutuspäivän joka viikko – hoitajille tarjotaan jopa yli 500 euron rekrytointilisää

500 euron lisäpalkka ei ole riittänyt houkuttelemaan uusia hoitajia Pohjois-Karjalaan – lääkäreiden porkkana on toiminut paremmin


Summary: Happikato uhkaa jo järven 145:tä kalalajia sekä siellä asuvia uhanalaisia eläimiä. Paikalliset ovat kertoneet kalojen maistuvan usein polttoaineelta.

Herberto Molero  tarkastaa verkkojaan Venezuelassa sijaitsevalla Maracaibojärvellä Santa Rosa de Aguan kylässä.
 13 000 neliökilometrin kokoinen järvi on yksi Etelä-Amerikan suurimmista ja se on ravinnon lähde sitä ympäröivän Zulian osavaltion asukkaille. Kaikki ei kuitenkaan ole niin kuin ennen.
 – Ennen täällä oli enemmän kalaa, mutta nyt näkyy vaan öljyä, merilevää ja polttoainetta. Kun liikun järvellä, näen kuinka rannat ovat täynnä dieseliä ja muovisia bensakanistereita. Ihmiset heittävät kaiken suoraan järveen, Molero harmittelee uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Kalansaaliit ovat pienentyneet Maracaibo-järven alueella. Kuvassa kalansaalis Cabimasin kylässä 29. marraskuuta 2019. Miguel Gutierrez / EPA
 Maracaibo sijaitsee Venezuelan merkittävimmällä öljyn- ja kaasuntuotantoalueella, ja öljyvuodot ovat vaivanneet järviluontoa jo pitkään.
 Nyt sen tila on kuitenkin pahempi kuin koskaan aiemmin.
 Ympäristötuho näkyy avaruuteen asti
 Maracaibon pohjassa kulkee  Washington Post -sanomalehden mukaan  yli 25 000 kilometriä öljyputkia. Ne ovat paikka paikoin niin huonokuntoisia, että niistä vuotaa Maracaiboon öljyä taukoamatta.
 Lisäksi Zulian osavaltion pääkaupungin Maracaibon jätevedet vuotavat nekin siellä täällä järveen.
 – Jätehuollon infrastruktuuri on kulunutta ja rikolliset ovat purkaneet jätevesien puhdistuslaitokset, eivätkä ne enää toimi, sanoo paikallisen Bolivarian-yliopiston biologi  Lenin Parra  Reutersin haastattelussa.
 Maracaibojärveen päätyy myös runsaasti muovijätettä, mikä jättää veteen typpeä ja fosforia.
 Biologien mukaan jopa 90 prosentilla Maracaibon rannoista on jätteitä.
 Tulos on se, että Maracaibo on rehevöitynyt niin pahasti, että se näkyy avaruuteen asti.
 Satelliittikuvissa näkyy miten levä- ja öljykerrokset ovat värjänneet Maracaibon pinnan vihreän ja mustan sävyihin.
 – Tuntuu kuin eläisimme vessan vieressä, tästä ei voi seurata mitään hyvää Clima21-ympäristöjärjestön  Alejandro Alvarez  kertoo Reutersille.
 Parran mukaan Maracaibojärven saastumisella on kauaskantoiset seuraukset.
 Maracaibo on kalojen, delfiinien ja lintujen koti
 Paksun leväkerroksen peittäessä järven pintaa, ei auringonvalo yllä järven pohjaan saakka.
 Kun auringonvalo ei pääse järven pohjan kasvistoon, estää se kasveja tuottamasta veteen happea, jota kalat, katkaravut ja ravut tarvitsevat selvitäkseen.
 – Kun nämä eläimet kuolevat, muuttaa se koko ekosysteemiä vaikuttaen kalastukseen ja luonnon monimuotoisuuteen, Parra toteaa.
 Nuori tyttö putsaa öljyn tahrimaa rapua Cabinasin kylässä marraskuussa 2019. Miguel Gutirrez / EPA
 Maracaibossa elää nykytiedon valossa ainakin 145 eri kalalajia, minkä lisäksi siellä on havaittu myös uhanalaisia eläinlajeja kuten amazonindelfiinejä sekä manaatteja.
 Kalastajat kuten Molero huomasivat jo kauan sitten, että järven kalakannat ovat hiipumassa.
 Paikalliset asukkaat ovat lisäksi kertoneet kalojen maistuvan usein polttoaineelta.
 Ympäristöjärjestö Mapache Ecoaventura kertoo pelastaneensa tänä vuonna useita kalasääksiä, jotka olivat saaneet myrkytyksen syötyään Maracaibon kaloja.
 Lisäksi järjestö kertoo löytäneensä uhanalaisen valekarettikilpikonnan, joka oli kuollut syötyään yli kilon muovijätettä.
 Eduardo-niminen kalastaja öljytuhojen keskellä Cabinasissa marraskuussa 2019. Miguel Gutierrez / EPA
 Järjestön perustajalla  Jose Sandovalilla  ei ole epäilystäkään siitä mitä on tapahtumassa.
 – Me ihmiset olemme tappamassa Maracaibojärveä, hän toteaa Reutersin haastattelussa.
 Lue lisää:
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Näin Venezuelasta tuli maa, jossa bensiini muuttui maailman halvimmasta maailman kalleimmaksi
 Yle Venezuelassa: Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä

Yksi Etelä-Amerikan suurimmista järvistä on ekokatastrofin partaalla – Video näyttää miten öljy ja rehevöityminen ovat pilanneet Venezuelan Maracaibon


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Käteinen on yhä yleisin maksuväline Keski-Euroopassa
 Euroopan keskuspankki aloittaa eurosetelien kuvituksen uudistamisen. Euron käteisraha täyttää huomenna lauantaina 20 vuotta, ja se on yhä yleisin maksuväline Keski-Euroopassa. Saksassa vanhan markan perään haikailtiin euron alkuvuosina, mutta ei haikailla enää.  Kysyimme ihmisten ajatuksia euron "kotikaupungissa" Frankfurtissa .
 Putin varoitti länttä pakotteiden vaikutuksista
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden ja Venäjän presidentti Vladimir Putin keskustelivat puhelimitse. Mandel Ngan / Mikhail Metzel / AFP
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin   keskustelivat torstaina puhelimessa 50 minuutin ajan.
 Putinin neuvonantaja  Juri Ushakov  kertoi Putinin varoittaneen puhelussa, että lännen Venäjälle mahdollisesti asettamat uudet pakotteet olisivat suuri virhe. Valkoinen talo puolestaan kertoi, että Biden vaati Venäjää lieventämään jännitteitä Ukrainan kanssa.
 Ilotulitusala ennakoi hyvää tulosta, vaikka näytöksiä on peruttu
 Ilotulitteet pitää asettaa laukaisupaikalle turvallisesti. Pyrokratian toimitusjohtaja Juhani Törmänen on laittanut pohjalle vanerilevyn, johon kiinnitettävät ruuvit pitävät paketit paikoillaan. Dani Branthin / Yle
 Moni julkinen ilotulitusnäytös on tänäkin vuonna peruttu, mikä on saanut osaltaan ihmiset ryntäämään rakettikaupoille. Viime vuosina ilotulitteiden vastustus on ollut näkyvää, mutta niiden  myynti on noussut korona-aikana vuosikymmenen parhaaksi.  Alan ammattilainen vinkkaa, miten kuluttajatuotteilla rakennetaan astetta parempi esitys.
 Pääministeri Marin otti kantaa Nato-keskusteluun
 Pääministeri kirjoittaa uudenvuoden tervehdyksessä, että Suomen on tärkeää vaalia jokaisen maan oikeutta päättää omista turvallisuusratkaisuistaan. Lehtikuva
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  keskittyi uudenvuoden tervehdyksessään  erityisesti koronapandemiaan, mutta otti kantaa myös Nato-keskusteluun. Pääministerin mukaan Suomen pitäisi pitää kiinni mahdollisuudesta hakea sotilasliitto Naton jäsenyyttä samalla kun Suomi tiivistää puolustusyhteistyötä Euroopan unionin kanssa.
 Lunta ja huonoa ajokeliä
 Yle
 Uudenvuoden aattona lumisateita liikkuu maan yli itään. Lunta kertyy suureen osaan maata muutamasta sentistä 10 senttiin. Lappiin lunta voi kertyä paikoin jopa 20 senttiä. Ajokeli muuttuu huonoksi lähes koko maassa lumi- ja räntäsateen vuoksi.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Euron käteisraha täyttää 20 vuotta | Putin ja Biden keskustelivat puhelimitse | Ilotulitusala odottaa hyvää myyntiä


Summary: Päättyvä vuosi muistuttaa, että tulevaisuuden muuttaminen on nykyisyyden muuttamista, kirjoittaa Rönkä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Tasan vuosi sitten some täyttyi puolivitsikkäistä päivityksistä, joissa riemuittiin kamaluuden symboliksi muodostuneen numerosarjan, 2020, muuttumisesta ihanan toiveikkaaseen lukuun 2021. ”Tästä tulee parempi vuosi”, luki yhdessä sun toisessa kuvatekstissä. Uuden vuoden piti olla maailman avautumisen ja merkittävien ilmastotekojen aikaa. ”Build back better.”
 Ja kyllä vain, nyt saa taas matkustaa, ainakin jonnekin, ehkä. Ja marraskuussa  Glasgow’n ilmastokokouksessa  valtioita kehotettiin ystävällisesti vähentämään päästöjään mitä pikimmin, tai siis vuoteen 2030 mennessä. Sopimuksen sävy oli jälleen kerran kuin liian kiltillä opettajalla: ”Kyllä se siitä, omaan tahtiin vain.”
 Meillä on riittävästi sellaisia lupauksia, jotka toteutuvat ensi vuonna, ja aivan liian vähän sellaisia, jotka toteutuvat nyt.
 Toiveiden vuosi 2021 toi  kuitenkin mukanaan myös ikävämpiä yllätyksiä. Muutama kuukausi ennen Glasgow’n ilmastokokousta  Kanadaa runteli 50 asteen helle ja 175 yhtäaikaista maastopaloa , joissa tuhoutui joku pieni kyläkin. Myös  Siperiassa roihusi  merkittäviä juhannuskokkoja, yhteensä vajaan miljoonan hehtaarin alueella.  Meksikonlahdella  puolestaan saatiin kaasuvuodon ansiosta liekkeihin meri.  Hiilidioksidipäästöt palautuivat pandemiaa edeltäneelle tasolle , vaikka omikron pitää virusta ajankohtaisena hyvällä menestyksellä. Ja ikään kuin biologisissa haasteissa ei olisi kyllin, katsoo muutamakin maailmanvaltias parhaaksi vielä sotia.
 Kuluneen vuoden ikonisin tapaus lienee kuitenkin Ever Given -rahtilaivan juuttuminen Suezin kanavaan. Maailman tärkeimmän vesiväylän tukkinut alus tuntuu symboloivan koko vuotta: eteenpäin pitäisi päästä ja ratkaisuja tarvittaisiin, mutta laiva on poikittain ja köli syvällä mutapohjassa. Koska laivan omistavan yhtiön nimi sattui vielä olemaan Evergreen, alkoi epäilyttää, että maailma on oikeasti simulaatio, jota käsikirjoittaa  Salvador Dalí .
 On inhimillistä mutta haitallista mieltää vuosiluvut kokonaisuuksiksi , jotka ovat irrallaan toisistaan. Koko vuosilukujen ideahan on vain ihmisten keksimää fiktiota, josta ilmakehä, biodiversiteetti tai oikeastaan mikään – mielikuvitusta lukuun ottamatta – ei välitä tuon taivaallista. Vuodenvaihteessa mikään ei ”ala alusta” tai ”puhtaalta pöydältä”, vaan jatkuu siitä, mihin jäi, eli erittäin sotkuiselta pöydältä. Tiedättehän sen lässähtävän hölmistyksen, joka seuraa noin puoli minuuttia sen jälkeen, kun sekunnit on laskettu ja vuosi vaihtunut. Siinäkö se oli? Mitäs nyt sitten?
 Uudenvuodenlupauksissa ja kansainvälisissä sopimuksissa  käytetään mielellään sellaisia ilmauksia kuin ”ensi vuonna” tai ”vuoteen 2030 mennessä”, ja siksi epäilen molempien toteutumista. Meillä on riittävästi sellaisia lupauksia, jotka toteutuvat ensi vuonna, ja aivan liian vähän sellaisia, jotka toteutuvat nyt.
 Tulevaisuus – kuten myös menneisyys – on kuitenkin vain yhtä ja samaa, loputtomiin venyvää nykyhetkeä.
 Vuosiluvut hämäävät ajattelemaan, että tulevaisuus odottaa jossain kotelossaan ja avautuu aikanaan kuin joulukalenterin luukku. Tulevaisuus – kuten myös menneisyys – on kuitenkin vain yhtä ja samaa, loputtomiin venyvää nykyhetkeä. Tulevaisuus ei siis muutu, jos ei muuteta nykyisyyttä. Nykyisyyden muuttaminen on tunnetusti vaivalloisempaa, koska muutoksen pitäisi tapahtua oikeasti, eikä vain mielikuvituksessa. Joka hetki olisi kuitenkin mahdollista aloittaa.
 Vuoden 2022 alussa   ilo tulitus tuntuu jollain tavalla ironiselta käsitteeltä. Tai ehkä ilotulitusta tarvitaan nimenomaan tämän vuoden alussa. Jokainen valopurskaus muistuttaa, että hyviäkin asioita tapahtuu – nyt ja aina.
 Antti Rönkä
 Kirjoittaja on helsinkiläinen kirjailija.
 Kolumnista voi keskustella 1.1. klo 23.00 saakka.

Antti Röngän kolumni: Tämän piti olla ”parempi vuosi”, mutta…


Summary: Korona-aikana ilotulitteiden myynti on lähtenyt nousuun hiljaisempien vuosien jälkeen. Verkkomyynnissä näkyy harrastajia, jotka haluavat rakentaa ilotulitteista näyttävän kokonaisuuden.

Ilotulitteiden myynti on käynyt tällä viikolla vilkkaana. Rahtiliikenteen ongelmien vuoksi myyjät ovat jopa arvelleet, että  hyllyt tyhjenevät viimeisinä myyntipäivinä .
 Alalla uskotaan, että tämän vuoden tuloksesta tulee hyvä. Jo viime vuonna myynti oli paras vuosikymmeneen. Koronatilanteen vuoksi moni julkinen ilotulitusnäytös on peruttu, mikä on myös saanut ihmiset ostamaan kotiinsa raketteja ja patoja.
 Viime vuonna ilotulitteita myytiin yhteensä noin kaksikymmentä miljoonaa. Tulosta tulee, vaikka myytyjen ilotulitteiden määrä on laskenut parhaimmista vuosista noin kolmanneksen. Alalla lasketaan tulilankojen määrää, jossa monta räjähdystä ampuva pata lasketaan yhdeksi langaksi samalla tavalla kuin pieni kissanpierukin. Entistä useampi kuluttaja haluaa näyttävän lopputuloksen pienellä vaivalla, minkä vuoksi suomalaiset ovat viehättyneet padoista.
 Ilotulitteet pitää asettaa laukaisupaikalle turvallisesti. Pyrokratian toimitusjohtaja Juhani Törmänen on laittanut pohjalle vanerilevyn, johon kiinnitettävät ruuvit pitävät paketit paikoillaan. Dani Branthin / Yle
 Pyro ja ilotulitustaiteen edistämisyhteisön puheenjohtaja  Uffe Cederqvistin  mukaan suomalaiset ostavat paljon ilotulitteita omaan kotiin pitkien välimatkojen vuoksi.
 – Suomi on pitkulainen, harvaan asuttu maa, jossa on pitkä matka lähimpään ilotulitusnäytökseen. Siksi kuluttajatuotteiden myynti on suhteessa henkilömäärään aika suuria. Keski-Euroopassa, jossa on lyhyt matka näytökseen, ostetaan niitä ehkä vähemmän henkilöä kohden.
 Ilotulitteet jakavat kansan kahtia
 Alalla on jännitetty, kielletäänkö ilotulitteiden myynti kokonaan. Kansalaisaloite ilotulitteiden myynnin kieltämiseksi keräsi nopeasti vaadittavan määrän nimikirjoituksia jo vuonna 2018. Nyt aloitteen käsittely on viivästynyt pandemian vuoksi ja  uhkaa raueta käsittelemättä .
 Ilotulitteita tuo maahan kuluttajamyyntiin 5–6 yritystä, mutta ennen uuttavuotta niillä on satoja myyntipisteitä. Myynnin kieltäminen tietäisi monelle konkurssia. Cederqvist harmittelee, sitä kuinka ilotulitteet jakavat ihmiset kahteen poteroon.
 – On ikävää, että koko tämä keskustelu on polarisoitunut: on ihmiset, jotka eivät pidä ilotulittamisesta, etujonossa tietysti koiraihmiset, ja sitten ovat ihmiset, jotka haluavat ilotulittaa. Nämä ryhmät ovat suurin piirtein yhtä suuria.
 Tyylikäs näytös syntyy takapihalle pienillä nikseillä
 Verkkokaupassa erottuu pieni harrastajajoukko, joille pelkät padat eivät riitä. Ilotulitteista on tullut joidenkin suomalaisten harrastus. Siinä rakettien ampuminen mietitään kokonaisuutena.
 Harrastajat ostavat usein tarvikkeita verkkokaupasta. Niissä on tarjolla erikoisempia tuotteita, jotka eivät menisi kaupaksi myyntipisteiden tiskeillä, kuten vain yhtä kuviota ampuvia patoja. Harrastajilla ei ole aivan kaikkia keinoja käytössään, mitä ammattilaisilla on, mutta mieleenpainuvan näytöksen voi koota tavallisista kuluttajatuotteista.
 Pyrokratian toimitusjohtaja Juhani Törmästä hymyilyttää vähistä yöunista huolimatta. Nukkuminen on jäänyt, kun myyntipisteillä on ollut jonoa jo ennen niiden avautumista. Dani Branthin / Yle
 Ilotulituksia myyvän Pyrokratian puheenjohtaja  Juhani Törmänen  muistuttaa, että ammattilaiset käyttävät usein myös kuluttajatuotteita. Naapuriston parhaan rakettinäytöksen titteliä voi havitella pienin keinoin. Tässä Törmäsen vinkit siihen:
 1. Tärkeintä suunnittelussa on miettiä esitykselle draaman kaari. Viisi minuuttia tasaista räjähtelyä voi haukotuttaa. Siksi näytöksessä on tärkeää vaihdella rytmiä.
 – Esityksessä on vaiheita kuten elokuvassa tai kirjassa. Esimerkiksi introssa voi olla enemmän rytinää, ja sitten voi tulla vähän hiljaisempi hetki.
 2. Tuotevideot auttavat suunnittelussa. Video auttaa hahmottamaan räjähdysten kokoa, rytmiä ja värejä.
 3. Esityksessä voi leikkiä väriteemoilla, ja miettiä ampumisjärjestystä värien kautta. Esimerkiksi vastavärit voivat korostaa taivaalla hyvin toisiaan.
 4. Musiikki nostaa esityksen uudelle tasolle. Kuluttajatuotteilla ei ole mahdollista samanlaiseen tarkkuuteen kuin ammattilaiset pääsevät, joten räjähdyksiä ei voi suunnitella tahdilleen. Joka vaiheeseen voi miksata taustalle oman musiikkinsa korostamaan haluttua tunnetilaa. Yksinkertaisimmillaan esityksen taustalle voi valita vain yhden kappaleen kohottamaan tunnelmaa.
 5. Turvallisuus on tärkeintä. Varmista, että katsojat ovat tarpeeksi kaukana, vähintään 25 metrin päässä. Rakettien ampuminen on vaarallisinta tulilankojen sytyttäjälle, joten suojalasit ovat ehdottomat. Kannattaa harkita jopa koko naaman peittävää maskia. Sähköisellä sytyttimellä ampujan on mahdollista olla yhtä eräällä ilotulitteista kuin katsojatkin.
 6. Tulituksen loppuun täytyy laittaa paljon voimaa. Nyrkkisääntö on, että ammu viimeisen kymmenen sekunnin aikana kolmasosa budjetista.
 – Näytös on onnistunut, kun kukaan ei kysy, oliko se ohi.
 7. Nauti vaikka lopputulos ei vastaisi suunnitelmiasi. Yleensä ensimmäisellä kerralla näytös ei mene täysin suunnitelmien mukaan, sillä esimerkiksi rakettien kokoa on vaikea hahmottaa ennen kuin näkee ne ammuttuna.
 Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een saakka.

Ilotulitusala ennakoi hyvää tulosta, kun kuluttajat ampuvat raketteja tavallista enemmän itse – näin suunnittelet naapurit mykistävän show'n


Summary: Muutaman vuoden kuluttua viiden ja viidenkymmenen euron seteleissä voi olla tunnettujen eurooppalaisten kuvia. Kysyimme kansalaisten mielipiteitä eurosta Frankfurtin joulutoreilla.

Euron käteisraha täyttää huomenna lauantaina 20 vuotta. Setelit ja kolikot otettiin käyttöön kahdessatoista talous- ja rahaliiton jäsenmaassa tammikuun alussa 2002.
 Nyt jäsenmaita on yhdeksäntoista. Seuraavaksi jäsenyyteen  pyrkivät  vuoden kuluttua Kroatia ja vuoden 2024 alusta alkaen Bulgaria.
 Mitä kuvia seteleihin halutaan?
 Euroopan keskuspankki käynnistää seteleiden uudistustyön käteisen merkkivuonna.
 Nykyisissä seteleissä on teemana aikakaudet ja tyylisuunnat. Kuvissa näkyy siltoja, porttikäytäviä ja ikkunoita, jotka eivät kuitenkaan esitä mitään tiettyjä rakennuksia. Kuvia voikin perustellusti pitää melko etäisinä.
 – On aika uudistaa euroseteleiden ulkoasua niin, että kaikenikäiset ja -taustaiset eurooppalaiset tuntevat ne omikseen, EKP:n pääjohtaja  Christine Lagarde  sanoi  tiedotteessa  joulukuun alussa.
 Tulevaisuudessa seteleihin painetaan kenties tunnettujen eurooppalaisten kasvoja. Ranskalaisen  Les Echos  -talouslehden mukaan naamakuvat ovat hankkeen valmistelijoiden ykkösvaihtoehto.
 Saksalainen laulaja-näyttelijä Marlene Dietrich voisi olla yksi eurosetelien kasvoista. Esimerkiksi Ranskassa on ehdotettu hänen lisäkseen muun muassa Aristotelesta, Anne Frankia, Mozartia, Marie Curietä ja Pablo Picassoa uusiin seteleihin. AOP
 Ensin on koottu työryhmä, joka kokoaa ihmisten näkemyksiä seteleiden teemoista eri maissa. Suomea työryhmässä edustaa taiteilija  Maaria Wirkkala . Mukana on myös historioitsijoita sekä luonnontieteiden, yhteiskuntatieteiden, kuvataiteiden ja tekniikan tuntijoita.
 Lopullisen päätöksen ulkoasusta tekee EKP:n neuvosto, jossa Suomesta istuu Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn . Uudet setelit voisivat olla käytössä vuonna 2026.
 Lue täältä lisää yhteisvaluutan vaikutuksista talouteen:   Suomi on yhä kallis maa, vaikka euro on tasoittanut hintoja Euroopassa – arvaatko, mikä on Suomessa halpaa?
 Kansa pitää eurosta
 Tuoreen  Eurobarometer -kyselytutkimuksen mukaan euron kannatus on ollut tänä vuonna kaikkien aikojen huipussaan. Yhä useampi sanoo tuntevansa itsensä eurooppalaiseksi yhteisvaluutan ansiosta.
 Selvän enemmistön mielestä yhteisvaluutta on ollut hyväksi sekä Euroopan unionille että sen jäsenmaille.
 Suomalaiset suhtautuvat euroon vielä keskimääräistäkin myönteisemmin. Heistä 82 prosenttia arvioi euron olevan hyväksi Suomelle.
 Sen sijaan köyhimpien euromaiden auttamista suomalaiset tukevat muita harvemmin. Kyselyyn haastateltiin 1 002 suomalaista loka–marraskuussa.
 Ottmar Hörlin suunnittelema Europatsas sijaitsee Euroopan keskuspankin entisen pääkonttorin edessä Frankfurtissa. Siihen sytytettiin valot ensimmäistä kertaa vuodenvaihteessa 2001–2002. Esa Syväkuru / Yle
 Saksa on porskuttanut
 Euroaika on ollut kokonaisuudessaan  hyvää aikaa  etenkin EU:n suurimmassa taloudessa Saksassa. Se on hyötynyt Hollannin tavoin, kun taas Italian ja Ranskan taloudet ovat ottaneet samana aikana takkiin.
 Saksan työttömyys on pysynyt pienenä. Euroopan keskuspankin kireä rahapolitiikka suosi maata heti finanssikriisin jälkeen viime vuosikymmenen alkuvuosina.
 Toisaalta nyt inflaation kiihtyessä osa saksalaisista  valittaa , koska rahan arvo heikkenee. Saksalaiset säästävät poikkeuksellisen paljon rahaa sukan varteen ja pankkitileille, joten kun korot ovat jopa miinusmerkkiset, säästöt eivät tuota mitään.
 Käteinen raha yhä suosiossa
 Siinä missä suomalaiset käyttävät yhä enemmän maksukortteja ja mobiililaitteita maksamiseen, saksalaiset maksavat yhä enimmäkseen käteisellä.
 Kun keskivertosaksalaisella tai -itävaltalaisella on  lompakossaan  yli sata euroa seteleinä ja kolikkoina, ranskalaisella on vain 45 euroa ja suomalaisella 80 euroa.
 Myös korona-aikana Saksan keskuspankki Bundesbank on painanut enemmän seteleitä kuin aiemmin.
 Kysyimme euron kotikaupungissa Frankfurtissa ihmisten mielipiteitä kaksikymppisestä eurosta. Yhteisvaluutta sai laajaa kannatusta joulutorien asiakkailta.
 25-vuotias Lucas Demon kertoo maksavansa käteisellä, koska siitä ei jää jälkeä. Esa Syväkuru / Yle
 25-vuotias  Lucas Demon  kertoo maksavansa mieluummin käteisellä kuin kortilla tai verkkomaksuna. Käteistä ei voi jäljittää, joten sen tietoturva on parempi.
 Demon pitää euroa parempana vaihtoehtona kuin sitä, että Saksalla olisi yhä oma markka. Euro on helpottanut mantereen kaupankäyntiä ja maksamista, hän summaa.
 Jordanialaisen Lara Hawaddin mielestä yhteisvaluutta helpottaa kansalaisten elämää. Esa Syväkuru / Yle
 Jordanialaisen  Lara Hawaddin  mielestä on kätevää, että eri Euroopan kaupungeissa voi maksaa samalla rahalla. Näin ei tarvitse tehdä yhtä paljon päässälaskuja kuin silloin, kun mailla olisi omat rahat.
 Hawadd joutuu vaihtamaan kotimaansa Jordanian dinareita aina ulkomaille matkustaessaan ja laskemaan vaihtokursseja ostoksia tehdessään.
 Opettajat Annalina Meller ja Daniel Beyer eivät kaipaa Saksan markkaa. Heidän mielestään euro on pysyvä liitto ja hyvä asia siitäkin huolimatta, että köyhimpiä jäsenmaita voidaan joutua välillä tukemaan. Esa Syväkuru / Yle
 Annalina Mellerin  ja  Daniel Beyerin  mielestä Euroopan unioni on olemassa kansalaisiaan varten, ja siksi liittoon kuuluu myös yhteinen raha. Euro helpottaa ihmisten elämää.
 – EU on liitto eikä mikään kerho, johon voit liittyä ja erota, kun tilanne muuttuu huonommaksi, Beyer sanoo.
 Leverkusenilainen Angelica toivoi yhteisvaluutan alkuvuosina Saksan markkaa takaisin. Nyt hän on tottunut euroon. Esa Syväkuru / Yle
 Angelica  kertoo suhtautuneensa euroon alunperin skeptisesti. Sittemmin hän on muuttanut kantaansa ja pitää eurosta, koska se helpottaa matkustamista.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 1. tammikuuta klo 23:een saakka.
 Aiheesta lisää:
 Montako mummonmarkkaa on yksi euro? Nyt on tilaisuutesi päteä – vastaa euron 20-vuotisvisaan!
 Nyt on syntymäpäivä, jota kukaan ei halua juhlia – eurosta tuli vain keskinkertainen valuutta

Eurokäteinen täyttää 20 vuotta, ja sen arvostus on huipussaan – Keskuspankki haluaa uudistaa eurosetelit "inhimillisemmiksi"


Summary: Tervehdyksen pääpaino oli tänäkin vuonna koronapandemiassa.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) keskittyi tämänvuotisessa uudenvuoden tervehdyksessään erityisesti koronapandemiaan ja rokotuksiin, mutta otti kantaa myös Suomen Nato-jäsenyyskeskusteluun.
 Pääministerin mukaan Suomen pitäisi pitää kiinni mahdollisuudesta hakea sotilasliitto Naton jäsenyyttä samalla kun Suomi tiivistää puolustusyhteistyötä Euroopan unionin kanssa.
 – Pidämme yllä myös mahdollisuuden hakea Nato-jäsenyyttä. Meidän on syytä vaalia tätä valinnanvapautta ja pitää se todellisena, sillä se koskee jokaisen maan oikeutta päättää omista turvallisuusratkaisuistaan. Se kuuluu eurooppalaisen turvallisuuden perustaan, joka kirjattiin (Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö) Etyjin periaatteisiin. Osoitimme, että opimme menneisyydestä. Pidämme liikkumatilastamme vahvasti kiinni, Marin sanoi STT:lle lähettämässään tervehdyksessä.
 "Rokotteen ottaminen on vastuullinen teko"
 Pääministerin viestin pääpaino oli kuitenkin koronapandemiassa ja erityisesti rokotuksissa.
 – Suomen koronatilanne on vakava ja huoli omikronvariantista on suurta. Hallituksen tavoitteena on saada nostettua rokotuskattavuutta ja ihmisten rokotesuojaa. Ympäri Suomen tehdään parhaillaan paljon töitä sen eteen, että kolmansia rokotteita voidaan antaa ihmisille mahdollisimman pikaisesti. Rokotteet ovat edelleen tärkein välineemme maailmanlaajuisessa kamppailussa pandemiaa vastaan, hän sanoi.
 Marin kehotti kaikkia ottamaan koronarokotukset.
 – Jos et vielä ole ottanut rokotetta, tee se nyt. Rokotteen ottaminen on vastuullinen teko, jolla suojelet itseäsi, lähimmäisiäsi ja koko yhteiskuntaa. Rokotteet ottamalla suojelet terveydenhuoltoamme kuormittumasta. Kyse on yhteisvastuusta. Meitä kaikkia tarvitaan, jotta pääsemme ulos pandemiasta, Marin sanoi.
 Hän sivusi viestissään myös Suomen talouden tilaa pandemian keskellä.
 – Vaikka talouden toipuminen pandemian keskellä on ollut nopeaa, ennakoidaan kasvun hidastuvan tulevina vuosina. Siksi nyt on oikea aika vahvistaa kestävän talouskasvun edellytyksiä pidemmällä aikavälillä. Suomen kaltaisessa taloudessa talouskasvu perustuu ennen kaikkea osaamiseen, innovaatioihin ja investointeihin. Siksi asetimme syksyllä parlamentaarisen työryhmän pohtimaan keinoja tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan pitkäjänteiseksi vahvistamiseksi, Marin sanoi.
 "Aluevaaleissa kyse tärkeistä peruspalveluista"
 Hän muistutti tervehdyksessään tammikuussa pidettävistä ensimmäisistä aluevaaleista ja kannusti kansalaisia vaaliuurnille.
 – Aluevaaleissa päätetään ihmisten arjen kannalta tärkeistä peruspalveluista. Tähän asti sosiaalihuollon, terveydenhuollon ja pelastustoiminnan järjestäminen on ollut kuntien vastuulla. Jatkossa niistä vastaavat hyvinvointialueet. Vaaleissa on ehdolla paljon osaavia ja motivoituneita ehdokkaita. Kannustan kaikkia antamaan äänensä tammikuun vaaleissa, hän sanoi.
 – Aluevaaleissa on kyse ihmisille tärkeistä peruspalveluista, joiden merkitystä koronakriisi on entisestään korostanut, Marin sanoi.

Pääministeri Sanna Marin otti uudenvuoden viestissään kantaa Suomen Nato-keskusteluun


Summary: Puhelun sisällöstä ei ole toistaiseksi kerrottu. Edellinen videotapaaminen presidenttien kesken käytiin vajaa kuukasi sitten, ja tuolloin puhelu päättyi jäätäviin tunnelmiin.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  keskustelivat torstai-iltana puhelimessa. Valkoinen talo kertoi, että puhelu kesti 50 minuuttia.
 Puhelun sisällöstä ei ole toistaiseksi kerrottu. Maiden välit ovat kuitenkin olleet jännittyneet Ukrainan tilanteen vuoksi. Venäjä on keskittänyt Ukrainan rajan läheisyyteen kymmeniätuhansia sotilasta, mikä on nostanut esiin pelkoja Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan.
 Edellinen videotapaaminen presidenttien kesken pidettiin 7. joulukuuta. Kahden tunnin keskustelu päättyi tuolloin jäätäviin tunnelmiin.
 Kummankin maan edustajat ovat kertoneet, että aloite puhelinkokoukseen tuli Putinilta. Valkoinen talo kommentoi aiemmin, että Biden päätti suostua Putinin pyyntöön, koska pitää tärkeänä johtajien keskinäistä dialogia.
 Presidentti Biden puhui puhelun kodistaan Wilmingtonista Delawaren osavaltiossa, missä hän aikoo viettää uutta vuotta. Putinin olinpaikkaa puhelun aikana ei ole kerrottu.
 Venäjä vaati turvatakuita – Yhdysvallat ja Nato torjuivat
 Venäjä on aiemmin antanut Yhdysvalloille kaksi hyvin yksityiskohtaista turvallisuusehdotusta liittyen Ukrainaan.
 Venäjä on painottanut, että Yhdysvallat ei saa sallia Ukrainan liittymistä Naton jäseneksi. Venäjä vaatii myös, että Yhdysvallat ei saisi tukea Ukrainaa sotilaallisesti ja vahvistaa sen aseistusta.
 Yhdysvallat on torjunut Venäjän vaatimukset ja korostanut, ettei se tule koskaan tekemään sopimuksia Euroopan turvallisuudesta ilman liittolaisiaan ja kumppaneitaan.
 Myös Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  on torjunut Venäjän vaatimuksen estää Ukrainalta pääsy sotilasliittoon.
 – Naton suhteesta Ukrainaan päätetään 30 Nato-jäsenen ja Ukrainan välillä, ei kenenkään muun, Stoltenberg sanoi vajaat kolme viikkoa sitten.
 Aiemmin tällä viikolla Yhdysvallat ja Venäjä kertoivat, että ne neuvottelevat Sveitsin Genevessä 10. tammikuuta. Siinä kokouksessa pääaihe on kuitenkin ydinasesopimukset. Neuvottelut ovat osa strategista turvallisuuskeskustelua, joka alkoi Bidenin ja Putinin välillä kesäkuussa Genevessä.
 Lisäksi Venäjä ja Nato tapaavat 12. tammikuuta, ja päivää myöhemmin Venäjän ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin edustajien on määrä tavata.
 Lue myös:
 Yhdysvallat ja Venäjä neuvottelevat Ukrainan kriisistä ja ydinaseista tammikuussa
 Yhdysvallat torjui pikaisesti Venäjän yrityksen neuvotella turvallisuustakuista ilman liittolaisia
 Venäjän presidentti Vladimir Putin haki videoneuvottelussa Kiinan johtajan Xi Jinpingin tukea – ja sai sitä turvatakuualoitteellensa

Biden ja Putin kävivät 50 minuutin puhelinkeskustelun


Summary: Hämeenlinnassa hahmotellaan Ahveniston moottoriradan tulevaisuutta vuoden 2022 aikana. Ympäristöjärjestöt toivovat radan sulkemista, mutta kaupunki etsii alueelle uutta yrittäjää.

Ahveniston moottorirataa Hämeenlinnassa uhkaa sulkeminen. Rata rakennettiin vuonna 1967 Ahvenistonharjulla käytöstä poistuneeseen sorakuoppaan ja nykyään se on keskellä asutusta. Ympäristöjärjestöt haluavat sulkea pohjavesialueella sijaitsevan radan, koska heidän mielestään se on riski pohjavedelle. Järjestöjen mukaan myös alueelta kantautuva melu häiritsee lähiseudun asukkaita.
 Sopimus Ahveniston moottoriradan toiminnasta on voimassa vuoden 2023 syksyyn asti. Radan nykyinen yrittäjä  Pertti Kurki-Suonio  on luopumassa toiminnasta. Hämeenlinnan kaupunki valmistelee uutta sopimusta ensi vuoden aikana.
 Pertti Kurki-Suonio on toiminut Ahvenistolla ratayrittäjänä vuodesta 2005 alkaen. Dani Branthin / Yle
 Toiminnalle haetaan jatkajaa
 Moottoriradalla on  voimassa oleva ympäristölupa , josta on aikanaan valitettu. Vaasan hallinto-oikeuden päätöksen perusteella esimerkiksi radan melutasoa on jouduttu tarkkailemaan.
 – Kaupunki on suorittanut tarkkailut ja toimittanut selvitykset viranomaiselle. Selvityksen perusteella ympäristölupaan saattaa tulla tarkennuksia, ennakoi Hämeenlinnan yhdyskuntajohtaja  Mikko Keränen .
 Hämeenlinnan kaupunki toivoo, että kilpailutuksella moottoriradalle löytyy uusi yrittäjä, joka järjestää alueella toimintaa ja palveluita.
 – Jatkossa halutaan tarkastella, miten alueen monikäyttöistä hyödyntämistä voidaan edistää moottoriratatoiminnan ohella. Kilpailutus mahdollistaa myös ympäristöön liittyvien asioiden huomioimisen, sanoo Keränen.
 Mikko Keräsen mukaan Ahveniston radan toimintaan on olemassa luvat ja hyvät puitteet.  Mikko Keränen
 Ahvenistolla on ajettu muun muassa rata-autoilun SM-kilpailuja ja historiallisten autojen kilpailuja. Rata-autoilun ohella on järjestetty esimerkiksi koulutus- ja yritystapahtumia, rengastestejä, autokoulujen toimintaa ja kirpputoreja.
 Nykyinen yrittäjä Pertti Kurki-Suonio toivoo, että toiminta perinteikkäällä moottoriradalla jatkuu. Hän ei koe ympäristöluvan ehtojen rajoittavan toimintaa liikaa.
 – Ne täytyy hoitaa, sillä ilman ehtojen noudattamista toiminta radalla loppuu.
 Kurki-Suonio huomauttaa, että muuallakin Euroopassa monet moottoriradat sijaitsevat asutuksen keskellä. Siitä huolimatta ne saavat jatkaa toimintaansa.
 Ahveniston moottorirata täytti 50 vuotta vuonna 2017:   Kuljettajia kutkuttavia mäkiä ja mutkia – juhliva Ahveniston moottorirata kiehtoo yhä
 Luontojärjestöt haluavat eroon moottoriradasta
 Ympäristöjärjestöt vaativat Ahveniston moottoriradan sulkemista ja alueen ennallistamista. Yhteisen vetoomuksen ovat allekirjoittaneet Ahveniston ystävät ry, Hämeenlinnan seudun luonnonsuojeluyhdistys ja Etelä-Hämeen luonnonsuojelupiiri.
 Ahveniston moottoriradalla on käynyt vuosittain noin 50 000 ihmistä erilaisissa tapahtumissa. Arkistokuvassa Ferrari Ahveniston radalla. YLE/Linda Fontell
 Järjestöjen mukaan moottoriradan toiminnan jatkamiselle ei ole perusteita. Ne haluaisivat liittää alueen osaksi vuonna 2001 perustettua Hämeenlinnan kansallista kaupunkipuistoa.
 – Rata-alue tulisi ennallistaa eli saattaa luonnontilaisempaan suuntaan. Se ei tarkoita sitä, etteikö siellä voisi olla esimerkiksi liikkumiseen liittyvää virkistys- ja harrastustoimintaa, sanoo Ahveniston ystävien varapuheenjohtaja  Paul Betcke .
 Hän muistuttaa, että Hämeenlinna on profiloitunut asumisen kaupungiksi, joka pyrkii kohti hiilineutraaliutta. Asvaltoitu moottorirata voitaisiin Betcken mielestä esimerkiksi purkaa.
 – Se olisi hyvää materiaalia käyttää asvalttina jossain muualla. Meillä ei ole mitään sitäkään vastaan, jos asvalttiradalle löytyy järkevää käyttöä vaikkapa pyöräilijöille.
 Betcke toivoo, että Ahveniston alue puhdistetaan.
 Myös ampumarataa uhkaa sulkeminen
 Ahveniston luonnonsuojelualueella sijaitsee myös ampumarata, jota alettiin rakentaa jo vuonna 1963. Myös sen toiminta on liipaisimella.
 Hämeenlinnan Ampumaseuran rata suljetaan, jos Vaasan hallinto-oikeuden päätös jää voimaan. Hiljattain hallinto-oikeus kumosi moottoriradan tuntumassa olevan ampumaradan ympäristöluvan.
 – Pyrimme siihen, että ampumarata saa jatkaa. Pohdimme uudenvuoden jälkeen Suomen ampumaurheiluliiton asiantuntijoiden kanssa miten asiassa toimitaan, sanoo Hämeenlinnan Ampumaseuran puheenjohtaja  Jari Mantere .
 Hän huomauttaa, että muualla on myönnetty ympäristölupia pohjavesialueella sijaitseville ampumaradoille. Mantere uskoo, että ampumarata saa jatkaa toimintaansa.
 Ampumaradalla ammutaan katoksesta suljettuun luotiloukkuun, joka kerää luodit talteen. Siitä ne toimitetaan edelleen kierrätykseen. Mantereen mielestä ampumaradan aiheuttamat ympäristöhaitat ovat vähäisiä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 31.12.2021 kello 23:een asti.

Ahveniston moottoriradan kohtalo on vaakalaudalla – maineikas rata joutui ympäristöjärjestöjen hampaisiin saasteiden ja melun vuoksi


Summary: Nenäsuihketta on tutkittu Suomessa soluviljely- ja eläintutkimuksilla. Hiirille sieraimiin annettu suihke suojasi koronatartunnalta vielä kahdeksan tuntia suihkeen antamisen jälkeen.

Helsingin yliopistossa on kehitetty noin vuoden ajan uutta suojautumiskeinoa koronatartuntaa vastaan.
 Tutkimusryhmä antoi tuotteelle väliaikaisen kutsumanimen Covidiini.
 Nenään suihkutettava valmiste antaa lyhytaikaista suojaa virustartuntaa vastaan. Tutkimuksessa mukana ollut Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Anna Mäkelä  kuvailee sumutetta nenään laitettavaksi "biologiseksi maskiksi".
 – Tämä on kehitetty nimenomaan niitä tilaisuuksia varten, joissa on riski levittää virusta. Ennaltaehkäisyyn siis, Mäkelä sanoo.
 Suihketta on tutkittu nyt soluviljely- ja eläintutkimuksilla. Hiirille sieraimiin annettu suihke suojasi koronatartunnalta vielä kahdeksan tuntia suihkeen antamisen jälkeen.
 Tutkimusryhmä toivoo, että suoja on yhtä pitkäkestoinen ihmisillä. Tämä selviää, kun luvat ihmistutkimuksiin saadaan.
 – Esimerkiksi näin uudenvuoden alla suihkeen voisi ottaa alkuillasta, ja sen teho kestäisi pikkutunneillekin asti.
 Testien mukaan suihke toimii yhtä hyvin kaikkia variantteja vastaan. Oletus on, että se toimii myös tuleviin virusmuunnoksiin. "Biologinen maski" ei kuitenkaan korvaa rokotuksia.
 Helsingin yliopiston tutkijatohtori Anna Mäkelä on toiveikas uuden nenäsumutteen suhteen. Anna Mäkelä
 Sumute herätti heti kiinnostusta
 Vastaavaa tuotetta ei löydy vielä markkinoilta. Viime tiistaina julkaistu  tutkimusartikkeli  herätti heti kiinnostusta ja sai tuhansia jakoja sosiaalisessa mediassa, vaikka sitä ei vielä ole ehditty vertaisarvioida.
 Muun muassa yhdysvaltalainen Michiganin yliopiston entinen professori  Eric Topol  jakoi artikkelin Twitterissä.
 Mäkelä on ollut perustamassa Pandemblock Oy -yritystä, joka parhaillaan selvittää mahdollisuuksia suihkeen saamiseksi markkinoille. Hanke ja rahoituksen hankkiminen ovat vielä alkuvaiheessa.
 – Vaikka emme saisi tuotetta markkinoille vielä omikronin aikana, on syytä olettaa, että tämä valmiste toimii myös tuleviin variantteihin, joita on suurella todennäköisyydellä tulossa, Mäkelä sanoo.
 Mäkelän mukaan nenäsumutteena annettava valmiste voisi tulevaisuudessa olla mahdollinen myös muille hengitysteiden kautta tarttuville virustaudeille, kuten vaikkapa influenssalle.
 Myös nenään sumutettava rokote suunnitteilla
 Helsingin yliopistolla on kehitetty myös nenäsumutteena annettavaa koronarokotetta. Tuotetta ei pidä sekoittaa väliaikaista suojaa antavaan "biologiseen maskiin".
 Valmisteen idea on ohittaa nykyisten lihakseen piikitettävien rokotteiden haittavaikutukset, kuten lihassärky ja kuume, sekä tuottaa parempaa vastustuskykyä tartuntaa ja vakavia oireita vastaan.
 – Olen itse ollut rokotesumutteen tutkimuksessa lähinnä kannustusjoukoissa, mutta lupaavalta sekin vaikuttaa, Mäkelä sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 31.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Suomalainen koronarokote lähellä toteutumista: Rahoitushakemus jätetty ja rahoitusmalli valmistunut – loppu on poliitikkojen käsissä
 Kotimainen koronavirusrokote on saanut merkittävän rahoituksen – ihmiskokeiden ensimmäiset vaiheet turvattu
 Suomalaisen koronarokotteen kehitys vaarantui – hanke on jäämässä ilman toivomaansa avustusta Business Finlandilta
 Koronasulku hiljensi tavallisesti eläväisen Helsingin – tältä näytti yhdellä Kallion vilkkaimmista kaduista välipäivinä
 Selvitimme, millaisen operaation hoitohenkilökunnan "rokotuspakko" käynnistää käytännössä: paljon avoimia kysymyksiä

Yksi suihke nenään voisi luoda tuntien suojan koronavirusta vastaan – "biologinen maski" saattaa olla tärkeä apukeino tulevien muunnosten kanssa


Summary: Aiemmin tänään myös Teollisuusliitto on jättänyt vastaavan lakkovaroituksen.

Ammattiliitto Pro on jättänyt lakkovaroituksen teknologiateollisuuden toimihenkilöiden työehtosopimuksen soveltamisalan työpaikoille. Lakko koskisi 14.–23. tammikuuta alkavia työvuoroja erikseen nimetyillä työpaikoilla.
 Lakko koskisi myös suunnittelu- ja konsulttialan toimihenkilöiden työehtosopimuksen soveltamisalan piirissä olevaa työtä, jota tehdään lakossa olevaan yritykseen.
 Lisäksi Ammattiliitto Pro on päättänyt koko teknologiateollisuuden alaa koskevasta ylityökiellosta, joka olisi voimassa 14.–23. tammikuuta.
 Aiemmin tänään kerrottiin, että  Teollisuusliitto on jättänyt lakkovaroituksen  Teknologiateollisuuden työnantajille.

Ammattiliitto Pro on jättänyt lakkovaroituksen teknologiateollisuuteen


Summary: Laitonta ravintolatoimintaa on harjoitettu poliisin mukaan koko pandemian ajan. Salaravintolan pyörittämisestä määrätään yleensä sakkoja.

Vuoden vaihteessa pääkaupunkiseudulla järjestetään useita yksityistilaisuudeksi naamioituja juhlia, jotka ovat rinnastettavissa pandemian vuoksi illalla ja yöllä kiellettyyn ravintolatoimintaan, ennakoi Helsingin poliisi.
 – Jos tilaisuudessa esimerkiksi suoritetaan anniskelua ravintolatyyppisesti maksua vastaan, niihin puututaan. Alkoholisäännöksiähän silloin rikotaan, kertoo ylikomisario  Heikki Porola  Helsingin poliisista.
 Salaravintoloita voi olla poliisin mukaan pääkaupunkiseudulla uutena vuotena kymmenkunta. Porolan mukaan on todennäköistä, että vastaavaa toimintaa on myös muualla Suomessa.
 Kaikki salakapakat eivät paljastu, sillä poliisi saa yleensä tiedon juhlista vasta sitten, kun ne aiheuttavat häiriötä naapureille.
 – Jos rauhassa elelevät, ei ne tule ilmi lainkaan. Ilmoituksia tulee naapureilta viimeistään silloin kun ympäristössä alkaa näkyä humalaisia oksentelevia tai ulostavia ihmisiä, Porola sanoo.
 Salaravintoloita on ollut koko pandemian ajan
 Laiton ravintolatoiminta ei ole uusi ilmiö. Sitä on ollut Helsingissä poliisin mukaan koko koronapandemian ajan.
 – Tanssi- ja reivipaikkoja on ollut sekä rajoitusten voimassaollessa että silloinkin kun rajoituksia ei ole ollut.
 Viime aikoina laittomia anniskelupaikkoja ei ole kuitenkaan paljastunut. Syynä tähän on poliisin mukaan se, että ravintolat ovat olleet koronapassilla auki lähes normaalisti. Kun ravintolat ovat nyt jälleen sääntelyn kohteena, laittomia anniskelupaikkoja saattaa putkahdella, jatkaa Porola.
 Salaravintolaksi katsotut juhlat poliisi keskeyttää ja järjestäjälle määrätään sakkoja.
 – Jälkikäteen pyrimme esitutkinnassa selvittämään, kuka on tapahtuman järjestäjä, vastaava henkilö. Rikoksen kautta saatu hyöty pyritään saamaan pois.
 Voit keskustella aiheesta 31.12.2021 kello 23 saakka.

Uutta vuotta juhlitaan useissa salakapakoissa, ennakoi poliisi – vain naapureille häiriötä aiheuttavat laittomat ravintolat paljastuvat


Summary: Kiristyneet ravintolarajoitukset siirtävät uudenvuoden juhlinnan pitkälti koteihin. Juhlajuomien ja -ruokien ostelu nostaa asiakasmääriä ruokamarketeissa ja Alkoissa.

Vuoden vaihtuminen kasvattaa asiakasmääriä roimasti ruokamarkeissa ja Alkoissa, kun kansalaiset hankkivat uudenvuoden kotijuhliinsa juomia ja ruokia.
 Korona-aikana tutuiksi tulleet käsidesit, turvavälit ja maskit tulevat liikkeissä tositarpeeseen etenkin aattona perjantaina. Virusmuunnos omikronia ei haluta kylään.
 Koronaturvaohjeet tervehtivät asiakasta jo sisäänkäynnillä. Esa Fills / Yle
 Alkuviikosta kiristyneet ravintolarajoitukset lisäävät asiakasmääriä entisestään. Alkojen ulko-oville syntyy jopa jonoja uudenvuoden aattona perjantaina.
 – Aatto on se kovin päivä ja jonoja syntyy. Pisimmät jonot ovat kello 15–18 aikoihin, sanoo palvelupäällikkö  Samuli Lindström  Tammiston Alkosta Vantaalta.
 Jopa 20 metrin jonot
 Lindströmin mukaan vuosi sitten sisäänkäyntien jonot olivat ennen sulkemista noin 20-metrisiä ja vastaavia nähtäneen nytkin. Lindström kuitenkin korostaa, että jonot etenevät nopeasti, koska ihmiset ostavat tyypillisesti vain muutaman tuotteen. Tällöin asiakasvaihtuvuus on suurta.
 – Jonotuksessa puhutaan minuuteista, maksimissaan viisi minuttia.
 Ruuhkatoveiksi ovelle pistetään portieeri säätämään asiakasmäärää.
 – Jos myymälä alkaa ruuhkautua, niin välittömästi joku, useimmiten myyjä, siirtyy ovelle ja alkaa toimia portsarina siinä. Rajoittaa uusien asiakkaiden sisääntuloa, jotta myymälä saadaan riittävän väljäksi ja asiointi on taas turvallista, Lindström tähdentää.
 Samuli Lindströmin mukaan koko Alkon henkilökunta käyttää maskeja ja pitää huolta käsihygieniasta. Esa Fills / Yle
 Lindströmin mukaan vuosi sitten oli päällä aika lailla samat koronarajoitukset kuin nytkin.
 – Viime vuoden pohjilta osaamme varautua tilanteeseen. Kassoilla pidetään koko ajan huolta siitä, että kahden metrin turvaväli säilyy, ei pidetä liikaa kiirettä, annetaan ihmisten pakkailla rauhassa. Koko henkilökunta käyttää maskeja ja pidämme huolta käsihygieniasta.
 Pitkät aukiolot auttavat
 Ruokamarketeissakin on vilkasta aattona, mutta pitkien aukioloaikojen ansiosta ruuhkat ovat harvassa.
 – Odotamme perinteistä, suhteellisen normaalia uutta vuotta. En usko että isompia ryysiksiä syntyy, sanoo kauppias  Sami Hertell  K-Citymarket Jumbosta Vantaalta.
 Sami Hertellin mukaan koronapikatestien menekki on ollut todella kovaa ja ajoittain on ilmennyt hyllypuutteita.  Esa Fills / Yle
 Hertell kehottaa asiakkaita hyödyntämään kauppojen nykyisiä pitkiä aukioloaikoja. Uudenvuoden ostokset voi esimerkiksi ajoittaa kaupan hiljaisiin tunteihin, vaikkapa myöhäisiltaan.
 – Mekin olemme yöllä auki kello 24 saakka. Iltayhdeksän jälkeen on rauhallista ja aamuisin myös.
 Alkon Lindström suosittelee aamupäivää.
 – Turvallisin aika asioida on aina ennen kahtatoista. Sitten alkaa pikkuhiljaa ruuhkautua. Mutta jos tulee iltapäivällä, me huolehdimme asioinnin turvallisuudesta: turvaväleistä ja muista, Lindström painottaa.
 Uusivuosi on kuohuviinien supersesonki.   Esa Fills / Yle
 Uusi suosikkiostos
 Uudenvuodenjuhlien perinteiset juoma- ja ruokasuosikit pysyvät sitkeästi samoina vuodesta toiseen.
 – Kuohuviinejä menee eniten. Se on ykkönen. Punaviinit tekevät myös aina kauppansa ja oluet. Väkeviäkin menee jonkin verran, Lindström luettelee.
 Perunasalaatti ja nakit tekevät kauppansa uutenavuotena.  Esa fills / Yle
 Ruokamarketista haetaan etenkin nakkia ja perunasalaattia.
 – Juomapuolella varsinkin isot kolajuomapakkaukset korostuvat merkittävästi pyhien alla, Hertell sanoo.
 Korona-ajan uusi supersuosikki on koronapikatesti. Viime viikkoina nähty raju kysynnän kasvu on paikoin ylittänyt tarjonnan ja hyllyt ovat olleet ajoittain tyhjinä. Kauppias ei pysty nyt takaamaan kotitestin saantia aattoperjantainakaan.
 – Tällä hetkellä ei valitettavasti pystytä lupaamaan testien riittävyyttä hyllyssä. Menekki on nyt niin kovaa. Tuotetta tulee joka päivä, mutta ne menevät myös nopeasti, Hertell kuvaa.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 31.12. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Tässä ovat uudet koronarajoitukset: Ravintolat suljettava pian entistä aiemmin, koronapassin käyttö keskeytyy osittain
 Ilotulitukset peruttu, baarit kiinni – monin paikoin Euroopassa vuosi vaihtuu kovien rajoitusten alla, Suomessa löysimpiin kuuluvat ohjeet

Kansa rynnistää uudenvuoden juhlaostoksille koronan turvatoimien varjossa – Alkot torjuvat omikronia jopa sisäänkäynnin ovimiehillä