Summary: Maailmalla on satoja erilaisia kannabista sisältäviä tuotteita leivonnaisista deodoranttiin. Asiantuntijoiden mielestä Alko ei sopisi kannabiksen myyntipaikaksi, koska se voisi kannustaa sekakäyttöön.

Leivonnaisia, karkkeja, suklaata, teetä, limonadia, olutta, tiivisteitä, deodoranttia, shampoota, partavettä, öljyä ja vahaa…
 Jos kannabis laillistettaisiin Suomessa, myyntiin olisi tarjolla valtava määrä tuotteita. Niitä on maailmalla satoja.
 Huumausaine kannabiksen laillistaminen nousi  syyskuussa keskusteluun , kun vihreät kertoi kannabiksen käytön, myynnin, hallussapidon ja kasvatuksen laillistamisen olevan puolueen tulevien vuosien tavoite.
 Keskustelu vaimeni hieman, kun enemmistö kansanedustajista ilmoitti  Ylen kyselyssä , että huumeiden käytöstä pitää rangaista myös jatkossa. Asia on kuitenkin edelleen ajankohtainen, ja siitä keskustellaan myös useissa muissa maissa,  esimerkiksi Saksassa  (HS).
 Pisimmällä laillistamisen tiellä ollaan Pohjois-Amerikassa. Kannabista on mahdollista käyttää ja myydä ilman rangaistusta  Kanadassa  ja jo lähes parissa kymmenessä osavaltiossa Yhdysvalloissa, kuten Coloradossa ja  Kaliforniassa . Esimerkiksi Yhdysvaltojen pääkaupungissa Washingtonissa on kolme kannabiskauppaa.
 Jos kannabis laillistettaisiin Suomessa, huumausainetta sisältävien tuotteiden sallittu valikoima, pitoisuudet, myynti ja käyttöpaikat määriteltäisiin lainsäädännössä.
 Yhdysvalloissa lapsia joutunut sairaalaan kannabiskarkkien takia
 Erityisesti syötävien ja juotavien tuotteiden sallimista pitäisi harkita tarkasti. Myynnissä olevilla tuotteilla on iso vaikutus käyttötapoihin ja sitä kautta käytön seurauksiin, sanoo tutkimusprofessori  Pekka Hakkarainen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 – Esimerkiksi Yhdysvalloissa Coloradossa, joka oikeuspiirinä ensimmäisenä laillisti kannabiksen, ei rajattu tuotteita mitenkään, ja se yllätti paikalliset toimijat suuresti, kertoo Hakkarainen.
 Ongelmia syntyi Hakkaraisen mukaan muun muassa aineiden testauksessa ja puhtauden valvonnassa. Aikuisille tarkoitettuja kannabistuotteita päätyi myös vakavin seurauksin lasten käsiin, vaikka kannabistuotteille oli asetettu 21 vuoden ikäraja.
 – Vanhempien hankkimia karamelleja joutui lasten käsiin vahingossa, ja jonkin verran tapauksia on ollut ensiavussa.
 Makeisten pakkauksia on muutettu Coloradossa ja muissakin kannabiksen laillistaneissa osavaltioissa myöhemmin vähemmän houkuttelevan näköisiksi, etteivät lapset kiinnostuisi niistä.
 – En olisi varma, että karamelleja kannattaisi Suomeen edes ottaa, pohtii tutkimusprofessori Hakkarainen.
 Kannabista sisältävää suklaata esillä kaupan hyllyllä. Sara Stathas / AOP
 Kannabisyhdistys: Syöminen ja juominen terveellisin tapa käyttää huumetta
 Kannabistuotteiden mahdollisesta valmistamisesta ollaan kiinnostuneita myös Suomessa, jos huumausaine laillistetaan.
 – Mikäli kannabis olisi Suomessa laillinen tuote ja kotimainen viljelykasvi, uskoisin, että olisimme kiinnostuneita tutkimaan sen jalostamista raaka-aineeksi tai kuluttajatuotteiksi, kertoo pohjoismaisen juomayhtiö Anoron (entinen Altia) toimitusjohtaja  Pekka Tennilä  sähköpostivastauksessaan.
 Valtio on  yksi Anoron osakkeenomistajista . Tennilä toteaa, että juoma-ala seuraa tarkasti markkinan kehittymistä ja trendejä maissa, joissa kannabis on laillistettu.
 Laillistamisen puolesta vuosikymmeniä työtä tehnyt Suomen kannabisyhdistyksen puheenjohtaja  Timo Larmela  katsoo, että syötävien ja juotavien kannabistuotteiden myyntiä puoltavat erityisesti terveyssyyt.
 – Kyllä tietysti pitäisi sallia, koska kaikkein terveellisin tapa nauttia kannabista on syöminen ja juominen. Sen jälkeen tulee höyrystäminen ja sitten viimeksi vasta polttaminen, kertoo Larmela.
 Syötävien ja juotavien tuotteiden ongelmallisuus on tutkimusprofessori Hakkaraisen mukaan muun muassa siinä, että tuotteiden annostusta on vaikea tietää ja vaikutus voi yllättää.
 – Poltettaessa tai höyrystettäessä vaikutus tulee hyvin nopeasti, mutta suun kautta nautittaessa vasta myöhemmin, mikä voi olla vaarallista esimerkiksi liikenteessä, sanoo Hakkarainen.
 Alko ei sovi kannabiksen myyntipaikaksi
 Vihreiden poliitikko  Osmo Soininvaara ehdotti syyskuussa blogissaan  kannabiksen myyntipaikaksi Alkoa. Hän pitää valtion viinakaupan vahvuutena sitä, että kassoilla on totuttu valvomaan asiakkaiden ikää.
 – Huumekauppiaat eivät kunnioita mitään ikärajoja. Alkosta sitä ei myytäisi alaikäisille. Toki sitä valuisi myös alaikäisille niin kuin valuu oluttakin, mutta vähemmän kuin nyt, Soininvaara kirjoittaa.
 Alkon toimitusjohtaja  Leena Laitinen  vastaa Ylelle sähköpostilla, ettei yhtiö ole vielä pohtinut, voitaisiinko sen liikkeissä myydä alkoholin lisäksi tulevaisuudessa myös kannabista.
 – Mikäli asia tulisi ajankohtaiseksi, päätöksen myyntikanavasta ja asiaa koskevista säädöksistä tekisivät poliittiset päättäjät ja viranomaiset, kirjoittaa Laitinen.
 THL:n tutkija ja kannabisyhdistyksen puheenjohtaja ovat yhtä mieltä kannabistuotteille sopivasta myyntipaikasta. Soininvaaran ehdottama Alko ei saa heiltä kannatusta.
 Alkoholin ja kannabiksen myynti rintarinnan voisi THL:n tutkimusprofessori Pekka Hakkaraisen mukaan lisätä ei-toivottavaa sekakäyttöä.
 – Se, että ostetaan samalla kertaa punaviinipullo ja vähän pilveä ei ole välttämättä hyvä ajatus. Siinä voi olla myös sellaisia ongelmia, että tuotevalikoima kannabispuolella on melkoisen laaja, Hakkarainen pohtii.
 Myös kannabisyhdistyksen puheenjohtaja Larmelan mielestä huumausaineen myyntiin pitäisi olla oma erikoisliike.
 – Itse asiassa kaikissa laillistaneissa valtioissa tai osavaltioissa alkoholin myynti ja kannabiskauppa on pidetty erillään, THL:n tutkimusprofessori Hakkarainen toteaa.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 26. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Vähenisivätkö kannabiksen haitat, ja vapautuisiko poliisin resursseja? Näin asiantuntijat vastaavat kahdeksaan väitteeseen laillistamisen hyödyistä
 Kannabiksen viihdekäytön kielto säröilee Euroopassa – tällaisia uudistuksia eri maissa suunnitellaan
 Suomessa alkoi kesällä kevytkannabistuotteen myynti – hampun kukintoa voinee kohta ostaa jopa kivijalkakaupoista, viranomaisen mukaan tuote on laiton

Karkkeja, suklaata, teetä, limsaa – Myytävien kannabistuotteiden lista maailmalla on pitkä ja valmistaminen voisi kiinnostaa myös Suomen juoma-alaa


Summary: Lontoossa päästörajoitukset yltävät jo kaupungin kehäteille. Britannia haluaa osoittaa sitoutumisensa ympäristötavoitteisiin, mutta pitää samalla ovea avoinna jopa uudelle hiilikaivokselle.

LONTOO  "Saataisiinko jo teetä, darling!" hoputtaa  "Noutaja Tim"  tarjoilijaa taksinkuljettajien lepomökissä Lontoon keskustassa.
 Alun perin hevosajureiden suojiksi rakennetuilla mökeillä on lähes 150-vuotinen historia, ja lempinimiä kuskeille on annettu varmaankin yhtä kauan.
 "Kotoisa" Colin Evans  on ajanut taksia 45 vuotta. Hän kertoo, että nyt alla oleva sähköinen vankkuri on paras tähän mennessä.
 – Hybriditaksini on ollut fantastinen. Ajaminen on halvempaa ja hiljaisempaa. Moni asiakkaista haluaa käyttää vain niitä, Evans kiittelee.
 Maanantaista alkaen Lontoon kehäteiden sisäpuolelle ajaville henkilöautoilijoille rapsahtaa noin 15 euron päivämaksu, jos alla on euro 6 -päästöluokkaa vanhempi bensa-auto tai euro 4 -tason alittava dieselauto.
 Päästösäännöt ovat voimassa vuorokauden ympäri päivittäin. Ne ovat maailman laajimpia, kuten myös Britannian ilmastolupaukset.
 “Cozy” Colin Evans nautti teetä ja pekonileivän taksikuskien lepomökillä. Hän sanoo olevansa tyytyväinen hybriditaksiinsa.  Pasi Myöhänen / Yle
 Asiantuntija: "Britannian lupaukset maailman kärkijoukkoa"
 Britannian hallitus haluaa olla ensi viikolla alkavan Glasgow’n ilmastokokouksen esimerkkimaa. Ilmastoasiantuntija  Sir Robert Watson  ei löydä lupauksista moitittavaa.
 – Britannian lupaukset ovat maailman kärkijoukkoa, ehkäpä kaikista parhaat. Ne ovat juuri sitä mitä tarvittaisiin ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi, Watson sanoo.
 Britannian hallitus on muun muassa säätänyt ilmastolain, jota se kutsuu maailman kunnianhimoisimmaksi. Lain myötä maa  sitoutuu vähentämään  hiilidioksidipäästöjään 78 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2035 mennessä.
 Ilmastoasiantuntija Sir Robert Watson puhui hallitustenvälisen IPBES-paneelin biodiversiteettikokouksessa Medellinissä Kolumbiassa maaliskuussa 2018. Luis Eduardo Noriega / AOP
 Glasgow’n COP26-ilmastokokous on Britannian hallitukselle äärimmäisen tärkeä.
 Onnistunut kokous nostaisi EU:sta eronneen Britannian ja sen pääministerin  Boris Johnsonin  arvovaltaa.
 Kokousta voisi pitää onnistuneena, jos uudet maat antaisivat lupauksia hiilineutraliuteen pyrkimisestä ja osallistujamaat sitoutuisivat 1,5-asteen tavoitteeseen. Se tarkoittaa, että maapallon keskilämpötila saisi kohota korkeintaan 1,5 astetta.
 Isäntämaan esimerkki kokouksessa olisi tärkeä myös ilmastotavoitteiden kannalta. Mutta jopa hallituksen omat  ympäristöneuvonantajat ovat sanoneet , että Britannian lupaukset ja käytännön toimet eivät kohtaa.
 Johnson  esitteli viime viikolla strategian  tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen vastaanotto on ollut ristiriitainen. Esimerkiksi Britannian entinen ilmastoasioiden lähettiläs  Sir Mervyn King  sanoi, että Britannia on ottanut ilmastokysymyksissä takapakkia.
 – Hallituksen strategia näyttää hyvältä, jos sitä tarkastelee otsikkotasolla. Mutta liian paljon yksityiskohtia jää avoimiksi. Olemme jääneet ilmastokysymyksissä monien eurooppalaisten naapureidemme taakse, kuvaili King  Channel 4 -televisiokanavalle .
 Britannia saattaa avata uuden hiilikaivoksen
 Ilmastoaktivistit nostavat esille muun muassa sen, että pääministeri Johnson ei ole vastustanut uuden  hiilikaivoksen rakentamissuunnitelmia  Kaakkois-Englannin Cumbriassa.
 Kaivoksen suunniteltu paikka sijaitsee vain parisataa kilometriä Glasgow’n ilmastokokouksesta etelään.
 Britannia ei ole myöskään sulkenut pois uusien öljyn- ja kaasunporausprojektien aloittamista Pohjanmerellä.
 Viime viikon lupaukset laajasta autoilun sähköistämisen ja lämpöpumppujen käyttöönoton tukemisesta herättävät kuitenkin toivoa siitä, että Britannia on tosissaan ilmastotavoitteidensa suhteen.
 Hallitusta neuvova ja ajoittain vahvasti kritisoiva  CCC-ilmastonmuutoskomitea sanoo , että Britannian ilmastostrategiassa on nyt lihaa luiden ympärillä. Se antaa komitean mukaan maalle "vahvan pohjan COP26-ilmastokokouksen isännyyteen".
 Toivoa herättävät myös Lontoon entistä vihreämmät mustat taksit, vaikka pelkästään niillä ei ilmaston lämpenemistä pysäytetä,
 – Tuhannen mailin matka alkaa yhdestä askeleesta, taksinkuljettaja Evans muistuttaa.
 Ylen toimittajat seuraavat ilmastonmuutoksen tärkeimpiä käänteitä sekä ratkaisuja ja tekoja sen hillitsemiseksi tässä artikkelissa .
 Lue myös :
 YK:n tuore raportti: Hallitukset suunnittelevat tuottavansa 110 prosenttia enemmän fossiilisia polttoaineita kuin 1,5 asteen tavoite sallisi
 "Tulvat, kuivuus ja heinäsirkat, ne kaikki ovat todellisuutta" – YK-johtaja kertoo Ylelle, mitä ilmastonmuutos tekee köyhien viljelijöiden elämälle

Britannialla on "maailman parhaat" ilmastolupaukset – Glasgow’n ilmastokokouksen isäntämaan täytyy todistaa, että ne myös saavutetaan


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Jens Stoltenberg tänään Suomeen
 Presidentti  Sauli Niinistö  tapaa Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergin  aamupäivällä. Pääsihteeri ja Nato-suurlähettiläät vierailevat päivän aikana myös muun muassa eduskunnassa. Illalla pääministeri  Sanna Marin  (sd.) tapaa Stoltenbergin kaksin. Yle näyttää  Niinistön ja Stoltenbegin lehtistötilaisuuden  kello 11.50.
 Bisnesmatkustaminen ei palaa ennalleen pandemian jälkeenkään
 Wärtsilän Vaasan-etävalvomosta käsin on hoidettu pandemian aikana etäyhteyksillä lukuisia huoltoja, testejä ja valvontoja. Jarkko Heikkinen / Yle
 Suomalaiset pörssiyhtiöt aikovat lentää jatkossa selvästi vähemmän liikematkoja kuin ennen pandemiaa.  Ylen kyselyn mukaan  valtaosa yrityksistä vähentää liikematkoja. 20–40 prosentin vähennystä odottaa miltei puolet. Etänä hoidetaan nyt jo huoltoja, laitetestejä ja myyntiäkin.
 Britannia antanut kovia lupauksia ilmastokokouksen edellä
 Lontoon ikonisista mustista takseista noin kolmannes on nyt sähköistetty. Hybriditaksit täyttävät kirkkaasti tänään kaupungin kehäteille saakka laajenneen päästörajoitusalueen säännöt.  Pasi Myöhänen / Yle
 Britannian hallitus haluaa olla ensi viikolla alkavan  Glasgow’n ilmastokokouksen  esimerkkimaa. Tänään 18-kertaiseksi laajeneva Lontoon päästörajoitusalue kertoo ympäristötavoitteisiin sitoutumisesta. Samalla Britannia pitää ovea avoinna jopa uudelle hiilikaivokselle.
 Myytävien kannabistuotteiden lista maailmalla on pitkä
 Kannabistuotteiden mahdollisesta valmistamisesta ollaan kiinnostuneita myös Suomessa, jos huumausaine laillistetaan. Kannabismessuilla esiteltiin syötäviä kannabistuotteita huhtikuussa 2019 Kapkaupungissa. Nic Bothma / EPA
 Suomen markkinoille pyrkisi todennäköisesti suuri määrä syötäviä ja juotavia kannabistuotteita, jos se vihreiden ehdotuksen mukaisesti laillistettaisiin. Maailmalla on myynnissä satoja erilaisia  kannabista sisältäviä tuotteita , kuten esimerkiksi leivonnaisia, karamelleja, suklaata, teetä, limonadia ja olutta.
 Lumisade jatkuu pohjoisessa
 Yle
 Yön aikana Suomen ylle saapuneet lumi- ja räntäsateet ovat muuttaneet ajokelin huonoksi maan keski- ja pohjoisosassa. Lumisateet jatkuvat pohjoisessa. Maan etelä- ja keskiosassa voi vielä tihuuttaa vettä, mutta pääosin on poutaista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Naton johto vierailee Suomessa, liikematkat vähenivät ehkä pysyvästi, Britannia antanut kovia lupauksia Glasgow'n kokouksen alla


Summary: Liikematkat ja matkakulut vähenevät jatkossa 20–40 prosentilla koronaa edeltävästä ajasta, arvioi lähes puolet Ylen kyselyyn vastanneista pörssiyhtiöistä.

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Ryhmä Wärtsilän insinöörejä seuraa rahtialuksen kulkua Länsi-Afrikan rannikolla. Alusta työntää eteenpäin neljä Wärtsilän moottoria.
 Wärtsilän Vaasassa sijaitsevan etävalvomon näytöillä vilkkuu numerosarjoja, palkkeja ja muita graafeja. Ne kertovat reaaliaikaisesti huipputarkkaa dataa laivan koneiden toiminnasta.
 Käynnissä on etävalvontasessio, jossa Wärtsilän insinöörit analysoivat dataa tekoälyn avustuksella ja antavat laivan miehistölle huoltosuosituksia.
 – Olemme koronan aikana entisestään laajentaneet etävalvontaa ja etätukipalveluita laivoissa eli me pystymme valvomaan ja tukemaan asiakkaita etänä ilman, että meidän tarvitsee lähettää aina oma huoltoinsinööri tukemaan asiakasta, kertoo Wärtsilän Suomen-toimitusjohtaja  Hannu Mäntymaa .
 Yhtiössä arvioidaan, että pandemian jälkeen työ- ja liikematkoja tehdään noin 20 prosenttia vähemmän kuin ennen koronaa.
 Wärtsilän Vaasan-etävalvomosta käsin on hoidettu pandemian aikana etäyhteyksillä lukuisia huoltoja, testejä ja valvontoja. Jarkko Heikkinen / Yle
 Voimaloita ja moottoreita valmistava Wärtsilä on esimerkki yhtiöistä, joissa on korona-aikana alettu hyödyntää etäratkaisuja laajasti. Palaverien lisäksi etänä on hoidettu esimerkiksi moottorien testauksia, huoltoja ja valvontoja.
 Teknisiä etäratkaisuja on hyödynnetty myös esimerkiksi Nesteellä. Yhtiössä tehdään etänä mittauksia ja teknistä suunnittelua virtuaalisovelluksella, jolla pääsee kulkemaan ja tarkastelemaan tuotantolinjoja yhtiön tuotantolaitoksissa.
 Kaivoslaitteita valmistavassa Metso Outotecissä taas on tehty etänä virtuaalista tuotantolaitosten suunnittelua. Kenttähuolloissa on käytetty apuna AR- ja VR-tekniikoita eli niin sanottuja lisätyn todellisuuden laitteita.
 Työmatkoja korvaavat videokokoukset ja muut etäjärjestelyt on opittu korona-aikana suomalaisissa yrityksissä niin hyvin, että paluuta entiseen ei ole.
 Pörssiyhtiöt: työmatkat vähenevät huomattavasti
 Suomalaiset pörssiyhtiöt aikovat Ylen kyselyn perusteella lentää jatkossa selvästi vähemmän liikematkoja kuin ennen pandemiaa.
 Yle kysyi liikematkustamisesta Helsingin pörssin 30:lta suurimmalta yritykseltä, joista 25 vastasi kyselyyn. Lähes kaikki vastaajat kertovat, että ne tekevät liikematkoja pandemian jälkeen aiempaa vähemmän.
 Miltei puolet vastaajista arvioi, että liikematkat ja matkakulut laskevat pandemian jälkeen 20–40 prosenttia.
 Vaikka yrityksissä on korona-aikana ryhdytty käyttämään etäratkaisuja myös tuotannossa ja teknisissä työvaiheissa, ylivoimaisesti merkittäin työkalu työmatkojen korvaamisessa on silti tavallinen videopalaveri.
 Enemmistö Ylen kyselyyn vastanneista yhtiöistä kertoo, että ne aikovat korvata runsaasti liikematkoja videokokouksilla.
 Videopalavereilla aiotaan hoitaa jatkossa erityisesti yhtiöiden sisäisiä rutiinikokouksia.
 Näin on tarkoitus tehdä esimerkiksi energiayhtiö Fortumissa, jossa liikematkojen uskotaan vähenevän jopa 30 prosentilla.
 – Jos on rutiinipalavereita ja vaikka projektin tarkastuspalaveri, että missä mennään, niin ne ovat hyviä esimerkkejä, jotka toimivat todella hyvin etäpalavereina, sanoo Fortumin henkilöstöjohtaja  Eveliina Dahl .
 Päästöt vähenevät, aikaa ja rahaa säästyy, henkilöstö välttyy raskailta työmatkoilta
 Tarpeettomia matkoja välttämällä saadaan ensinnäkin pienennettyä matkakuluja, pörssiyhtiöt sanovat.
 Lisäksi voidaan vähentää henkilöstöä kuormittavia työmatkoja ja säästää aikaa.
 – Jos matkustaa kaksi kertaa viikossa Eurooppaan, se tarkoittaa, että pitää herätä aikaisin aamulla ja viikkorytmi tulee haastavaksi. Tämä ja yleisesti ajankäytön tehokkuus on matkojen välttämisessä tärkeää, Fortumin Dahl toteaa.
 Kemikaalivalmistaja Kemirasta todetaan samaa.
 – Panostamme erityisen paljon henkilöstön hyvinvointiin, ja tämä pätee myös matkustamiseen nyt ja jatkossa. Jatkuva matkustaminen on rankkaa ja kuormittaa, Kemira kommentoi.
 Monessa yrityksessä liikematkojen vähentämiseen kirittää sitoutuminen hiilidioksidipäästöjen leikkaamiseen.
 Esimerkiksi finanssijätti Nordealle lentojen välttäminen on yksi keinoista, joilla yhtiö pyrkii päästötavoitteeseensa: vuoteen 2023 mennessä 30 prosenttia vähemmän konsernin sisäisiä hiilidioksidipäästöjä verrattuna vuoteen 2019.
 Sama tilanne on ohjelmistoyhtiö Tietoevryssä. Energiankulutuksen päästöjä on tarkoitus vähentää 80 prosentilla vuosien 2020–23 välillä.
 – Jatkossa säännölliset rutiinitapaamiset hoidetaan virtuaalisesti ja kasvokkain kokouksia järjestetään vain erityistapauksissa. Asiakastapaamiset palautunevat pandemiaa edeltäneelle tasolle, Tietoevry kommentoi.
 "Välillä on hyvä tavata"
 Yrityksistä painotetaan, että kasvokkaiset kohtaamiset ovat yhä korvaamattomia esimerkiksi asiakastapaamisissa ja työpaikan me-hengen ylläpitämisessä.
 Esimerkiksi vakuutuskonserni Sampo painottaa, että kokoustaminen kasvokkain on tarpeellista pandemian jälkeenkin.
 – Erityisesti silloin, kun tutustutaan uusiin kollegoihin tai tavataan keskeisiä sidosryhmiä, Sampo-konsernin viestintäpäällikkö  Maria Silander  toteaa.
 Teleoperaattori Teliassa kasvokkaiset tapaamiset nähdään tärkeinä yhteisöllisyyden lisäämisessä. Matkojen arvioidaan vähenevän Telialla 20–40 prosenttia.
 – Välillä on hyvä tavata. Luova yhteistyö ja yhteisöllisyyttä lisäävät kokoontumiset ovat varmasti välittömästi koronan jälkeen työmatkojen pääsyy.
 Liikematkustaminen vähenee kaikkialla
 Bisnesmatkustamisen hiipuminen on globaali ilmiö.
 Talousmedia  Bloombergin kyselyn mukaan  lukuisat suuryritykset, kuten Deutsche Bank, Pfizer ja Michelin, aikovat vähentää lentomatkoja kovalla kädellä ja lisätä videokokouksia runsaasti.
 Yli neljä viidestä Bloombergin kyselyyn vastanneesta yrityksestä aikoo käyttää matkustamiseen pandemian jälkeen aiempaa vähemmän rahaa.
 Näin Ylen kysely tehtiin Yle kysyi 30:lta markkina-arvoltaan (elo–syyskuun vaihteen markkina-arvo) suurimmalta Helsingin pörssin yhtiöltä pandemian jälkeisestä työmatkustamisesta ja kokouskäytännöistä verkkokyselyllä. Kyselyn ulkopuolelle rajattiin muutamia yhtiöitä, joiden liiketoiminta keskittyy olennaisesti vain Suomeen. Kysely tehtiin syyskuun kolmannella ja neljännellä viikolla. Yhtiöiltä kysyttiin arvioita siitä, kuinka paljon niiden henkilöstö lentää työmatkoja verrattuna aikaan ennen koronapandemiaa. Lisäksi kysyttiin arvioita matkakulujen kehityksestä. Työmatkojen ohella yhtiöiltä kysyttiin, aikovatko ne korvata työmatkoja videopalavereilla ja muilla etäjärjestelyillä. Kyselyyn vastasi 25 yhtiötä 30:sta.
 Lue lisää:
 Päästöt, lennot ja eurot jopa puoleen entisestä – koronan sorvaama matkastrategia ohjaa virkamiehet jatkossa videopalaveriin eikä lennolle
 Etätyö toi tietotyöläisen arkeen joustoa, eikä siitä haluta luopua – moni työnantaja hakee nyt mallia etätyön ja läsnäolon yhdistämiseen
 Pandemia teki ison työn valtion puolesta pakottamalla virkamiehet etätöihin – “Tällaista kokeilua ei olisi koskaan voitu tehdä”

Bisnesmatkustaminen ei koskaan palaa ennalleen, sanovat suuryritykset – etänä hoidetaan nyt jopa huoltoja, laitetestejä ja asennuksia


Summary: Valtioneuvoston viime vuonna Arabiemiraatteihin myöntämät vientiluvat ovat arvoltaan ja kestoltaan poikkeuksellisia. Suomi ei voi vaikuttaa siihen, minne valmiit ajoneuvot toimitetaan.

Valtioneuvosto myönsi maaliskuussa 2020 Arabiemiraatteihin 139,3 miljoonalla eurolla vientilupia sotilasajoneuvojen osille. Vientilupien arvo vastaa lähes koko viime vuoden vientiä.
 Tiedot ilmenevät SaferGlobe-ajatushautomon julkaisemasta  asevalvontaraportista .
 Ajoneuvon osien vastaanottaja on arabiemiirikuntalainen yritys Calidus, joka käyttää osat sotilasajoneuvojen valmistuksessa. Suomi ei voi vaikuttaa siihen, minne yhtiö myy valmiit ajoneuvot.
 – Suomi antaa vuosikymmeniksi arabiemiirikuntalaiselle yritykselle vapaat kädet viedä suomalaisia komponentteja sotatuotteitansa osina minne vaan, toteaa SaferGloben tutkija  Kari Paasonen .
 Luvat ovat poikkeukselliset paitsi arvon myös keston vuoksi. Ajoneuvojen akselistoille myönnetty vientilupa on voimassa vuoden 2039 loppuun ja vaihteistoille myönnetty lupa vuoden 2050 loppuun saakka.
 Vuosina 2017–2020 myönnetyt luvat ovat olleet voimassa keskimäärin kaksi vuotta. Vain yksi prosentti vientiluvista on voimassa yli kymmenen vuotta.
 Suomi keskeytti uusien vientilupien myöntämisen Arabiemiirikuntiin ja Saudi-Arabiaan vuonna 2018, koska maat osallistuivat sotatoimiin Jemenissä.
 Arabiemiraatit ilmoitti vuonna 2019 vetäytyvänsä Jemenistä, mutta kertoi helmikuussa 2020 jatkavansa siellä ilmaoperaatioita.
 Siviiliaseita viedään nyt sotatuotteita enemmän
 Vuonna 2020 Suomen aseviennin arvo oli noin 161 miljoonaa euroa. Summa oli pienin sitten vuoden 2011. Laskua kahteen aiempaan vuoteen verrattuna oli noin viidennes.
 Laskua tapahtui sekä sotilasajoneuvojen ja muiden sotatuotteiden että siviiliaseiden viennissä. Suomen aseviennin arvo oli silti yhä kaksinkertainen verrattuna vuodesta 2002 alkaneen tilastoinnin alkuvuosiin.
 Siviiliaseiden viennin arvo ylitti sotatuotteiden viennin arvon ensimmäistä kertaa SaferGloben 20 vuoden tilastoinnin aikana. Siviiliaseita vietiin noin 81 miljoonalla eurolla ja sotatuotteita noin 80 miljoonalla eurolla.
 Siviiliaseita viedään pääasiassa metsästys- ja ampumaurheilukäyttöön. Sotatuotteet on kehitetty ensisijaisesti sotilaskäyttöön. Niihin lukeutuvat aseiden, ajoneuvojen ja räjähteiden lisäksi esimerkiksi suojausmateriaalit, tuotantoteknologia ja ohjelmistot.
 SaferGlobe-ajatushautomo on kerännyt vientitilastot puolustusministeriöltä, ulkoministeriöltä ja Tullilta.
 Siviiliaseiden vientitilastot ajatushautomo on saanut Tullilta. Asiasta vastaava Poliisihallitus ei kyennyt toimittamaan SaferGlobelle vientitilastoja. Syyksi Poliisihallitus kertoi tietojen kokoamisen hankaluuden. Tämä oli SaferGloben mukaan kolmas perättäinen vuosi, jona Poliisihallitus ei kyennyt toimittamaan mitään tietoja.
 Sen sijaan puolustusministeriö sisällytti kielteiset vientilupapäätökset ensimmäistä kertaa vuosittaiseen vientivalvontaraporttiinsa, SaferGlobe ilmoittaa.
 Aiheesta voi keskustella 26.10.2021 klo 23.00 saakka.

Suomi vie Arabiemiraatteihin 140 miljoonalla eurolla sotilasajoneuvojen osia – valmis kalusto saattaa päätyä minne tahansa


Summary: Muun muassa ravintolat, kuntosalit ja ei-välttämättömät kaupat suljetaan Pietarissa reiluksi viikoksi. Venäjällä on raportoitu viime päivinä ennätysmäärä koronatartuntoja ja -kuolemia.

Pietarissa alkaa koronasulku ensi viikon lauantaina 30. lokakuuta, kertoo  verkkolehti Fontanka . Sulku kestää reilun viikon eli seuraavan viikon sunnuntaihin. Päivien ajaksi on julistettu koko Venäjälle ylimääräisiä vapaapäiviä.
 Sulun aikana suljetaan lähes kaikki vapaa-ajanviettopaikat, ravintolat ja erikoiskaupat sekä koulut. Muun muassa apteekit, huoltoasemat sekä ruoka- välttämättömyystavarakaupat saavat edelleen olla auki.
 Myös teatterit ja museot pidetään auki. Fontankan ennakkotietojen mukaan niissä voi vierailla vain koronapassilla. Samoin koronapassia vaaditaan myös hotelleissa.
 Leningradin rautatieasemaa desinfioitiin Moskovassa tiistaina. Juri Kotšetkov / EPA
 Moskovan hallinto ilmoitti vastaavasta sulkutilasta jo torstaina.
 Moskovassa suljetaan kauppojen ja ravintoloiden lisäksi myös koulut, päiväkodit ja suuri osa virastoista.
 Venäjällä on raportoitu viime päivinä ennätyksellinen määrä koronatartuntoja ja -kuolemia. Lauantaina viranomaiset kertoivat 1 075 koronakuolemasta ja 37 678 tartunnasta.
 Suomen ja Venäjän välillä on yhä kireitä matkustusrajoituksia, eikä kumpikaan maa tunnusta toisen käyttämiä koronarokotteita.
 Venäjältä saa tulla Suomeen vain erityisestä syistä, jos ei ole saanut Suomen hyväksymää täyttä rokotesarjaa, ja valtaosa suomalaisista pääsee Venäjälle vain lentäen.
 Lue myös:
 Junaliikenne itärajan yli aiotaan avata ennen joulua, vaikka Venäjän koronatilanne heikkenee – kuinka huolissaan pitäisi olla? Ei kovin, vastaa tutkija

Pietari seuraa Moskovaa: tiukka koronasulkutila alkaa viikon kuluttua


Summary: Marinin hallituksen ohjelmassa on kirjaus ruuhkamaksujen käyttöönoton mahdollistavan lain säätämisestä.

Ruuhkamaksulakien säätämistä vastustava Stop ruuhkamaksuille! -kansalaisaloite sai lauantai-iltana kokoon vaaditut 50 000 kannatusilmoitusta. Aloite etenee siten eduskunnan käsiteltäväksi.
 Kansalaisaloitteella vaaditaan ruuhkamaksut mahdollistavien lakien ja säännösten valmistelun keskeyttämistä.
 Aloitteen mukaan hallituksen tulee pidättäytyä nyt ja tulevaisuudessa lakien säätämisestä, jotka mahdollistavat ruuhkamaksujen käyttöönoton. Aloitteessa termillä ruuhkamaksut viitataan myös esimerkiksi vyöhykemaksuihin ja tietulleihin.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen ohjelmassa on kirjaus ruuhkamaksujen käyttöönoton mahdollistavan lain säätämisestä.
 Muun muassa Helsingin seudun maankäytön, asumisen ja liikenteen sopimuksessa eli MAL-sopimuksessa sanotaan, että valtio aloittaa ruuhkamaksujen mahdollistamista koskevan säädösvalmistelun. Päätökset ruuhkamaksujen mahdollisesta käyttöönotosta tehdään erikseen.
 MAL-sopimukset ovat valtion ja suurten kaupunkiseutujen välisiä sopimuksia.
 Kansalaisaloitteen perustelujen mukaan ruuhkamaksujen käyttöönotto vaikuttaisi kielteisesti ja syrjivästi erityisesti kehyskunnissa asuviin autoilijoihin. Aloitteessa sanotaan, että tietullit heikentäisivät muun muassa työvoiman liikkuvuutta ja työssäkäynnin kannattavuutta.
 Kansalaisaloitteen taustalla on Stop autoilijoiden kuritukselle! -kansanliike, joka on muun muassa järjestänyt autoilijoiden Torviprotesti-mielenosoituksia Helsingissä.
 Kyselyssä kansalaisten enemmistö vastusti maksuja
 Hallituksen keväällä hyväksymän fossiilittoman liikenteen tiekartan mukaan ruuhkamaksuilla voidaan vähentää liikenteen päästöjä suurilla kaupunkiseuduilla.
 Tiekartan mukaan ruuhkamaksut vähentävät ruuhkia, lyhentävät matka-aikoja ja tekevät liikennejärjestelmästä sujuvamman ja turvallisemman.
 Ekonomistikoneen kyselyssä vuonna 2019 selvä enemmistö suomalaisista taloustieteilijöistä piti ruuhkamaksuja tehokkaana tapana vähentää liikenteestä aiheutuvia haittoja.
 Uutissuomalainen teetti viime syksynä kyselyn, jossa kysyttiin suomalaisten kantaa ruuhkamaksuihin. Vastaajista enemmistö oli sitä mieltä, ettei Suomen suurten kaupunkien pitäisi alkaa periä ruuhkamaksuja yksityisautoilijoilta. Ruuhkamaksuja vastusti 58 prosenttia ja kannatti 30 prosenttia vastaajista. Noin joka kahdeksas ei osannut kertoa kantaansa.

Ruuhkamaksulakien säätämistä vastustava kansalaisaloite etenee eduskuntaan


Summary: Britanniassa hankittiin yhteiskunnan koronasulun aikana yli 3,2 miljoonaa lemmikkiä. Eläinsuojelukodit ovat ruuhkautuneet  pahoin, kun lähitöihin palaavat omistajat haluavat nyt eroon koiristaan.

Britanniassa moni yhteiskunnan koronasulun aikana koiran hankkinut yrittää nyt päästä kaikin tavoin eroon lemmikistään.
 Kun koiraa ei saa kaupaksi netissä, päätyy osa omistajista erikoisiin ratkaisuihin. He vievät lemmikkejään eläinsuojelutaloihin ja väittävät löytäneensä eläimen kadulta irrallaan juoksemasta. "Feikeistä löytökoirista” kirjoittavat muun muassa  BBC  ja  the Guardian .
 Vapaaehtoiset eläinpelastustyöntekijät pelkäävät nyt, että oikeasti hylättyjä koiria joudutaan lopettamaan, kun korona-aikana harkitsemattomasti ostetut koirat ruuhkauttavat eläinsuojelutalot.
 Maaliskuussa julkaistut tilastot kertovat, että yhteiskunnan koronasulun aikana Britanniassa hankittiin yli 3,2 miljoonaa lemmikkiä. Nyt toimistoilleen lähitöihin palaavat eläinten omistajat katuvat päätöstään hankkia lemmikkiä alunperinkään.
 – Löytöeläintalot ovat saaneet yhteydenottoja eläinlääkäreiltä, jotka kertovat, että kansalainen on tuonut heidän luoksensa löytämänsä löytökoiran. Usein kyseessä on kuitenkin henkilö, joka ei jaksa odottaa vapaaehtoisten eläinsuojelijatahojen apua tai on liian häpeissään hylätessään eläimensä, sanoo All Dogs Matter -hyväntekeväisyysjärjestön perustaja  Ira Moss .
 Eläimillä eroahdistusta ja käyttäytymisongelmia
 Moni hankki koronarajoitusten aikaan koiransa netistä ja siksi niiden taustat ja terveystiedot ovat usein hämärän peitossa. Tällaisilla koirilla onkin usein käyttäytymis- ja terveysongelmia. Kun omistajat jättävät näitä eläimiä löytökoirina eläinsuojelutaloihin, on niille harvoin ottajia.
 Koiran vanhetessa sen arvo laskee. Moss kertoo, että monia koiria onkin myyty eteenpäin jo useita kertoja ennen niiden päätymistä löytöeläintaloon. Tällaiset koirat ovat usein hämmentyneitä ja kärsivät eroahdistuksesta.
 Löytöeläinkoti tarkastaa koiran vastaanottaessaan eläimen mikrosirun, josta omistajan tiedot löytyvät ja näin koira voidaan palauttaa omistajalleen.
 – Joskus käy niin, että kun soitamme puhelinnumeroon, sanoo omistaja myyneensä koiransa eteenpäin jo jonkin aikaa sitten tai numero ei ole enää käytössä, sanoo Moss.
 Eläimiä pelastavista vapaaehtoisjärjestöistä kerrotaan, että koiria on jätetty eläinsuojelukeskuksiin enemmän kuin kertaakaan 15 vuoteen.
 Ruuhkautuneissa keskuksissa tilannetta pidetään kestämättömänä, eikä uusia koiria voida ottaa enää sisään. Vaikean tilanteen arvioidaan jatkuvat ainakin 2-3 vuotta, ehkä pidempäänkin.
 Lue myös:
 Paluu lähitöihin tuo myös lemmikit työpaikoille – lontoolaisessa toimistossa voi olla jopa 15 karvaturria kerrallaan
 Korona-ajan lemmikkibuumi näkyy jo eläinsuojeluilmoituksissa – Eläinsuojeluneuvoja: "Luopumiskynnys on hyvin pieni, kun eläin on otettu harkitsematta"

”Feikit löytökoirat” -ilmiö yleistynyt Britanniassa – moni korona-aikana karvakuonon hankkinut katuu nyt päätöstään


Summary: Puola on julistanut raja-alueelle poikkeustilan, joka estää toimittajien ja avustustyöntekijöiden työskentelyn alueella.

Puolassa äitejä osoitti lauantaina mieltään lähellä Valko-Venäjän vastaista rajaa. Mielenosoittajat vastustavat Euroopan unionin alueelle pyrkivien alaikäisten ja muiden turvaa etsivien epäinhimillistä kohtelua. Aiemmin on uutisoitu, että turvaa etsiviä on pakotettu Valko-Venäjän puolelle.
 – Emme voi olla toimettomia, kun lapset viettävät viikkoja kylmissä, märissä ja pimeissä metsissä Puolan alueilla ilman ruokaa, juomaa ja suojaa, tapahtuman järjestäjät sanoivat Facebookissa.
 Puola on lähettänyt rajalle tuhansia sotilaita ja rakentanut piikkilanka-aidan. Raja-alueelle on myös julistettu poikkeustila, joka estää toimittajien ja avustustyöntekijöiden työskentelyn alueella.
 Apua rajaa ylittäville
 Mielenosoittajien kyltteihin oli kirjoitettu iskulauseita kuten "kuoleman raja" ja "pelätkää Jumalaa, älkää pakolaisia". Mielenosoittajat vaativat Puolan hallitusta lakkauttamaan rajoitukset raja-alueella, jotta rajan yli yrittävät saisivat apua.
 – Ajatuksemme ovat metsässä olevien ihmisten luona, sanoi  Sylwia Chorazy , joka oli muutamien satojen muiden kanssa osoittamassa mieltään rajavartioston toimipisteellä Michalowossa Puolan itärajalla.
 – Poikani kysyivät tänä aamuna: "äiti, mitä jos meidän pitäisi viettää yöt metsässä?" Tämä on surullista, todella surullista, Chorazy sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Michalowo nousi aiemmin tässä kuussa uutisotsikoihin, kun rajavartijat lähettivät rajan yli pyrkineen ryhmän, jossa oli lähinnä lapsia ja naisia, takaisin metsään, vaikka nämä vetosivat hakevansa turvapaikkaa. Puolan ja Valko-Venäjän raja-alueilla on metsää.
 Tuhansia ihmisiä on yrittänyt elokuusta alkaen Valko-Venäjältä EU-maa Puolaan. Ihmisten kerrotaan olevan suurilta osin Lähi-idästä. EU:ssa epäillään, että Valko-Venäjä yrittää painostaa unionia vastatoimena sille määrätyistä pakotteista.

Puolalaisäidit osoittivat tukeaan Valko-Venäjältä rajan yli pyrkiville – "Pelätkää Jumalaa, älkää pakolaisia"


Summary: Vaikka oma outous nolottaa ja hölmöily hävettää, se on myös jatkuva ilon lähde. Jos en olisi niin nolo, minulla ei ehkä olisi niin hauskaa, pohtii Salminen.

Aiju Salminen
 Aiju Salminen
 Kolumnisti on kuvittaja, taidekuraattori, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä, kahden lapsen äiti sekä kahvinjuoja. Hän pitää podcastien kuuntelemisesta, inkivääristä ja liian myöhään valvomisesta.
 Aiheesta voi keskustella 25.10. klo 23.00 saakka.
 Kolumneja  tekee laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
 Kaikki kolumnit voit lukea täällä
 Ykkösaamussa kuullut äänikolumnit voit kuunnella Areenassa

Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Olen nolo, ja se on hauskaa


Summary: Yle matkusti jäätikön reunalle Norjan Huippuvuorille, missä jää sulaa hurjaa vauhtia. Arktisilla saarilla talvet ovat lämmenneet 50 vuodessa jo seitsemän astetta.

NY ÅLESUND/LONGYEARBYEN  Jää levittäytyy vuonon päälle kuin paksu elävä nahka. Toisin kuin mielikuvissa, se ei ole sileää. Pintaa halkovat viiltomaiset otsarypyt, toisaalla jää hajoaa kuin vanhan miehen kantapää.
 Lentokoneen ikkunasta näyttää kuin jäätiköstä irronneet lohkareet valuisivat verta. Se johtuu punaisesta hiekasta veden alla.
 Kronebreen , kruunujäätikkö, sen nimen joku on joskus sille antanut. Nyt se on katoamassa silmiemme edessä.
 Norjalle kuuluvilla Huippuvuorilla sijaitsee häviävän pieni osa maailman jäätiköistä. Silti ne kertovat olennaisen. Napa-alueiden jäätiköt ja merijää sulavat, koska ihminen on muuttanut maailman ilmastoa peruuttamattomasti.
 Huippuvuorten saariryhmä sijaitsee Jäämerellä noin 800 kilometrin päässä Suomen päälaesta. Siellä muutos tarkoittaa kuolemaa pohjoisen luonnolle sellaisena kuin sen tunnemme.
 Jo nyt se on tarkoittanut pelkoa ja kuolemaa myös Huippuvuorilla asuville ihmisille.
 TIEN  numero 236 päässä on talo, jonka valtavista ikkunoista avautuu näkymä vuonon yli. Keittiössä istuu  Line Nagell Ylvisåker . Hän tuli Oslosta Huippuvuorille vuonna 2004 työharjoitteluun paikalliseen sanomalehteen ja jäi saarille pysyvästi.
 – Aluksi ajattelin, että kaksi kuukautta olisi enemmän kuin tarpeeksi näin pienessä paikassa, hän naurahtaa.
 On helppo ymmärtää, mitä Ylvisåker tarkoittaa. Hän asuu Huippuvuorten suurimmassa kaupungissa Longyearbyenissä. Sieltä lähtee ulos kaksi tietä, joita voi ajaa noin kymmenen minuuttia. Sen jälkeen tiet päättyvät ja luonto alkaa.
 Juuri siinä piilee paikan taika. Jo ensimmäisellä käynnillään Ylvisåker rakastui Huippuvuorten luontoon. Muutama vuosi sitten se muutti hänen maailmansa.
 Jouluna 2015 Ylvisåker oli lähdössä miehensä ja kahden lapsensa kanssa isovanhempien luokse mantereelle. Siksi he viettivät juhlaa kotona etukäteen. Perhe oli avaamassa lahjoja lauantaiaamuna, kun Ylvisåkerin pelastajana työskentelevän puolison hakulaite alkoi piipata.
 Keskustelun seasta erottui sanoja, kuten  talot  ja  vyöry .
 Vuorille kasautunut lumi oli syöksynyt alhaalla laaksossa seisoviin taloihin, vajaan kilometrin päässä Ylvisåkerin kotoa. Vielä hetki sitten kahvia keittäneet vanhemmat kaivoivat lapsiaan lumesta paljain käsin. Yksi taloista oli liikkunut kymmeniä metrejä pois paikoiltaan.
 Eräässä talossa 2- ja 3-vuotiaat tytöt olivat olleet eteisessä lähdössä pulkkailemaan. Molemmat löydettiin lumen alta.
 Nuorempi tytöistä, Ylvisåkerin lapsen päiväkotikaveri, ei selvinnyt. Vyöryssä kuoli myös toisen perheen isä. Koko kaupunki järkyttyi tapahtuneesta, Ylvisåker kertaa.
 – Ajattelin kuitenkin, että se oli kertaluontoinen tapahtuma.
 Mutta samana jouluna alkoi sataa vettä.
 LONGYEARBYENISSÄ  ei pitäisi juurikaan sataa talvisin.
 Huippuvuoret kuuluvat alueeseen, jota kutsutaan arktiseksi autiomaaksi. Talvet ovat toppahousuaikaa.
 Nykyisin kaupungin edessä avautuva vuono on sula ympäri vuoden ja talvisin sataa yhä useammin vettä.
 Arktiksen eli maailman pohjoisimpien alueiden lämpeneminen on kuoleman kierre. Valkoinen jää katoaa ja vaihtuu sulaksi vedeksi tai paljaaksi maaksi. Tummempi pinta imee auringonvaloa puoleensa, ja lämpeneminen kiihtyy.
 Tämän vuoksi pohjoinen lämpenee  vähintään kaksi kertaa nopeammin  kuin muu maapallo keskimäärin. Myös Suomi kuuluu tähän alueeseen.
 Huippuvuorilla talvet ovat lämmenneet jo yli seitsemän astetta 50 vuodessa. Vuosisadan lopussa voi olla keskimäärin vielä kahdeksan astetta lämpimämpää kuin nyt.
 Se, mikä tapahtuu täällä, näkyy myös muualla. Kun jäätiköt sulavat, vesi valuu maailman meriin ja nostaa niiden pintaa.
 Muutos vyöryy ensimmäisenä lähellä merenpinnan tasoa sijaitseviin kaupunkeihin kuten New Yorkiin, Miamiin, Tokioon ja Jakartaan. Vesimassat uhkaavat myös saaria ja tiuhaan asuttuja suistoalueita.
 Ennen pitkää vesi alkaa nousta myös Suomen rannikolla. Tällä hetkellä pohjolan maaperä kohoaa yhä, mutta jossain vaiheessa meret ottavat maan kiinni.
 Suomenlahdella, missä maa nousee hitaammin kuin Pohjanlahdella, tämän ennustetaan tapahtuvan jo lähivuosikymmeninä. Helsingissä merenpinta voi nousta yli  30 senttiä vuoteen 2100 mennessä.
 Napa-alueiden lämpeneminen myös sekoittaa merivirtoja ja lisää osaltaan sään ääri-ilmiöitä.
 HUIPPUVUORILLA  lumivyöryjoulua 2015 seurasi vuosi, joka oli märempi ja lämpimämpi kuin koskaan aikaisemmin. Sama alkuvuosi oli lauha ja ennätyksellisen sateinen myös Suomessa.
 Longyearbyenissä vyöryvaroituksista ja vuorilla pörräävistä helikoptereista tuli arkipäivää. Ihmisiä evakuoitiin kotoaan turvaan.
 Helmikuussa lumi vyöryi uudelleen Longyearbyeniin. Line Nagell Ylvisåker ymmärsi, ettei kyse ollut sattumasta. Hän alkoi pohtia kotiaan uusista näkökulmista. Onko se turvallinen? Pitäisikö perheen muuttaa?
 Ja jos, niin mistä syystä: lasten vai Huippuvuorten vuoksi?
 KRONEBREEN  päästää ukkosta muistuttavan äänen, kun jäämassa lohkeaa sen reunasta. Kun ääni ehtii veneeseen asti, jää on jo syöksynyt mereen.
 On huumaavaa ymmärtää, että jäätiköt ovat elossa. Ne eivät makaa paikallaan vaan muuttuvat ja liikkuvat kukin omalla tavallaan. Kronebreen on meluisa ja arvaamaton, sen viereinen Kongsvegen rauhallinen ja hiljainen.
 Jäätiköt sijaitsevat Huippuvuorten länsirannikolla Ny Ålesundin tutkimusaseman lähellä. Parempaa paikkaa sulavan jään tarkkailuun ei ole, sillä jäätikkökaksikosta on runsaasti tutkimustietoa.
 Asemalla työskentelevät tutkijat ovat osa uteliaisuuden jatkumoa. Täältä tutkimusmatkailijat yrittivät lentää pohjoisnavan yli ilmalaivalla. Pohjoiseen on aina tultu tuntemattoman perässä, kesyttämään kesytön.
 Nyt kesytön pitäisi pelastaa.
 Veneellä pääsee parin kilometrin päähän jäätiköstä. Vielä 1990-luvulla jää ulottui tänne asti. Niihin aikoihin Kronebreen ja Kongsvegen olivat pitkään paikallaan. Sen jälkeen alkoi nopea rappio.
 Vedessä kelluvan jään vuoksi lähemmäs ei ole asiaa.
 Vaikka näky on dramaattinen, irtojään määrä ei itsessään ole olennaista. On täysin normaalia, että jäätiköt sulavat kesäisin.
 Merkittävin asia on jäätikön massa vuodenkierron päättyessä. Huippuvuorten jää on katoamassa yksinkertaisesta syystä: kesän aikana sulaa enemmän jäätä kuin uutta kertyy talvella.
 JÄÄTIKÖT  tunkeutuvat kiikareiden läpi. Yksi, kaksi, kolme, neljä jäätikköä, siellä ne nyt sulavat. Oslolaisturistit ovat tulleet katsomaan ilmastonmuutosta silmästä silmään.
 – Ajattele tutkimusmatkailijoita, jotka viettivät tuolla useita talvia peräkkäin. Me emme selviäisi edes viikosta, sanoo  Maria Kiraly .
 Turistialus puskee vuonoa pitkin Longyearbyenistä länteen. Kiraly ja  Arne Heli  ovat saaneet Oslossa loistavan tarjouksen: pitkä viikonloppu Huippuvuorilla oli "todella edullinen".
 Parissakymmenessä vuodessa Huippuvuorille tulevien turistien määrä on nelinkertaistunut. Yli 120 000 matkailijaa vuodessa 2 500 ihmisen saarella on hurja määrä. Se koettelee saariston herkkää luontoa.
 Koronanotkahduksen jälkeen matkailijat ovat palaamassa kuin muuttolinnut. Ja miksipä ei?
 Huippuvuorilla yhdistyvät riipivän kaunis luonto, outo historia ja itseään isomman paikan ravintolatarjonta.
 Kiralya ja Heliä kuljettava laiva on matkalla Barentsburgiin, venäläisten omistamaan hiilikaivoskylään.
 Vaikka Huippuvuoret kuuluu Norjalle, saaristoa säätelee erillinen sopimus. 1920-luvulla solmitun sopimuksen mukaan kuka tahansa sen allekirjoittaneista maista – kuten Venäjä – saa harjoittaa saarilla elinkeinotoimintaa.
 Turismi on osa ilmastonmuutoksen ongelmaa, mutta monille matka tänne on myös osa ratkaisua. Oslolaiset Kiraly ja Heli ovat hyvin huolissaan tulevasta. Juuri siksi matka Huippuvuorille tuntuu tärkeältä tehdä.
 – Huippuvuorilla näkyvät ilmastonmuutoksen vaikutukset antavat käsityksen siitä, mitä muualla maailmassa tapahtuu. Halusimme nähdä tämän omin silmin, Maria Kiraly selittää.
 Paikallisten turismikriitikkojen silmissä pariskunta ei ole matkailijoiden pahimmasta päästä. Moni Huippuvuorten asukas saa elantonsa matkailusta tai on itsekin muuttanut saarille kokeakseen elämyksiä. Useimmat eräoppaat pyrkivät opettamaan turisteille, miten luonto muuttuu ja miksi.
 Roskasakin leima on langennut Longyeabyenin satamaan pysäköivien risteilijöiden matkustajille ja toisaalta mantereelta tuleville työpaikan virkistysporukoille.
 Saaret ovat kuin norjalaisten ruotsinlaiva, jonne tullaan viikonlopuksi juomaan kaljaa ja ajamaan moottorikelkalla.
 TURISTIT  eivät ole ainoita, jotka kärkkyvät Huippuvuoria. Näiltä main kulkee lyhin reitti suoraan pohjoisnavan yli. Longyearbyenistä seuraavana lännessä on Grönlanti, pohjoisessa pelkkää jäätä.
 Kohta jäätäkään ei ehkä ole. Tutkijoiden arvioiden mukaan  Jäämeri voi olla ajoittain sula  ennen kuin tänä vuonna syntyneet ovat täysi-ikäisiä.
 Vaikka päästöjä vähennettäisiin, arktinen syyskuu tulee  ennusteiden mukaan  olemaan jäätön ennen vuotta 2050. Villeimmissä tulevaisuuskuvissa kiinalaiset kauppalaivat seilaavat tuolloin pohjoisnavan yli tai merenpohjan luonnonvaroista käydään kolmatta maailmansotaa.
 Nämä mielikuvat ovat siirtäneet Huippuvuoret keskemmälle maailmankarttaa. Saarista on hahmoteltu pohjoisen Singaporea, meriliikenteen ja kaupan solmukohtaa.
 Huippuvuorten vierestä kulkeva meritie on helpompi navigoida kuin vaihtoehtoiset pohjoisen reitit. Se ei myöskään kulje arvaamattomana pidetyn Venäjän alueella.
 Uusien merireittien lisäksi arktisella alueella on aarteita. Merenpohjassa on mineraaleja, öljyä ja kaasua, meressä kalaa. Toistaiseksi on osin ratkaisematta, kenelle ne kuuluvat.
 Pohjoisen jäämeren rannalla on useita suurvaltoja, joten kyse on myös turvallisuuspolitiikasta. Venäjältä lyhin tie Yhdysvaltoihin kulkee arktisen alueen kautta.
 Lisäksi Kiina on ollut yhä kiinnostuneempi Arktiksesta. Se on käytännössä ainoa maa, joka on puhunut pohjoisnavan yli kulkevan väylän hyödyntämisestä. Suomeen aiemmin suunniteltu Jäämeren rata olisi ollut reitti mereltä Euroopan mantereelle.
 Norja puolestaan yrittää pitää Huippuvuoret norjalaisena kaikin keinoin. Se on perustanut saarille yhä enemmän kansallispuistoja, jolloin maata ei voi käyttää muuhun. Lisäksi Norjan hallitus haluaisi evätä äänioikeuden alueella asuvilta ulkomaalaisilta.
 Mutta Longyearbyenin taika vetää puoleensa ulkomaalaisia. Tällä hetkellä lähes kolmannes kaupungin asukkaista on muualta kuin Norjasta.
 Huippuvuorten sopimuksen mukaan kuka tahansa saa asettua saarille, jos kykenee elättämään itsensä. Joku aika sitten viranomaiset lähettivät onnettomuudessa loukkaantuneen, asunnottoman yhdysvaltalaisen toimittajan pois saarilta, koska hänen katsottiin rikkovan tätä sääntöä.
 JÄÄTIKÖN  valkoinen kieli kurottaa vuoren kylkeä pitkin kohti Ny Ålesundia. Hauraan murean pinnan läpi erottuu kiveä ja maata. Näky muistuttaa huonosti hoidettua talvista tietä.
 Tämä kohta Vestre Brøggebreen -jäätiköstä on jo kuollut. Kun jää tästä kerran sulaa, uutta ei tule tilalle.
 Reunalla seisoo keppi, jonka avulla jään paksuutta voidaan tarkkailla. Tänä kesänä keppiä on tullut näkyviin kaksi metriä.
 Toinen mittapuu on luonnon oma: jäätä halkoo syvää haavaa muistuttava kuoppa. Parikymmentä vuotta sitten sen paikalla oli tunneli, jonka katto oli 30 metriä paksu.
 Vestre Brøggebreen on vain jäänmuru verrattuna Antarktista ja Grönlantia peittäviin mannerjäätiköihin. Jos ne ja muut maailman jäätiköt sulaisivat kokonaan, meren pinta nousisi 70 metriä.
 Tällä hetkellä nousua kertyy muutamia millejä vuodessa. Mutta ennen pitkää ne uhkaavat miljoonia ihmisiä.
 Vaikka päästöjä vähennettäisiin huomattavasti, vuoteen 2100 mennessä merenpinta nousee paikoin jopa puoli metriä, selviää  kansainvälisen ilmastopaneelin raportista . Pahimmissa  ennusteissa  merenpinta nousisi yli metrin.
 ASUNNON  löytäminen Longyearbyenissä on usein vaikeaa. Tulijan on myös yleensä hankittava käytetty moottorikelkka, jotta hän pääsee talvella liikkumaan kotoaan.
 Kun suomalainen  Lilli Wickström  muutti Longyearbyeniin, kaikki oli valmiina. Wickström sai asua tutkijasiskonsa luona ja lainata tämän varusteita.
 Wickström työskentelee Longyearbyenissä arkkitehtina. Hänen työpaikallaan norjalaisessa LPO arkitekter -toimistossa tutkitaan, miten rakentamisen päästöjä voitaisiin vähentää.
 Huippuvuorilla ilmastonmuutoksen seuraukset muuttavat jo nyt arkipäivää. Siksi se voi toimia ratkaisujen laboratoriona myös muille.
 Rakentaminen on hyvä esimerkki. Sen voi laskea tuottavan jopa 40 prosenttia kaikista kasvihuonekaasuista.
 Päästöjä kertyy paitsi uusien materiaalien tuotannosta myös liikenteestä. Huippuvuorille kaikki tavara pitää rahdata satojen kilometrien päästä. Näin pohjoisessa ei kasva edes puita.
 Wickströmin työtä on pohtia, miten hylättyjen hiilikaivoskylien rakennuksia voisi hyödyntää Longyearbyenissä. Käyttämällä vanhaa uudestaan tai vaikkapa siirtämällä taloja on mahdollista pienentää päästöjä murto-osaan.
 Tekojen lisäksi tärkeää on muuttaa ajattelua, Wickström sanoo.
 – Eri asia on se, mistä ihmiset ovat valmiita maksamaan. Vanhan käyttäminen ei aina ole halvin ratkaisu, mutta kannattavuutta pitäisi ajatella laajemmin.
 Longyearbyenissä rakennetaan uutta myös lumivyöryvaaran vuoksi. Vuoren juurelle rakennettuja vanhoja taloja on jouduttu purkamaan ja asuntoja tarvitaan lisää. Väkiluku kasvaa koko ajan.
 Tätä kysymystä Line Nagell Ylvisåker on pohtinut lumivyöryjen jälkeen.
 – Tarvitaanko koko kaupunkia enää, kun meillä ei ole kaivostoimintaa? Pitäisikö minun olla täällä vai pitäisikö meidän kaikkien lähteä? Luonto ei tarvitse meitä.
 Ylvisåker sanoo löytäneensä tasapainon ja voittaneensa pelon. Säätä ei voi muuttaa entiselleen, mutta siihen voi sopeutua. Kaupunkia ympäröiville vuorille on rakennettu hälytysjärjestelmä, ja tilannetta rinteillä tarkkaillaan entistä paremmin.
 Sitä paitsi lähteminen ei välttämättä pelastaisi Arktista.
 – Jos me lähtisimme, joku muu tulisi. Siksi meidän on vain tehtävä parhaamme.
 SAMAA  mieltä on  Kim Holmén . Professori ja tutkija Holmén on asunut Huippuvuorilla vuosia. Hän tutkii työkseen ilmastonmuutosta – myös siihen liittyviä eettisiä kysymyksiä. Hän on nähnyt, miten ympäristö muuttuu. Silti hän vierastaa sormella osoittelua.
 – On turha etsiä syyllisiä. Me kaikki olemme syyllisiä.
 Ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa ihmisten on kestettävä turhautumista ja käännettävä se voimavaraksi, Holmén sanoo.
 Tosiasiat täytyy silti myöntää.
 Arktinen alue muuttuu ja se on hyväksyttävä, sillä muutosta ei voi enää täysin pysäyttää. Ratkaisuja on olemassa, mutta ne ovat hitaita. Silti niiden pitäisi olla keskustelun ja toiminnan ytimessä.
 – Me menetämme osan Arktiksesta ja se on tuskallista. Nyt pitää priorisoida. Miten pelastamme tärkeimmän? Mitä se edes on?
 VESTRE BRØGGEBREENIN  ympärillä näyttää kuin seonnut työkone olisi ajanut sinne tänne jättimäisiä kivikasoja. Sulaessaan jäätiköt muovaavat maaperää kuten jääkausi tuhansia vuosia sitten Suomessa.
 Jo nyt ilmastonmuutos näkyy Arktiksella kaikkialla.
 Vuonossa, poroissa, maaperässä, säässä, kaloissa. Sulava ikirouta puskee ilmakehään metaania, joka on voimakas kasvihuonekaasu. Ennen täällä kalastettiin jäämerenturskaa, mutta nyt vuonon vesi on sille liian lämmintä. Porot nääntyvät, kun vesisade jäädyttää tundran.
 Kaiken keskiössä on jää ja sen tuho.
 Mutta mitä Huippuvuorilla tapahtuu, kun jää on poissa?
 Kauppa ja liikenne tulevat varmasti kasvamaan, mutta Arktis ei ole helppo kultakaivos. Vaikka jäätä ei olisi, pohjoinen on yhä pimeä ja meri myrskyisä.
 Aluksi taloudelliset muutokset ovat paikallisia, uskovat tutkijat. Kestää vähintään useita vuosikymmeniä ennen kuin liikenne pohjoisnavan läpi vilkastuu.
 Lopulta Arktiksen tulevaisuudessa on kysymys ihmisen suhteesta pohjoiseen. Lämpeneminen muuttaa myös Suomen luontoa.
 Millaisena haluamme säilyttää arktisen alueen ja ketä varten? Toimimmeko ajoissa?
 Vastauksesta riippuu, onko Kronebreen-jäätikkö muutaman kymmenen vuoden päästä yhä olemassa. Vai muistammeko vain tarujen Arktiksen, kadonneen jäämantereen, jolla eli omituisia valkoisia karhuja.
 Haluatko seurata tärkeimpiä uutisia ilmastokriisistä ja keinoista sen hillitsemiseksi?  Avaa tästä seuranta-artikkeli .
 Tiedot jäätiköistä perustuvat Norjan Polaari-instituutin jäätikkötutkijan Jack Kohlerin tutkimuksiin ja haastatteluun. Juttua varten on haastateltu myös Arktisen instituutin tutkijaa Sanna Kopraa ja maantieteen apulaisprofessori Mia Bennettiä Hongkongin yliopistosta. Osa Longyearbyenin lumivyörykertomuksesta perustuu Line Nagell Ylvisåkerin kirjaan Verda mi smeltar. Jään sulamislaskelma perustuu  alkuvuodesta julkaistuun tutkimukseen .
 Millaisena pohjoiset alueet pitäisi säilyttää ja mitä asian eteen pitäisi tehdä? Voit keskustella asiasta maanantai-iltaan 25. lokakuuta klo 23 asti.

Yhtenä aamuna koti muuttui vaaralliseksi – Pohjoismaissa on paikka, jossa ihmiset kohtaavat ilmastonmuutoksen silmästä silmään


Summary: Yle kysyi poliittisten nuorisojärjestöjen mielipiteitä eläkejärjestelmän uudistamisesta. Järjestöt haluavat uudistuksia, jotka palauttaisivat nuorten luottamuksen eläkkeisiin.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Poliittiset nuorisojärjestöt ovat huolissaan siitä, että nuoret menettävät uskonsa eläkejärjestelmään ja siihen, että se ylipäätään kestää heidän eläkeikäänsä asti. Osa järjestöistä haluaisi puhua myös työeläkkeiden leikkaamisesta osana rahoitusongelman korjaamista.
 Suomen eläkejärjestelmän rahoitus on eräänlainen ikuisuuskysymys. Perusongelma on, että ikäluokat pienenevät, ja maksettavia eläkkeitä on enemmän kuin maksajia.
 Syyskuussa  tanskalaisprofessorin arvio  jälleen varoitteli, ettei järjestelmän rahoitus ole pitkällä tähtäimellä kestävä. Tarvitaan joko työeläkemaksujen korotuksia tai eläke-etuuksien heikentämistä.
 Viime viikolla rahoitus herätti jälleen  kiivasta keskustelua , kun SDP:n kansanedustaja  Kimmo Kiljunen  ehdotti pienten työeläkkeiden korottamista eläkerahastojen tuotoista ja työeläkeindeksin muutoksella. Avausta kritisoitiin siitä, että se nostaisi eläkemenoja entisestään nuorten kustannuksella.
 Yle kysyi kahdeksan poliittisen nuorisojärjestön puheenjohtajilta, miten eläkejärjestelmää pitäisi heidän mielestään korjata.
 Näin Suomen eläkejärjestelmä toimii Eläkejärjestelmä perustuu siihen, että seuraava sukupolvi maksaa aina edellisen eläkkeet. Kukin ikäluokka on ensin maksajan ja sitten hyötyjän roolissa. Suurin osa tämän hetken eläkkeistä rahoitetaan työeläkemaksuista, joista osan maksaa työnantaja ja osa kerätään työntekijän palkasta. Lisäksi työeläkkeitä rahoitetaan eläkerahastojen tuotoilla. Jos työeläke jää pieneksi tai sitä ei ole, Kelan maksamat takuu- ja kansaneläke täydentävät.
 “Kipeistä asioista ei uskalleta keskustella”
 Nuorisojärjestöt toivovat, että keskusteluun nousisi aidosti muitakin vaihtoehtoja kuin eläkemaksujen nostaminen.
 Vihreiden, keskustan ja sdp:n nuorisojärjestöt nostavat esiin niin sanotun indeksijarrun, jollainen on käytössä Ruotsissa.
 Siinä eläkkeitä leikataan automaattisesti, jos rahoitusnäkymät ovat huonot. Indeksijarru voi heikentää työeläkkeiden korotuksia tai myös suoraan pienentää eläkkeitä. Kun Suomessa joustavat eläkemaksut, Ruotsissa joustavat eläkkeet.
 Demarinuorten puheenjohtajan  Pinja Perholehdon  mukaan Suomessa ei uskalleta puhua kipeämmistä toimista, kuten jarrumekanismista tai eläkkeiden omaisuudensuojasta, joka käytännössä estää maksussa olevien eläkkeiden leikkaamisen.
 – Pitäisi avoimemmin miettiä eri vaihtoehtoja sen sijaan, että ainoa ratkaisu olisi aina eläkemaksujen korottaminen pitkällä aikavälillä. Myös tällaisista rakenteellisista ja sitovista kehittämisvaihtoehdoista on puhuttava, jos halutaan uudistaa aidosti, Perholehto sanoo.
 Vihreiden nuorten puheenjohtajan  Peppi Seppälän  mukaan omaisuudensuoja täytyy ottaa uudelleen tarkasteluun.
 – Se on tehty aikana, jolloin ei ole huomattu näitä järjestelmän valuvikoja eikä väestönkehitystä. Siksi sitä pitäisi nyt tarkastella uudelleen, hän sanoo.
 – Indeksijarru, isojen eläkkeiden kovempi verotus ja omaisuudensuojan uudelleentarkastelu, listaa myös Keskustanuorten puheenjohtaja  Hanna Markkanen  mahdollisia vaihtoehtoja.
 Myös Kokoomusnuoret ja KD-nuoret olisivat valmiita tarkastelemaan maksussa olevien eläkkeiden leikkauksia osana järjestelmän uudistamista.
 – Siinä missä myös opintotukea tai kotihoidontukea syynätään, pitää voida selvittää puuttumista myös maksussa oleviin eläkkeisiin, sanoo KD-nuorten puheenjohtaja  Annika Lyytikäinen .
  Demarinuorten puheenjohtaja Pinja Perholehdon mukaan tärkeintä on, että katsottaisiin isoa kuvaa ja monia vaihtoehtoja. Demarinuoret pitää tärkeänä esimerkiksi työllisyysasteen nostamista, ennenaikaisen eläköitymisen vähentämistä ja eläkerahastojen hyviä sijoituksia. Jenni Lang
 Vihreiden Nuorten puheenjohtajan Peppi Seppälä mukaan eläkejärjestelmän sisällä voitaisiin verottaa kovemmin rikkaampien eläkkeitä, mutta kohdistaa korotuksia takuu- ja kansaneläkkeisin. Kia Katjos
 Isompi osuus eläkkeistä rahastoon
 PS-nuoriso korjaisi rahoitusongelmaa ensisijaisesti rahastoimalla nykyistä suuremman osan työeläkemaksuista.
 Tällä hetkellä valtaosa työeläkkeistä maksetaan suoraan eläkemaksuista ja pienempi osa eläkerahastojen tuotoista. Esimerkiksi  viime vuoden  eläkemenoista noin 19 miljardia euroa rahoitettiin eläkemaksuilla, 6 miljardia rahastoilla ja 4 miljardia valtionosuuksilla.
 Koko järjestelmän tasolla noin 17 prosenttia rahastoidaan. Eläkerahastoilla on lakisääteisiä sääntöjä siinä, kuinka suurta riskiä ne saavat sijoituksillaan ottaa.
 – Rahastoihin pitäisi laittaa huomattavasti enemmän rahaa, jotta ne tuottaisivat enemmän, ja korkoa korolle -ilmiön kautta saataisiin paikattua nykyistä ongelmaa, sanoo PS-nuorison puheenjohtaja  Miko Bergbom .
 Ehdotuksen toteuttaminen vaatisi lisää varoja, sillä nykyiset eläkkeetkin on maksettava. Bergbom ehdottaa, että esimerkiksi valtio voisi tehdä kertaluonteisen sijoituksen eläkerahastoihin sijoitusyhtiö Solidiumin kautta.
 KD-nuorten mielestä eläkevaroja pitäisi niin ikään rahastoida nykyistä enemmän, ja lisäksi ihmisellä itsellään pitäisi olla päätösvaltaa siinä, miten eläkkeitä rahastoidaan, sanoo Annika Lyytikäinen.
 Esimerkiksi Ruotsissa palkansaajat voivat itse rahastoida pienen osan työeläkemaksuistaan ja näin vaikuttaa eläkekertymäänsä.
 – Osa hyvää eläkeratkaisua on meidän mielestämme myös se, että yhä useammalla on myös omia säästöjä jemmassa eläkepäiviä varten, Lyytikäinen lisää.
 Perussuomalaisen Nuorison puheenjohtaja Miko Bergbom sanoo, että työeläkemaksujen korotukset tekisivät palkkaamisesta entistäkin kalliimpaa ja heikentäisivät niin Suomen kilpailukykyä. Petteri Sopanen / Yle
 KD-nuorten puheenjohtaja Annika Lyytikäinen sanoo, että edes kaikki vanhemmat poliitikot tai asiantuntijat eivät hahmota, kuinka tärkeä nuorten näkökulma eläkkeisiin on.   Salmi Malmberg
 Säästöjä kannattavat myös kokoomusnuoret
 Kokoomusnuorten puheenjohtaja  Matias Pajula  sanoo, että “purkkaratkaisut” eivät riitä, vaan koko järjestelmä pitäisi perustavanlaatuisesti muuttaa.
 – Reilu suunta olisi se, että jokainen ikäluokka maksaisi omat eläkkeensä. Tämä jatkuva systeemi, jossa nykyiset työssäkäyvät maksavat nykyisten eläkkeet, pitäisi purkaa. Se ei yksinkertaisesti ole kestävä, Pajula sanoo.
 Lyhyen aikavälin ratkaisuna Pajula ehdottaa, että eläkeikää nostettaisiin ja että eläkekorotukset sidottaisiin pelkästään kuluttajahintojen nousuun.
 Se on eri suunta kuin mihin esimerkiksi SDP:n Kiljusen ehdotus eläkkeitä veisi. Tällä hetkellä korotuksissa tarkastellaan 20-prosenttisesti palkkakehitystä ja 80-prosenttisesti kuluttajahintoja – Kiljunen puolestaan haluaisi nostaa palkkakehityksen painoarvoa nykyisestä.
 – Ostovoima ei saa laskea, mutta miksi palkankorotukset kuuluisivat heille, jotka ovat eläkkeellä? Varsinkin tilanteessa, jossa rahat eivät muutenkaan riitä, Pajula kysyy.
 Kokoomusnuoret haluaisi muuttaa järjestelmää suuntaan, jossa painotettaisiin enemmän yksilön omia säästöjä. - Se on selvää, ettei tästä systeemistä kovin monta euroa ulos tule, sanoo puheenjohtaja Matias Pajula. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Eläkkeet ovat osa sosiaalipolitiikkaa
 PS-nuorisolta, Vasemmistonuorilta tai RKP-nuorilta eläkkeiden omaisuudensuojaan puuttuminen ei saa kannatusta.
 Kaksi jälkimmäistä katsovat, että eläkejärjestelmän kestävyyttä parannetaan parhaiten työllisyys- ja sosiaalipolitiikan keinoin. Työllisyyskeinot nousevat esiin muidenkin nuorisojärjestöjen puheissa.
 Rahoituksen kestävyyttä ratkotaan sillä, että saadaan järjestelmään lisää maksajia, sanoo RKP-nuorten puheenjohtaja  Frida Sigfrids .
 Se tarkoittaa hänen mukaansa työllisyyden parantamista, työperäisen maahanmuuton lisäämistä sekä sellaista perhepolitiikkaa, joka tukee halukkaiden mahdollisuuksia lastenhankintaan.
 – Olennaista on myös panostaa työelämän joustavuuteen ja työhyvinvointiin, jotta ihmiset pysyvät työllistettyinä ja haluavat tehdä töitä, koska sieltä ne varat kertyvät, Sigfrids sanoo.
 Vasemmistonuorten puheenjohtaja  Liban Sheikh  muistuttaa, että eläkekeskustelu ja työvoimapoliittinen keskustelu kietoutuvat yhteen.
 – Ensisijainen keino tulevaisuuden työeläkkeiden tason ylläpitämiseen olisi panostaa riittäviin palkkoihin ja työolosuhteisiin, Sheikh sanoo.
 Pitkällä tähtäimellä Vasemmistonuoret ajaa perustuloa, jonka päälle työeläke voisi kertyä. Myös Vihreät nuoret ovat sen kannalla.
 Vasemmistonuorten puheenjohtaja Liban Sheikhin mukaan eläkkeiden oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoa voidaan lisätä vahvistamalla eläkkeiden verotuksen progressiota. Antti Yrjönen
 RKP-nuorten puheenjohtaja Frida Sigfrids haluaisi, että seuraavassa eläkeuudistuksessa nuoret otettaisiin mukaan neuvottelupöytiin ja sitä kautta sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus huomioitaisiin. Minna Hellström
 Nuorten usko eläkejärjestelmään koetuksella
 SDP:n viime viikon avausta monen nuorisojärjestön puheenjohtaja kuvaa ääntenkalasteluksi ja eläkepopulismiksi.
 – Siinä myydään tosi halvalla meidän sukupolven eläkevarat ja Suomen kilpailukykyä lupaamalla eläkeläisille satasia tai kymppejä, sanoo KD-nuorten Lyytikäinen.
 Nuorisojärjestöt korostavat, että vanhuusköyhyyteen pitää puuttua. Työeläkkeiden nosto ei kuitenkaan ole oikea tie, koska työeläkkeiden varassa olevat eläkeläiset eivät edusta kaikista köyhimpiä eläkeläisiä.
 – Esimerkiksi terveyskeskusmaksujen poistamisen ja riittävän asumistuen kautta voitaisiin nostaa pienituloisimpien elintasoa, sanoo Vihreiden nuorten Peppi Seppälä.
 Nuorisojärjestöillä on iso huoli siitä, että nuoret menettävät luottamuksensa koko eläkejärjestelmään. Moni katsoo eläkkeitä jo nyt “menetettynä pelinä” tai suhtautuu siihen täysin välinpitämättömästi, puheenjohtajat arvioivat.
 Harva innostuu keskustelusta, jossa on itse paitsiossa, sanoo Demarinuorten Pinja Perholehto.
 – Huolettaa, haluavatko nuoret enää olla rakentamassa yhteiskuntaa, jos ei ajatella, että oma panos kantaa hedelmää sitten myöhemmin, Perholehto sanoo.
 Keskustanuorten puheenjohtaja Hanna Markkasen mukaan nuortenkin kannattaisi kiinnostua eläkkeistä, sillä kysymys on tulevaisuuden toimeentulosta. Pekka Tynell / Yle
 Keskeistä olisi nuorisojärjestöjen mukaan ottaa nuorten näkökulma vahvemmin esiin eläkekeskustelussa ja neuvottelupöydissä. Nyt keskustelussa kuuluu lähinnä eläkeläisten ääni, sanoo PS-nuorison  Miko Bergbom .
 – Äänestäjät painottuvat vanhempaan ikäryhmään ja heidän asioitaan ajetaan voimakkaammin eduskunnassa, mikä avauksissa usein näkyykin. Ollaan enemmän huolissaan vappusatasista kuin siitä, tulevatko nuoret koskaan saamaan eläkettä, Bergbom sanoo.
 Useampi nuorisojärjestön puheenjohtaja vertaa eläkkeitä huoleen ilmastonmuutoksesta. Kumpikin on vaikeasti hahmotettava asia, joka konkretisoituu vasta pidemmällä aikavälillä, mutta johon täytyisi puuttua nyt.
 – Oli kyse sitten valtion velasta, mielenterveyspalveluista tai ilmastokriisistä, pitää kantaa huolta myös siitä, mikä tänne jää, sanoo Kokoomusnuorten Matias Pajula.
 Juttua varten on haastateltu myös Eläketurvakeskuksen toimitusjohtajaa Mikko Kauttoa.
 Lue myös:
 Eläkejärjestelmä remontoitiin vasta neljä vuotta sitten, mutta ruuvia täytyy kiristää taas – syntyvyys ja maahanmuutto jäivät odotuksista
 Jaa, ei, tyhjiä, poissa -podcast: Millainen olisi unelmien eläkejärjestelmä?

Ovatko eläkkeet nuorille jo menetetty peli? Näin poliittiset nuorisojärjestöt korjaisivat epäreiluksi koettua järjestelmää


Summary: Tänä syksynä rap ja jengiväkivalta on noussut otsikoihin. Kulttuurivieras, räppäri Hassan Maikalille asiassa ei ole mitään uutta. “Tähän pitää puuttua nyt. Muuten menemme samaan, mitä on tapahtunut jo Ruotsissa tai Britanniassa.”

Räppäri  Hassan Maikal , 25, kävelee Kontulan ostoskeskuksen kadulla. Hän kaivaa taskunsa pohjalta muutaman kolikon ja antaa ne lappu kädessä kulkevalle vanhemmalle romaninaiselle.
 Maikal on asunut lähes koko ikänsä itähelsinkiläisesessä lähiössä, jolla on huono maine. Kontula sai etenkin takavuosina leiman levottomana ja turvattomana paikkana. Somalitaustainen räppäri on nähnyt pienestä pitäen, kuinka nuoret ajautuvat huonoille teille.
 Hän haluaa kuitenkin osoittaa, ettei betonilähiö ole pelkästään paha paikka. Toukokuussa julkaistulla  Betonitarha -esikoislevyllään räppäri kuvailee lähiötä, josta löytyy myös lämpöä ja ihmisiä vahvistavaa yhteisöllisyyttä.
 – Olen isokokoinen tumma mies. Kun ihmiset näkevät minut kadulla, niin he eivät näe helposti pinnan alle. Sama juttu on lähiöissä. Ihmiset katsovat kaukaa, että tuo on vain kylmä betoninen alue. Ihmiset eivät näe, että sen betonin alla kukkii.
 Nosteessa oleva Hassan Maikal on tehnyt räp-musiikkia jo vuodesta 2013 lähtien. Musiikin lisäksi hän on tullut tunnetuksi tubettajana ja vaikuttajana. Hän on esimerkiksi vieraillut kouluissa ja kannustanut nuoria kokeilemaan omia juttujaan.
 Muutama vuosi sitten Maikal osallistui Yhdysvaltojen entisen presidentin  Barack Obaman  järjestämään verkostoitumistilaisuuteen Berliinissä, jonne oli kutsuttu nuoria vaikuttajia eri puolilta Eurooppaa.
 – Seuraan paljon ilmasto- ja ympäristökeskustelua, ja olen todella ylpeä nuorista vaikuttajina. He ovat niitä, jotka voivat vaikuttaa omaan tulevaisuuteensa, sanoo räppäri Hassan Maikal. Tiina Jutila / Yle
 Kannustava lähiö
 Kun Hassan Maikal meni ensimmäiselle luokalle Kontulassa, hänestä ei tuntunut enää yksinäiseltä. Hän syntyi Tampereella ja oli neljän vanha, kun somaliperhe muutti Helsinkiin ja asettui lopulta Kontulaan.
 Maikal ihastui alakoulussa siihen, että ympärillä oli paljon hänen kaltaisiaan. Luokassa saattoi olla maahanmuuttajataustaisia lapsia jopa yli puolet.
 – Se voima ja upeus oli siinä, että sain vain olla lapsi. Ei ollut väliä, missä juureni ovat. Samalla luokalla toisen juuret saattoivat olla Afganistanissa ja toisen Venäjällä.
 Räppäri kertoo tulleensa nuorempana kaikkien kanssa juttuun, mutta hän ei ollut se äänekkäin tyyppi. Hän oli alkuun jopa ujo. Maikal sai lisää rohkeutta, kun hän pääsi soittamaan musiikkitunneilla rumpuja.
 – Se oli siistiä, kun sain olla vähän piilossa, mutta silti äänekkäin. Silloin uskaltauduin tulemaan pois piilosta.
 – Kontula on mainettaan parempi. Kun ostarilta lähtee pois, täällä on tosi rauhallista ja vain luontoa, metsää ja puita, sanoo Kontulassa lähes koko ikänsä asunut räppäri Hassan Maikal. Tiina Jutila / Yle
 Lisää rohkaisua löytyi urheilukentältä. Hassan Maikal koki monen muun lähiönuoren kanssa kannustavaa yhteisöllisyyttä pelatessaan jalkapalloa FC Kontu -seuran riveissä.
 Toinen tärkeä paikka oli nuorisotalo, missä hän sai pelata kavereidensa kanssa Pleikkaa sekä kokeilla kaikkea uutta. Hän innostui näytelmien kautta esiintymisestä ja aloitti musiikin tekemisen. Kontulan nuorisotalolla onkin ollut hänen ensimmäinen keikkansa räppärinä.
 – Jälkikäteen olen ymmärtänyt, että nuorisotalossa hyvää eivät ole pelkästään ohjaajat, joiden kanssa voi keskustella. Se on myös rauhallinen tila, missä voi olla ja kokeilla asioita. Se on upeaa, että Helsingissä on ollut paljon tiloja nuorille.
 Syrjäytymisen uhka
 “Mul on välil yksinäistä, mut mieluummin oon yksin kuin yksi näistä”
 Näin Hassan Maikal kuvaa nuoruuden tuntojaan tänä vuonna julkaistulla  Yksinäistä -kappaleella. Hän näki läheltä, kuinka kaverit ja tuttavat ajautuivat vääränlaisiin porukoihin, jotka saattoivat pahimmillaan johdattaa huumeiden pariin.
 Maikal itse ei halunnut lähteä mukaan. Hän oli vaikka mieluummin yksin, ja keskittyi rakastamansa musiikin tekemiseen.
 – Se oli vaikeaa, koska osa kavereista oli ollut minulle alusta lähtien tukipilareita.
 – Syrjäytymistä on monenlaista ja se ei välttämättä näy. Se voi tapahtua piilossa kotona tai jäämällä koulusta pois, pohtii räppäri Hassan Maikal.  Tiina Jutila / Yle
 Maikal on todistanut Kontulassa, mitä maahanmuuttajataustaisten nuorten syrjäytyminen tarkoittaa. Lähtökohdat elämästä selviämiseen eivät tunnu riittäviltä, mikä turhauttaa. Kun koulukaan ei enää kiinnosta, tukea haetaan kaveriporukoista.
 – Niihin ryhmiin päätyy, koska haluaa oman yhteisön ja toiset nuoret sen tarjoavat. Se on surullista, että se on ainoa yhteisö, joka tukee ja ymmärtää.
 Maikal painottaa, että samanlaista syrjäytymistä tapahtuu yhtälailla kantasuomalaisten keskuudessa.
 Räppärin mukaan hänen kaveriporukoissaan oli aluksi harmitonta hauskanpitoa, mutta jossain vaiheessa piireihin ilmaantui vierasta porukkaa.
 – Yhtäkkiä mukaan tuli vanhempia autoineen ja kuvioihin astui esimerkiksi päihteiden myyntiä. Sitten kaverit olivat siinä loukussa.
 Gangsta rap -ilmiö kasvoi vaivihkaa
 Tässä kuussa  Yle kertoi , että pääkaupunkiseudulla on kymmenkunta katujengiä, joiden nokittelu gangsta rapissa ja sosiaalisessa mediassa on johtanut väkivaltaisiin yhteenottoihin.
 Räp-biiseissä ihaillaan rikollisuutta ja väkivaltaa sekä korostetaan ryhmän omaa kaupunginosaa ja mollataan samalla muita jengejä.
 Hassan Maikal on seurannut gangsta rap -jengien muodostumista, ja häntä harmittaa, että musiikkia käytetään negatiivisten asioiden levittämiseen.
 Räppärin mukaan kaikki on lähtenyt liikkeelle hyvin pienestä. Porukat nokittelevat toisiaan omista kaupunginosistaan käsin. Maikalin mielestä periaate on kuitenkin sama kuin rasismissa.
 – Kun rasismi lähti liikkeelle, yritettiin keksiä syy, miten voidaan erottaa ihmiset toisistaan. Silloin helpoin keino oli ihonväri. Nyt täällä on nuoria, joilla on sama ihonväri, mutta he yrittävät jakaa toisiaan alueittain.
 – On ollut surullista kuulla, että tuttujenkin perheiden lapset ovat päätyneet huonoihin piireihin, kertoo Kontulassa lähes koko ikänsä asunut räppäri Hassan Maikal. Tiina Jutila / Yle
 Toisille uhittelu on pahentunut Maikalin mukaan sosiaalisessa mediassa kuten Tiktokissa. Siellä esimerkiksi kappaleet saavat artisteille lisää näkyvyyttä, ja kaverit ympärillä lähtevät huuteluun mukaan.
 Maikal kertoo, että ilmiö on laajentunut jopa niin, että mukaan on lähtenyt artisteja, joilla ei ole mitään tekemistä lähiöiden kanssa.
 – He eivät ole syrjäytyneitä, mutta he haluavat synnyttää draamaa. He eivät ole välttämättä edes näistä lähiöistä vaan jopa eri paikkakunnilta. Jotkut käyttävät hyväksi tilannetta, että saisi nostetta uralleen.
 Räppärit ovat muistuttaneet gangsta rap -uutisoinnin yhteydessä, ettei musiikkityyli sinänsä aiheuta väkivaltaa tai rikollisuutta.
 Lue:   Suomessa keskustellaan nyt gangsta rapin väkivaltaisuudesta – genren nuoret tekijät eivät usko alkuunkaan, että musiikki tekisi kenestäkään rikollista
 Huolena koston kierre
 Hassan Maikal on tällä viikolla keskustellut lähiönsä yhteisöihin kuuluvien vanhempien kanssa. He ovat ottaneet räppäriin yhteyttä, koska ovat huolissaan vääriin ympyröihin ajautuneista nuoristaan. Vanhempien joukossa on ollut niin maahanmuuttajataustaisia kuin kantasuomalaisia.
 Huolta on aiheuttanut Suomeen rantautunut roadman-kulttuuri, jossa ihannoidaan järjestäytynyttä rikollisuutta.
 – Olen kuullut nuorten vanhemmilta, että aikuiset miehet ovat yrittäneet saada mukaan jopa 13-vuotiaita myymään päihteitä.
 Maikalin mukaan yhteisöt ovat jo järjestäneet keskustelutilaisuuksia, joihin on osallistunut niin vanhempia kuin nuoriakin. Yhteistyötä on tehty myös poliisin kanssa.
 – Lähiöissä on paljon yhteisöllisyyttä, mutta niihin pääsemisen kynnystä pitäisi madaltaa. Itse löysin nuorena sellaista urheiluseurasta ja nuorisotalolta, sanoo nuorten syrjäytymisestä huolestunut räppäri Hassan Maikal. Tiina Jutila / Yle
 Räppärin mielestä Suomessa on tähän mennessä panostettu hyvin nuorisotyöhön ja syrjäytymisen ennaltaehkäisemiseen. Gangsta rap -jengit kertovat kuitenkin kehityksestä huonompaan suuntaan.
 – Olemme vielä alussa, mutta tähän pitää puuttua nyt. Muuten menemme samaan, mitä on tapahtunut jo Ruotsissa tai Britanniassa.
 Torstaina Tukholmassa surmattiin suosittu räppäri  Einár , joka käsitteli kappaleissaan huumeita, aseita, ampumisia ja jengejä. 19-vuotiaan murha pistää Hassan Maikalin mietteliääksi.
 – Sitä jää pohtimaan, milloin täällä alkaa ilmetä tuollaisia juttuja. Mutta Suomessa ollaan silti vielä kaukana Ruotsin tilanteesta.
 Koventuneesta ilmapiiristä kertoo hänen mukaansa kuitenkin jo se, että nuoret ovat alkaneet liikkua entistä enemmän veitsien kanssa.
 – Jos joku nuori kuolee tuolla toisen nuoren kädestä, siitä voi käynnistyä koston kierre. Sen jälkeen voi olla paljon vaikeampi puuttua asiaan.
 Apua ongelmiin
 Hassan Maikal on yrittänyt miettiä, miten gangsta rap -jengien kaltaisiin ilmiöihin voisi puuttua. Hän haluaisi ainakin tuoda artisteja ja yhteisöjä yhteen keskustelemaan asioista.
 Räppäri haluaa tehdä osansa myös siinä, että nuoret saisivat apua syrjäytymiseen ja mielenterveysongelmiin.
 Ongelmat ovat lisääntyneet koronapandemian myötä, ja sitä tuo esiin Toivon Kärki ry:n ja Mieli ry:n Pidä huolta -kampanja. Maikal on mukana yli 70 artistin kanssa kampanjan teemabiisillä, joka on versio  Pave Maijasen  klassikosta  Pidä huolta .
 Maikal osallistui myös Tiktokissa pidetyyn kampanjaan yhdessä suositun Sekasin-chatin kanssa. Siinä maahanmuuttajataustaisia kannustettin kertomaan kokemuksistaan ja ohjattiin paikkoihin, mistä saa apua.
 – Etenkin omissa yhteisöissäni moni nuori ei tiedä, kenen puoleen kääntyä. Tietyistä kulttuureista tulevissa perheissä ei myöskään uskota mielenterveysongelmiin.
 Räppärin mukaan muutosta tarvitaan myös somekulttuuriin. Hän uskoo, että moni nuori päätyy vertailemaan itseään muihin, mistä voi seurata riittämättömyyden ja ulkopuolisuuden tunnetta.
 Mutta miksi Hassan Maikal haluaa vaikuttaa asioihin ja parantaa muiden elämää?
 – Kuulin vasta vuosi sitten, että mummoni oli runoilija ja isoisäni oli aktivisti. Sieltä se varmaan pohjimmiltaan minun kohdallani tulee, hän sanoo hymyillen.
 – Olen muuttamassa pois Kontulasta ensi viikolla. On aika itsenäistyä ja saada omaa tilaa ja aikaa, sanoo perheensä kanssa tähän asti asunut räppäri Hassan Maikal.  Tiina Jutila / Yle
 Lue myös:
 Ruotsalaisen Einár-räppärin kuolema herättää kysymyksiä jengiväkivallasta – räppäreiden mukaan Suomi ei ole suojassa vastaavilta hirveyksiltä
 Einár räppäsi lähiöistä ja kertoi avoimesti hankalasta taustastaan  – 19-vuotias "ihmelapsi" surmattiin useilla laukauksilla
 Suomessa keskustellaan nyt gangsta rapin väkivaltaisuudesta – genren nuoret tekijät eivät usko alkuunkaan, että musiikki tekisi kenestäkään rikollista
 Katujengiläiset suunnittelivat väkivaltaa Helsingin Kaivohuoneella – poliisi otti 10 kiinni, kaksi vangittu
 Hip hop -festivaali Blockfestin perustaja rikoksia tekevistä räppäreistä: Kilpaillaan mieluummin musiikissa kuin tappelussa
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille
 Ruotsin suosituimpiin kuuluva artisti Yasin tuomittiin vankilaan toisen artistin sieppauksesta – Rikosvyyhdissä kaikkiaan 30 syytettyä
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa

Räppäri Hassan Maikal on nähnyt, miten syrjäytyneet nuoret ajautuvat lähiöissä jengien vietäviksi: "Ainoa yhteisö, joka tukee ja ymmärtää"


Näin puolueiden nuorisojärjestöt korjaisivat eläkejärjestelmää
 Poliittiset nuorisojärjestöt ovat huolissaan siitä, että nuoret menettävät uskonsa eläkejärjestelmään ja siihen, että se ylipäätään kestää heidän eläkeikäänsä asti. Osa järjestöistä haluaisi puhua myös työeläkkeiden leikkaamisesta. Perusongelma on, että Suomessa ikäluokat pienenevät ja  eläkkeen saajia on enemmän kuin maksajia .
 Ilmastonmuutos tekee Huippuvuorista vaarallisen ja pimeän
 Kronebreen on yksi jäätiköistä, johon Yle tutustui Huippuvuorten reportaasimatkalla. Benjamin Suomela / Yle
 Pohjoismaissa on paikka, jossa ihmiset kohtaavat ilmastonmuutoksen silmästä silmään.  Yle matkusti jäätikön reunalle Norjan Huippuvuorille , missä jää sulaa hurjaa vauhtia. Arktisilla saarilla talvet ovat lämmenneet 50 vuodessa jo seitsemän astetta.
 Räppäri Hassan Maikal on nähnyt, miten nuoret päätyvät jengien vietäviksi
 – Lähiöissä on paljon yhteisöllisyyttä, mutta niihin pääsemisen kynnystä pitäisi madaltaa. Itse löysin nuorena sellaista urheiluseurasta ja nuorisotalolta, sanoo nuorten syrjäytymisestä huolestunut räppäri Hassan Maikal. Tiina Jutila / Yle
 Tänä syksynä on uutisoitu nuorisojengeistä, jotka uhittelevat toisilleen rap-musiikin kautta ja ottavat myös väkivaltaisesti yhteen. Tällä viikolla aseista ja huumeista räppäävä artisti surmattiin Tukholmassa. Lähes koko ikänsä Helsingin Kontulassa asunut räppäri  Hassan Maikal  sanoo, että  syrjäytymisestä johtuvaan ongelmaan  pitää puuttua Suomessa välittömästi.
 Sunnuntaina luvassa hiljalleen lämpenevää poutasäätä
 Yle
 Yö on ollut syksyn toistaiseksi kylmin. Lapissa pakkasta on ollut jopa yli 20 astetta ja pakkasta on aina etelää myöten. Sunnuntaipäivä on vielä kylmä ja laajalti poutainen, osin myös aurinkoinen. Illalla lännestä leviää sateita ja sää lämpenee. Sateet tulevat etelässä vetenä, sisämaassa ja pohjoisessa saadaan myös räntää ja lunta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Nuorisojärjestöt haluaisivat korjata eläkejärjestelmää, ilmastonmuutos tekee Huippuvuorista vaarallisen, lähiöiden syrjäytyneet nuoret päätyvät jengeihin


Summary: Suomessa on maailman toiseksi eniten tulehduksellisia suolistosairauksia. Kukaan ei tiedä varmasti, miksi. Yhtenä syynä pidetään länsimaista elämäntapaa ja ruokavaliota.

Sen piti olla ihan erityinen päivä  Senni Antamaniemelle  ja hänen pienelle  Siiri -tyttärelleen.
 Keskosena kaksi kuukautta aikaisemmin syntynyt Siiri oli saavuttanut synnytyksen lasketun kalenteri-iän ja oli aika viedä hänet vauvavalokuvaukseen. Aluksi kaikki sujui hyvin.
 Sitten Sennin mahassa muljahti. Hän tyrkkäsi vauvan hämmentyneelle valokuvaajalle ja ryntäsi vessaan. Liian myöhään, kuten niin usein ennenkin. Uloste tahrasi Sennin leggingsit kauttaaltaan.
 – Siinä näkee haavaisen paksusuolentulehduksen raadollisuuden. Kaikki muuttuu hetkessä. Yhtäkkiä siivoan ventovieraassa vessassa housujani ja ajattelen, että mähän haisen ihan hirveälle, Senni kertoo.
 Vauvakuvasta tuli ikimuistoinen, mutta ikävällä tavalla. Senni Antamaniemen albumi, Katja Ravi
 Tapaamme ensimmäistä, mutta emme viimeistä kertaa kesällä 2020. Senni on 29-vuotias ja Siiri jo melkein yksivuotias.
 Vahinkoja sattuu edelleen jatkuvasti, vaikka Senni käy vessassa jopa 20 kertaa päivän aikana ja kymmenisen kertaa öisin. Muisto vauvavalokuvauksesta saa vieläkin kyyneleet kirpoamaan hänen silmiinsä.
 Senni oli varautunut tilanteeseen kaikin tavoin. Ollut syömättä ja juomatta, ottanut lääkkeet. Silti se tapahtui. Taas.
 – Kun jälkeenpäin katselen niitä kuvia, joiden pitäisi olla ihanimmat kuvat tytöstäni, näen vain itseni nöyryytettynä ja häpeissäni ja ajattelen, että tästä on otettu vielä valokuvat, oikein kirsikkana kakun päällä.
 Verta vessapaperissa
 Se oli alkanut vaivihkaa kolme vuotta aikaisemmin keväällä 2017.
 Senni oli 26-vuotias ja eli elämänsä parasta aikaa. Hän oli juuri tavannut lapsensa tulevan isän  Marko Lepän , sairaanhoitajan työ lastenosastolla oli mukavaa ja matkustelu sekä agility-koirien kanssa harrastaminen rikastutti vapaa-aikaa.
 Vielä viisi vuotta sitten elämä hymyili Sennille, Senni Antamaniemen albumi
 Sitten Senni sairastui vatsatautiin. Tai niin hän ensin luuli.
 Kun tauti ei ottanut talttuakseen, vessapaperissa näkyi verta ja Senni meni yhä huonompaan kuntoon, hän tiesi alitajuisesti, että kyse oli suolistosairaudesta. Silti hän järkyttyi, kun sai kolme viikkoa sairastumisestaan diagnoosin: haavainen paksusuolentulehdus.
 Leikkaus vai avanne?
 Jo kolme kuukautta diagnoosin jälkeen lääkäri mainitsi leikkauksen ja avanteen. Sitä Senni ei halunnut ottaa kuuleviin korviinsa.
 – Totta kai söin lääkärin määräämät lääkkeet, mutta aloin miettiä, voisinko jotenkin parantaa tämän itse. Olin vasta 26-vuotias ja vielä hetki sitten elämäni kunnossa, Senni muistelee.
 “Kaikilla on joskus vatsavaivoja”, tai “kaikkia vähän turvottaa”. Senni on saanut tarpeekseen muiden ihmisten vähättelystä.
 – Ihmiset eivät oikeasti tiedä, minkälaista on elää tällaisen sairauden kanssa. Olen perfektionisti, ja tykkään pitää ohjat käsissäni. Ja yhtäkkiä ei voi luottaa edes omaan persereikäänsä, hän puuskahtaa.
 Aluksi Senni ei voinut ymmärtää, miksi juuri hänelle kävi näin? Senni Antamaniemen albumi
 Suomi tautikärjessä
 Kukaan ei tiedä, miksi suolistosairaudet lisääntyvät. Mysteeriä yritetään selvittää ympäri maailmaa, myös Suomessa.
 – Yhtä syytä ei taatusti ole, sanoo Tampereen yliopistosairaalan vatsaelinsairauksiin erikoistunut gastroenterologian erikoislääkäri  Airi Jussila , joka on tehnyt väitöskirjan tulehduksellisista suolistosairauksista.
 Tulehdukselliset suolistosairaudet ovat parantumattomia autoimmuunisairauksia, joissa elimistön puolustusjärjestelmä hyökkää omia kudoksia vastaan. Niitä kutsutaan myös IBD-sairauksiksi (Inflammatory Bowel Disease). Yleisimmät niistä ovat haavainen paksusuolentulehdus ja Crohnin tauti.
 – Joka vuosi tulee enemmän uusia tapauksia. Suomessa on Färsaarten jälkeen eniten haavaista paksusuolen tulehdusta maailmassa. Uskon, että ruokavaliolla ja ympäristön muutoksilla on suuri rooli sairauden puhkeamisen kannalta, Jussila sanoo.
 Suomessa potilaiden määrä on räjähtänyt kasvuun: 2000-luvun alussa tulehduksellisia suolistosairauksia oli diagnosoitu noin 20 000, nyt niitä on 55 000 ja kymmenen vuoden kuluttua arviolta yli 70 000. Airi Jussilasta on selvää, että sairaus liittyy länsimaiseen elintapaan.
 – Kanadalaistutkimuksessa kävi ilmi, että viisi ensimmäistä elinvuotta merkitsevät eniten IBD:n puhkeamisen kannalta. Maaseudulla asuminen suojasi sairastumiselta, Jussila kertoo.
 Airi Jussilan mielestä on selvää, että tulehduksellisten suolistosairauksien lisääntyminen liittyy ympäristötekijöihin. Airi Jussilan kotialbumi
 Sairastuminen ei ole iästä kiinni, mutta useimmat saavat diagnoosin 15–35-vuotiaana. Yksilötasolla oireet voivat olla hyvinkin vaihtelevia.
 – Lähes kaikilla on pahenemisvaihe, pienellä osalla tauti on aktiivinen koko ajan ja osalla taas on pitkiä rauhallisia aikoja. Edelleenkään ei tiedetä, mikä laukaisee pahenemisvaiheen, Jussila sanoo.
 Yöt vessan lattialla
 Palataan hetkeksi Sennin luokse vuoteen 2017.
 Pahimmillaan Senni otti öisin peiton ja tyynyt vessaan ja nukkui vessan lattialla, kun ei jaksanut juosta edestakaisin koko yötä. Hän päätti tehdä kaikkensa taltuttaakseen vaivansa.
 Senni kokeili kaikki mahdolliset ruokavaliot: maidottoman, gluteenittoman, vähähiilihydraattisen, ketogeenisen, sokerittoman. Hän piti nestepaastoja, jätti pois lihan, milloin mitäkin.
 – Ne kaatuivat kaikki. Huomasin, että vaikka noudatan tiettyä ruokavaliota jopa kuukausia, niin mikään ei auttanut, Senni kertoo.
 Kortisonilääkityksellä oli paljon haittavaikutuksia Sennille. Senni Antamaniemen albumi
 Ainoa lääke joka auttoi edes vähän, oli kortisoni. Mutta se turvotti, lihotti – ja valvotti.
 – Valvoin yöt sitten lääkityksen takia, nukuin ehkä 2–3 tuntia yössä.
 Ajan ja paikan ryppäät
 Erikoislääkäri Airi Jussila vahvistaa, että kortisoni rauhoittaa akuuttia tulehdusta, mutta pitkäaikaiskäyttöön liittyy paljon haittoja.
 Tampereella on meneillään tutkimus, jonka alustavien tulosten mukaan tulehduksellisiin suolistosairauksiin sairastuneiden lasten ja nuorten asuinpaikoista näyttää muodostuneen ajan ja paikan ryppäitä.
 Tutkimus on vielä kesken, ja paljon muutakin pitäisi tutkia: miten löydettäisiin oikea lääkitys oikeaan aikaan tai mikä on ruokavalion merkitys taudin puhkeamiselle?
 – Pitäisi myös selvittää, millä keinoilla voitaisiin ehkäistä tulehduksellisten suolistosairauksien syntyä, Airi Jussila pohtii.
 Jännittävä raskausaika
 Alkuvuonna 2019 Senni sai kuulla odottavansa vauvaa.
 – En uskaltanut nauttia yhdestäkään päivästä, vaan pelkäsin koko ajan, että tauti tai lääkkeet tekevät vauvalle jotakin ja että raskaus menee kesken.
 Raskaus oli kaikin tavoin kuumottavaa aikaa. Senni Antamaniemen albumi
 Raskausviikkoja ei ollut koossa edes 20, kun lääkäri totesi että Sennin kannattaisi harkita paksusuolen leikkausta ennen kuin vauva kasvaa liikaa ja leikkaus on liian myöhäistä tehdä.
 – Muistan, kun silloin istuin suihkun lattialla ja ajattelin, miten itsekäs olen kun saattanut itseni raskaaksi ja vaarannan esikoiseni elämän, Senni sanoo ja purskahtaa itkuun.
 Vaikuttaako vauvaan?
 Tilanne parani hetkeksi, kun lääkärit päättivät kokeilla vielä yhtä uutta lääkettä, jota käytetään elinsiirtopotilailla. Senni kävi viikoittain verikokeissa, joissa lääkeainepitoisuuksia seurattiin ja leikkausta päätettiin siirtää.
 – Kun viimeisen kerran kävin äitiyspoliklinikalla, olin todella huonossa kunnossa. En pystynyt enää syömään mitään ja pelkäsin, että se vaikuttaa vauvaan.
 Marko Lepän ja Senni Antamaniemen tytär Siiri Antamaniemi syntyi keskosena. Senni Antamaniemen albumi
 Raskaus päätettiin käynnistää viikolla 33, seitsemän viikkoa ennen laskettua aikaa. Kolme viikkoa myöhemmin vauva pääsi kotiin.
 Senni onnistui imettämään, mutta teki sitä usein vessanpytyllä istuen. Vaivat jatkuivat, ja elämää hankaloitti se, että Siirin isä Marko työskentelee rakennustyömailla ympäri Suomen. Sennin oli pärjättävä mahdottomassa yhtälössä: vauva, koira ja epäluotettava, valtavia kipuja aiheuttava suoli.
 Äitiysloma loppui, mutta töihin paluusta hän ei uskaltanut edes haaveilla.
 Senni iloitsee siitä, että onnistui imettämään Siiriä sairaudestaan huolimatta. Senni Antamaniemen albumi
 Myös ulkopuolisten kommentit satuttivat. “Kyllä mä tiedän, miltä susta tuntuu, kun mulla oli vatsatauti vuonna 2010” tai “kannattaako syödä sitä ruisleipää”, “älä syö roskaruokaa”, “onneksi et ole langanlaiha, sulla on varaa vähän ripuloidakin”, “onhan sulla varaa pudottaa tuota painoa” ja niin edelleen.
 – Eihän kukaan mene ykköstyypin diabeetikollekaan sanomaan, että olet aiheuttanut tuon itse kun syöt sokeria liikaa. Ihmiset sanovat ihan hirveitä asioita. Ja ne jäävät mieleen, Senni kertoo.
 Hyvästi, sairas suoli
 Ensitapaamisemme aikoihin kesällä 2020 Senni on päättänyt hankkiutua suolesta eroon.
 Leikkauspäivämäärää ei ole vielä tiedossa, kuten ei sitäkään, saako hän sen jälkeen avanteen vai onnistutaanko hänelle rakentamaan j-pussi vatsan sisään. Silloin paksusuoli poistetaan kokonaan ja ohutsuolesta rakennetaan j-pussi paksusuolen virkaa toimittamaan.
 Siiristä on kasvanut tomera tyttö. Senni Antamaniemen albumi
 – Vielä vuosi sitten olin sitä mieltä, etten ikinä suostu leikkaukseen ja avanne on kamalinta, mitä voin kuvitella. Nyt vain toivon, että pääsisineroon tuosta suolesta josta ei ole mitään hyötyä, päin vastoin.
 Kesällä 2021 tapaamme Sennin vielä kerran.  Perjantai-dokkari Sennin sairas suoli  valmistuu samana syksynä. Miten leikkaus onnistui? Miten Senni voi nyt?  Katso dokkari täältä.

 Lue lisää:
 Sennin blogi: Colitiscankissmybutt
 Korona-ajan etäily on vähentänyt monen suolisto-ongelmia – haavaista koliittia sairastava Laura Karjalainen: "Kotona voi olla suoli suorana"
 Idolsin keskeyttäneen Lassi Valtosen kolmatta levyä edelsi sairastuminen uuden sukupolven kansantautiin – "Äiti sanoi, että nyt hymyn kuulee laulun läpi"
 Simo Natunen, 28, joutuu suunnittelemaan reittinsä käytössä olevien vessojen mukaan – elämää helpottaa vessapassi, joka on käytössä noin 20 000 suomalaisella

Senni Antamaniemi, 30, ramppaa vessassa yötä päivää, mutta silti vahinkoja sattuu: “Harva tietää, mitä on elämä haavaisen paksusuolentulehduksen kanssa”


Summary: Toisin kuin muissa perheissä, Zacharias Topeliuksen lapsuudenkodissa lapset saivat syödä samassa pöydässä aikuisten kanssa.

Keskellä Kuddnäsin pihan kukkapenkkiä on taulu, jossa lukee  Borta bra, hemma bäst  – eli vapaasti käännettynä Oma maa mansikka, muu maa mustikka.
 Sekin paljon siteerattu ajatelma on monitoimimies  Zacharias Topeliuksen  (1818-1898) kynästä lähtöisin.
 Hän syntyi Pohjanmaalla, joen rannalla sijaitsevassa valkoisessa talossa Uusikaarlepyyssä vuonna 1818 ja asui siellä 14-vuotiaaksi asti.
 Kalaa Muikkuvuorelta
 Minkälaista oli Kuddnäsin ateria-arki?
 – Tuossa ihan takana on Uudenkaarlepyyn joki ja meri on tietenkin ihan vieressä, sanoo museoamanuenssi  Laura Holm. –Täällä syötiin paljon kalaa ja merenantimia.
 Rannassa Topeliuksella oli ikioma onkipaikka, Blåfinoberget eli Muikkuvuori. ”Vuori” on itse asiassa pelkkä kallionkieleke, jonka tulevan kirjailijan mielikuvitus on kasvatellut mahtavampaan muotoon. Muikkuvuoreltaan nuori Topelius onki ahvenia, haukia, särkiä ja lahnoja.
 Liha ei välttämättä ollut vauraassa porvarisperheessäkään jokapäiväistä ruokaa. Arkena syötiin yksinkertaisesti, Kuddnäsissä valmistettiin viiliä ja syötiin puuroja. Sunnuntaisin saatettiin syödä vaikka vasikankääryleitä tai lihapullia.
 – Kuddnäsissä oltiin hyvin moderneja sillä tavalla että lapsia ja aikuisia pidettiin samanarvoisina, sanoo Holm. –Täällä lapset saivat istua ruokapöydässä ruokailemassa vanhempiensa kanssa, mikä nyt tänä päivänä on meistä ihan tavallista, mutta mikä oli tavatonta 1800-luvulla. Yleensä tuohon aikaan lapset söivät palvelusväen kanssa kunnes oppivat käyttämään veistä ja haarukkaa.
 Kanelinmakuisia herkkuja
 Topeliusten perheessä ruuan valmistivat piiat. Heitä oli kaksi, toinen ruotsinkielinen, toinen puhui äidinkielenään suomea. Perhe oli ruotsinkielinen, mutta Topeliukset halusivat että lapset oppivat myös suomen kieltä.
 Nella Nuora / Yle
 Ruoka tehtiin puuhellalla. Keittiössä Laura Holm esittelee Topeliusten aikaisia esineitä, lettu-ja munkkipannun sekä vanhanaikaisen vohveliraudan.
 – Vohveleitten kanssa syötiin vaikka vattuhilloa tuolta oman pihan vadelmista.
 Herkuissa piti olla paljon kanelia. Nuori Topelius rakasti myös marjoja. Melkein päivittäin hän on kirjannut päiväkirjaansa, miten käy puutarhassa syömässä viinimarjoja ja karviaisia.
 Nella Nuora / Yle
 Salongissa perheen äiti otti vastaan vieraita. Nautittiin kahvia, teetä, jäätelöä, mansikka-ja karviaismarjahilloa ja punssia. Hieman vanhempana Topelius itse piti erityisesti sherrystä.
 Monikäyttöinen pakaritupa
 Pihapiirissä sijaitsevassa pakarituvassa valettiin kynttilöitä ja leivottiin. Ruisreikäleivän muottikin on vielä tallella. Holm osoittaa ylös.
 – Leivät laitettiin tuonne orteen kuivumaan.
 Perheen isä,  Zacharias Topelius vanhempi  oli piirilääkäri. Leivontapöydällä hän joskus teki ruumiinavauksia ja pieniä leikkauksia.
 Nella Nuora / Yle
 Miten pöytä putsattiin?
 – No, toivon mukaan tarkasti, hymähtää Holm. –Tuohon aikaanhan ei bakteereista ja sen sellaisesta niin kovin hyvin tiedetty.
 Nella Nuora / Yle
 Topeliuksen perheen jälkeen oli Kuddnäsillä useita eri omistajia. Se toimi jonkin aikaa myös vaivaistalona.
 Museoksi Kuddnäs muutettiin 1934. Talo kunnostettiin ja muutettiin alkuperäiseen asuunsa Topeliuksen lastenlasten muistikuvien mukaan. Huonekalut ja tavarat palautettiin vanhoille paikoilleen.
 Nella Nuora / Yle

Topeliuksen paakarituvan pöydällä piiat leipoivat leipää ja lääkäri-isä teki ruumiinavauksia


Summary: Helsingin Sanomat kertoi sunnuntaina tapauksesta, jossa Helsingin poliisin seksuaalirikostutkinnassa työskennellyt poliisi oli aloittanut suhteen tutkimansa rikoksen uhrin kanssa.

Helsingin poliisilaitos on irtisanonut sopimattomasti käyttäytyneen poliisin.
 Poliisin tiedotteen mukaan  irtisanottu poliisi työskenteli rikostutkijana Helsingin poliisilaitoksen Rikostutkintayksikössä seksuaalirikoksia tutkivassa toiminnossa.
 Henkilön hallinnassa olevilta laitteilta löytyi laitonta materiaalia. Lisäksi poliisilaitos katsoi hänen olleen kyseenalaisessa yhteydessä Helsingin poliisin tutkiman rikoksen uhriin.
 – Kun tämä kyseenalainen yhteys rikoksen uhriin tuli esimiesten ja poliisilaitoksen johdon tietoon, saatettiin asia välittömästi poliisirikostutkintaan. Kun esitutkinnan kautta varmistui, että asiassa on syytä epäillä rikosta, aloitettiin henkilön osalta virkamiesoikeudellinen käsittely. Tämän lopputuloksena henkilö irtisanottiin 18. kesäkuuta, toteaa tiedotteessa poliisilakimies  Kari Rauramaa  Helsingin poliisilaitoksen Oikeusyksiköstä.
 Irtisanominen on riitautettu ja asia on hallinto-oikeuden käsittelyssä.
 Käräjäoikeus on antanut henkilölle 25 päiväsakon tuomion, mutta tuomio ei ole lainvoimainen.
 HS: Poliisi solmi suhteen seksuaalirikoksen uhrin kanssa
 Poliisi  kertoo Twitterissä , että tapaus liittyy  Helsingin Sanomissa sunnuntaina julkaistuun uutiseen .
 Helsingin Sanomat kertoi laajasti tapauksesta, jossa Helsingin poliisin seksuaalirikostutkinnassa työskennellyt poliisi oli aloittanut suhteen tutkimansa rikoksen uhrin kanssa.
 HS:n mukaan poliisi tiesi, että uhri oli joutunut tunnetun seksuaalirikollisen hyväksikäyttämäksi, ennen kuin aloitti tämän kanssa suhteen. Lisäksi lehti kertoo, että saman poliisin hallusta löytyi myöhemmin kuvia ja videoita, joissa käytetään alaikäisiä seksuaalisesti hyväksi.
 Helsingin Sanomien haastattelema mies kertoo jutussa verraten yksityiskohtaisesti suhteestaan sittemmin irtisanottuun poliisiin. Mies kertoo halunneensa puhua kokemuksistaan, jotta hyväksikäytön uhrit osaisivat hakea ammattiapua.
 Helsingin Sanomien jutussa kerrotaan myös, että nykyisin eläkkeellä oleva rikosylikonstaapeli vei miehen kertomat tiedot viipymättä eteenpäin, jolloin tapahtumien selvittäminen käynnistyi.
 Poliisikomentaja pohtii toiminnan muuttamista
 Helsingin poliisilaitoksen poliisikomentaja  Lasse Aapio  ottaa tapahtuneeseen kantaa  Twitterissä . Hän kiittää eläkkeellä olevaa rikosylikonstaapelia esimerkillisestä toiminnasta, joka mahdollisti tapahtuneen selvittämisen.
 Aapio myös pohtii, miten epäasiallista toimintaa voisi estää jatkossa.
 – Tarvitaanko seksuaalirikostutkijoille tai poliiseille laajemmin psykologisia testejä? Onko poliisin koettua epäasiallisesta toimintaa riittävän helppo tuoda esiin organisaation sisä- ja ulkopuolella, Aapio kysyy.
 Yhtenä ratkaisuna Aapio kertoo laajentaneensa työsuojelupäällikön toimenkuvaa niin, että tämä toimii myös eettisten asioiden yhteyshenkilönä.
 – Häneen voi ottaa yhteyttä kaikissa luottamuksellisissa asioissa, jotta ne otetaan puheeksi ja ratkaistavaksi varhain ja matalalla kynnyksellä.
 Juttua päivitetty 24.10. kello 13.30 lisäämällä Lasse Aapion kommentit asiaan.
 Juttua päivitetty 24.10. kello 12.00 lisäämällä tieto, että poliisi vahvistaa irtisanotun poliisin tapauksen liittyvän Helsingin Sanomien juttuun. Lisäksi jutusta poistettiin tuomion päivämäärä.

Helsingin poliisilaitos irtisanoi poliisin sopimattoman käytöksen takia – henkilö oli "kyseenalaisessa yhteydessä" rikoksen uhriin


Summary: Liveroolipelaaminen toimii myös poliittisen vaikuttamisen välineenä. Palestiinan tilannetta simuloivan larpin jälkeen valtaosa pelaajista koki ymmärtävänsä nationalismia aiempaa paremmin.

Yli 100 vuotta vanha vuokrahuvila Vesijärven rannalla Lahdessa on muuttunut Lyronin Esoteeriseksi Akatemiaksi. Se on maaginen yliopisto 1950-luvun Ranskassa.
 Paikalla on 50 larppaajaa eri puolilta Suomea. Viikonlopun ajaksi he asettavat omat persoonansa syrjään ja muuttuvat hahmoiksi: taikakoulun oppilaiksi ja opettajiksi, joilla on oma tunne-elämä ja henkilöhistoria. Jokainen pelaaja voi teoillaan vaikuttaa pelin käänteisiin ja lopputulemaan.
 33-vuotias  Janina Kahela  on larpin pelinjohtaja. Hän koordinoi hahmoja ja pitää maailman koossa.
 – Kaksi pelaajista toivoi hahmoilleen sisaruskitkaa. Yhdistin heidät ja annoin raamit riidan syille, Kahela valottaa pelinjohtajan tehtävää.
 Janina Kahela järjestää larppeja myös lapsille. Moni ujo, ehkä kiusattukin lapsi on löytänyt harrastuksen kautta kavereita, joilla on samoja mielenkiinnon kohteita. Kahela uskoo, että lapset uskaltavat hahmojen kautta tuoda itsestään esiin piirteitä, joita he koulussa kätkevät. Janne Nykänen / Yle
 Yli puolet elämästään larpannut Kahela kertoo, että immersiivisissä larpeissa pelaajan keho tuntee hahmonsa tunteet aidosti. Jos hahmo onnistuu jossain, kehossa hyrräävät endorfiinit. Samalla tavalla keho vuodattaa kyyneleitä, kun hahmo suree.
 Voimakkaimmillaan pelikokemus voi jopa muuttaa arkiminän maailmankuvaa tai ainakin lisätä ymmärrystä toisin ajattelevia kohtaan. Äärimmäinen esimerkki voisi olla rasistisen hahmon pelaaminen.
 – Hahmoissa joutuu miettimään, miksi he tekevät niin kuin tekevät. Jos pelaan hahmoa joka suhtautuu pahansuovasti toisiin, joudun pohtimaan, mitkä hahmon kokemukset ja palat menneisyydessä aiheuttavat käyttäytymisen, Janina Kahela sanoo.
 Entä jos vieras kansa miehittäisi Suomen?
 Vieraaseen maailmaan astuminen larpissa voi toimia poliittisen vaikuttamisen välineenä.
 Ville-Eemeli Miettinen  osallistui 2016 Halat hisar -peliin. Halat hisar oli suomalaisten ja palestiinalaisten roolipelaajien yhteistuotanto, joka pelattiin Suomessa kahdesti.
 Larppi kirjoitettiin vaihtoehtoiseksi historiaksi, jossa ugrilainen kansa on miehittänyt Suomen ja suomalaiset elävät arkeaan miehityshallinnon lujassa otteessa. Peli simuloi Palestiinan ja Israelin tilannetta.
 Miettisen pieni avustajan rooli oli olla keksityn Uralin puolustusvoimien sotilas. Larpissa sotilaat pitivät yllä miehittäjähallinnon tiukkaa kuria muun muassa järjestämällä tupatarkastuksia ja huolehtimalla, että kantasuomalaiset noudattavat ulkonaliikkumiskieltoa.
 – Olin kasvoton pahis. Vaikka roolini oli kiusata, töniä ja pomottaa pelin hahmoja, en siitä itse tietenkään nauti. Se oli henkisesti rankkaa.
 Larpin tunneheittäytyminen vaatii paljon luottamusta kanssapelaajiin, Ville-Eemeli Miettinen sanoo. Verisimpiä riitoja on helpointa pelata parhaiden ystävien kanssa. Voimakas kohtaus puretaan vastapelaajan kanssa pelin jälkeen keskustelemalla. Janne Nykänen / Yle
 Larpin jälkeen pelaajat keskustelivat, miltä kohtaukset tuntuivat. Sotilashahmo opetti satoihin larppeihin osallistunutta Miettistä ymmärtämään Israelin ja Palestiinan tilannetta monisävyisemmin.
 – Ymmärrän sosiaalista painetta ja kaoottisia tilanteita. Ihminen on harvoin julma itsensä iloksi, ja aikeet ovat usein hyväntahtoiset tai neutraalit.
 Halat hisariin osallistui myös Jyväskylän yliopiston tutkijatotohtori  Jonne Arjoranta . Hän pelasi alistetun suomalaisvähemmistön edustajaa. Arjoranta kokee, että hänen suhtautumisensa nationalismiin on pelin jäljiltä monitahoisempaa ja hienovaraisempaa.
 Larpissa pääsee kiinni kysymykseen, miltä itsestä tuntuisi hahmon tilanteessa. Jos väkivallalla uhkaava sotilas tulee, ja olen itse voimaton, miten reagoin?
 – Dokumenttielokuva Palestiinasta sisältää paljon faktaa, mutta kokemus arkisista tilanteista ei välity samalla tavalla kuin larpissa, Arjoranta kuvailee.
 Arjoranta kirjoitti yhdessä Itä-Suomen yliopiston tutkijan  Sonja Pölläsen  kanssa Halat hisarista  tutkimusartikkelin , joka julkaistiin viime kesänä.
 Pelin reilusta 50 osallistujasta yli 70 prosenttia kertoi pelin jälkeen ymmärtävänsä nationalismia paremmin. Reilusti yli puolet sanoi larpin vaikuttaneen heidän poliittisiin mielipiteisiinsä.
 Vuonna 2013 ja 2016 pelattu Halat hisar oli larppi, jossa Suomessa on samankaltainen tilanne kuin Palestiinassa. Pelin avulla haluttiin tutkia, millaisia kokemuksia oman kotimaan miehitystilanne aiheuttaa. Kuva on vuoden 2016 Halat hisarista. Tuomas Puikkonen
 Larppi opetti puhumaan yleisölle
 Palataan velhokouluun 50-luvun Ranskassa. Larpin alettua pelin särkymistä varjellaan tarkoin. Myös paikalle saapunut Yle on kirjoitettu peliin mukaan. Edustamme velhomediaa.
 Ville-Eemeli Miettinen ja Janina Kahela ovat vierailumme ajan omat itsensä. Larp-termein he ovat off-game.
 Kahela pelaa yliopiston etäistä rehtoria, jota oppilaat pelokkaasti välttelevät. Miettinen on professori, yksi koulun opettajista.
 Pelissä eletään toisen maailmansodan jälkeistä aikaa ja käsitellään sodan taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Löyhästi Harry Potter -kirjasarjaan pohjautuva fantasiamaailma antoi vapaat kädet tarinalle, joka ei ole oikeaan historiaan sidottu.
 – Voimme keksiä, mitä velhomaailmassa tapahtui silloin. Emme joudu tarkistamaan jokaista yksityiskohtaa historiankirjoista, vaikka paljon niihin pohjaammekin, Kahela selittää.
 Kun peli on ohi, täytyy hahmokin jättää. Silti larpin kokemukset ja kohtaukset voivat resonoida voimakkaasti pelaajan arkielämässä.
 – Vuosia sitten pelasin erään ryhmittymän johtajaa. Pystyin hahmossa puhumaan monikymmenpäiselle yleisölle vakuuttavasti. Nyt koen pystyväni myös omana itsenäni puhumaan niin, että kaikki kuuntelevat ja ovat ihan hiljaa, Janina Kahela kertoo.

Kokeneet larppaajat kertovat, kuinka roolipelaaminen muuttaa omaa persoonaa: nykyään kaikki kuuntelevat hiljaa, kun Janina Kahela puhuu