Summary: Tutkijatohtori Anu Kinnusen väitöskirja tarkastelee suomalaisten sinkkujen tämänhetkistä tilaa. Yksinasuvia on etenkin Pohjoismaissa vuosi vuodelta enemmän.

Suuri osa suomalaisista elää ilman parisuhdetta ja yksinelävien määrä on lisääntynyt viime vuosina. Erityisen paljon yksinasuvia on Pohjoismaissa, Suomi mukaan lukien.
 Sinkkujen määrän lisääntyminen juontuu useista tekijöistä. Yhdeksi osatekijäksi väitöskirjatutkija, diplomi-insinööri  Anu Kinnunen  Tampereen yliopistosta esittää individualistisen, yksilöllisen kulttuurin nousun sekä siihen liittyvän tarpeen ja halun pitää oma arki omissa käsissä. Toisaalla perinteinen parisuhdenormatiivisuus näkyy samanaikaisesti parisuhteen arvostuksena, ja parisuhdetta pidetään usein yhä oikeana tapana elää aikuiselämää.
 — Sinkkumiesten kertomuksissa esiintyi paljon parisuhdenormatiivista ajattelua. Etenkin niiden kohdalla, joilla ei vielä ollut kokemuksia parisuhteesta, välittyi myös pelkoa siitä, että tämä tärkeä kokemus jää heiltä kokonaan kokematta. Sinkkuuteen kytkeytyi miesten tarinoissa tuntemuksia ulkopuolisuudesta ja kelpaamattomuudesta. Osalla miehistä nämä tuntemukset olivat alkaneet jo nuoruusiällä, Kinnunen kertoo tiedotteessaan.
 Yksinasuvilla on mediassa viihdearvoa, mutta aiheen teemat politisoituvat huonosti
 Kinnusen mukaan politiikassa menestyvät herkemmin muut kuin yksinelävien teemat: sinkkuuden teemat politisoituvan huonosti. Yksinasuvilla on mediassa viihdearvoa ja heidän ympärille rakennettujen tosi-tv-sarjojen raportointi ylittää lehdistön uutikynnyksen, mutta aiheen tärkeämmät teemat jäävät helposti käsittelemättä.
 Vastentahtoinen yksinäisyys voi aiheuttaa monenlaisia terveysongelmia. Unsplash/Christian Ehrfurt
 – Lehdistössä sinkkuutta määritetään yhä pitkälti parisuhteen puuttumisen kautta. Keskiössä on toive parisuhteesta, ja sinkkuus esitetään usein joko (yleensä naisten) kasvutarinana tai ylikorostetun seksuaalisena parinetsimisenä.
 Vastentahtoinen sinkkuus on myös terveysriski
 Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että etenkin miesten kokema vastentahtoinen parisuhteettomuus on myös terveys- ja hyvinvointiriski: kumppania toivovilla sinkkumiehillä on muita sinkkuja enemmän psyykkisiä oireita, kuten ylirasittuneisuutta, painajaisia ja ahdistuneisuutta. Pitkällä aikavälillä parisuhteettomuus ennustaa miehillä myös aikaisempaa kuolemaa.
 — Sinkkunaiset ovat merkittävästi sinkkumiehiä onnellisempia. Mikäli sinkkunainen kokee yksinäisyyttä, laskee onnellisuus kuitenkin rajusti. Sinkkumiehillä onnellisuutta lisäsi erityisesti hyvä terveys ja liikunnallisuus.
 Anu Kinnusen sosiaali- ja terveyspolitiikan alaan kuuluva väitöskirja  Sinkkuus Suomessa: Monimenetelmäinen tutkimus parisuhdenormatiivisuudesta ja hyvinvointitekijöistä  tarkastetaan julkisesti Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnassa perjantaina 19. marraskuuta.
 Minkälaisia ajatuksia uutinen herätti? Voit keskustella aiheesta 12. marraskuuta kello 23:een asti!
 Lue aiheesta lisää:
 Sisko Savonlahden kolumni: Tinder-limbo sai minut vihaamaan itseäni – ja muita
 Parikymppinen Joanna Lehto meni sänkyyn Temppareissa ja siitä alkoi slut-shaming – nainen saa vihapostia seksistä, vaikka on sinkku
 Sinkkuus on siistiä ja siitä pitäisi puhua enemmän, sanovat Janita Autio ja Arttu Mustonen – entiset lestadiolaiset päätyivät melkein kihloihin

Etenkin miesten vastentahtoinen sinkkuus voi johtaa lyhyempään elinikään — väitöskirja tutkii suomalaisten yksiasuvien hyvinvointia ja parisuhteisiin liitettäviä normeja


Summary: Oppositiosta on tällä viikolla vaadittu Suomen lainsäädännön päivittämistä, jolla voitaisiin varautua, jos Puolan tilanne toistuisi meillä.

Eduskunta kokoontuu viikoittaiseen tapaan kyselytunnille, jossa oppositio kysyy ja hallitus vastaa. Tällä viikolla esillä on ollut erityisesti  kaoottinen tilanne Valko-Venäjän ja Puolan välisellä rajalla.
 Yle näyttää eduskunnan kyselytunnin suorana kello 16. Kyselytunnin sisältö päivitetään tähän artikkeliin.
 Rajalle on tullut tuhansia siirtolaisia, jotka pyrkivät Euroopan unionin alueelle. EU:n ja Suomen mukaan kyse on Valko-Venäjän hybridioperaatiosta, jolla se protestoi vuoden 2020 presidentinvaalien jälkeen maalle määrättyjä pakotteita.
 Tilanne on herättänyt huolta myös Suomessa. Kokoomus esitti tällä viikolla, että Suomeen luotaisiin nopeasti laki, jolla turvanpaikanhakua voitaisiin rajoittaa ja estää tilapäisesti.
 Saksalaisen  Die Welt -lehden  torstaina kertoman mukaan Valko-Venäjän ja Puolan rajalla olevien siirtolaisten pääkohteita olisivat Saksa ja Suomi. Tietonsa lehti perustaa haltuunsa saamaan Euroopan komission salaiseen asiakirjaan.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.)  aiemmin kertoman mukaan  Suomella on jo olemassa lainsäädäntöä, jonka avulla raja voidaan tarvittaessa sulkea väliaikaisesti, jos Puolan tilanne uhkaisi toistua meillä.
 Lisää aiheesta:
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset
 Haavisto tilanteesta Puolan rajalla: Suomi voisi sulkea rajansa väliaikaisesti hybridiuhkan vuoksi
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Kansanedustajat haluavat keinoja vastata Puolan rajan kaltaiseen tilanteeseen Suomessa – kokoomuksen Risikko: Rajojen sulkeminen mahdolliseksi

Katso suorana klo 16: Nouseeko tilanne Puolan rajalla aiheeksi eduskunnan kyselytunnilla?


Summary: Supermetrics-yhtiön perustaja myi osan nopeasti kasvaneesta yrityksestään viime vuonna. Halu tehdä omaa työtä fiksummin loi tuotteen, josta oli muillekin hyötyä.

Eihän työ voi olla tällaista, lukujen kopioimista paikasta toiseen. Tähän täytyy olla joku tehokkaampi keino.
 Tästä ajatuksesta sai alkunsa helsinkiläisen  Mikael Thunebergin  yritys Supermetrics yksitoista vuotta sitten.
 Valtiotieteitä Helsingin yliopistossa opiskellut Thuneberg työskenteli Sulake-yhtiössä, joka tunnettiin taannoin muun muassa virtuaalimaailma Habbo Hotelista.
 Thunebergin tehtävä oli analysoida yhtiön asiakkaiden markkinointipanostuksia. Lukuja analysoidakseen hän keräsi niitä käsin eri lähteistä yhteen Excel-tiedostoon - ja turhautui.
 Kun Thuneberg etsi googlaamalla ratkaisua ongelmaansa, hän päätyi keskustelupalstalle. Siellä Googlen edustaja kysyi, osaisiko joku koodata ratkaisun, joka yhdistäisi yhtiön tuotteen kilpailija Microsoftin Excel-taulukkolaskentaohjelmaan.
 Se oli juuri sama ongelma, jonka kanssa Thuneberg tuskaili.
 – Halusin automatisoida lukujen keräämistä ja onnistuin tekemään sen hyvin, hän kertoo.
 Palkkioksi hän sai Googlen t-paidan. Lisäksi yhtiön edustaja kertoi Thunebergin kehittämästä rajapintaratkaisusta blogissaan.
 "Ei bisnestaustaa, eikä ymmärrystä teknologiasta"
 Kävi ilmi, että moni muukin oli paininut saman copy-paste-ongelman kanssa. Thuneberg perusti toiminimen, jonka avulla hän alkoi myydä työkalua, joka keräsi automaattisesti markkinointidataa esimerkiksi sosiaalisen median alustoilta Exceliin tai Googlen datankäsittelysovelluksiin. Se herätti paljon kiinnostusta, ja liiketoiminta tuotti alusta asti voittoa.
 Ensimmäiset viisi vuotta Thuneberg pyöritti yritystään yksin. Toiminimi vaihtui muutaman vuoden jälkeen osakeyhtiöksi. Työ oli usein yksinäistä ja stressaavaa.
 – Meni ihan hyvin, mutta ei tämä ollut mikään kasvubisnes.
 Lähtökohta yrittäjyyteen oli hänen oman arvionsa mukaan “vähän huono”.
 – Tarkoitus ei ollut tehdä mitään ihmeellistä bisnestä. Ei ollut bisnestaustaa tai ymmärrystä teknologiasta.
 – Tavoitteena oli elättää itseni yrityksellä, ettei tarvitsisi laittaa aamulla herätyskelloa soimaan.
 Liikevaihdosta vain prosentti Suomesta
 Vuonna 2015 alkoi tapahtua. Google julkaisi uuden tuotteen ja pyysi Thunebergiä kehittämään siihen lisäosan datan keruuta varten.
 – Olin ensimmäisiä joka teki sen, ja se osoittautui isoksi menestykseksi.
 Siitä alkoi Supermetricsin kasvu ja ensimmäisen työkaverin palkkaaminen.
 – En ollut vetänyt aiemmin pientäkään tiimiä. Pelotti, miten se sujuu, ja mietin, voiko tästä tulla mitään, Thuneberg kertoo.
 Aluksi hän palkkasi vain koodaajia, sillä tuote tuntui myyvän itse itsensä.
 – Nopeasti tajusin, että ehkä markkinointi, myynti ja henkilöstöhallinto ovat ihan hyödyllisiä, hän naurahtaa.
 Nyt Thunebergin ei enää tarvitse tehdä töitä yksin, sillä yhtiössä on yli 200 työntekijää. Suurin osa työskentelee Suomessa, vaikka liikevaihdosta vain prosentti tulee kotimaasta.
 Supermetricsin asiakkaat ovat alusta saakka olleet ympäri maailmaa. Myös työntekijöistä suurin osa on ulkomaalaisia, Mikael Thuneberg kertoo.  Benjamin Suomela / Yle
 Helsingin lisäksi Supermetricsillä on toimistot Vilnassa, Dublinissa ja Atlantassa. Asiakkaita on 17 000, joukossa isoja yrityksiä, kuten Google, Walmart, Dyson ja BBC, Thuneberg kertoo.
 Yhtiön liikevaihto oli viime vuonna yli 24 miljoonaa euroa, ja liikevoittoa siitä jäi yli kolmannes.
 Pääomasijoittajilta osaamista ja kokemusta
 Hurjan kannattavuuden takia Supermetrics ei olisi tarvinnut ulkopuolisia sijoittajia, mutta heidän kauttaan yhtiö on saanut hyviä neuvoja kokeneemmilta yrittäjiltä, Thuneberg sanoo.
 Viime vuonna yhtiö sai pääomasijoittajilta 40 miljoonaa euroa. Thuneberg myi osan yhtiöstään. Verotettavaa pääomatuloa kertyi yli 24 miljoonaa euroa.
 Yritystä hän ei perustanut rahan takia, mutta osan osakkeista myymisessä on ollut myös itsekäs motiivi, Thuneberg sanoo. Olo on nyt turvatumpi, kun osa kasvuyhtiön arvosta on tilillä tallessa. Mihin hän aikoo rahat laittaa?
 – Tässä on hirveä kasvu päällä, en ole vielä ehtinyt miettiä. Ostin asunnon ja ehdittiin pikkaisen matkailla, mutta korona on rajoittanut sitä. Kun vetää bisnestä ja kasvattaa kolmea lasta, ei pääse mitään ihan hullua tekemään, Mikael Thuneberg sanoo.
 Veroja hän maksoi viime vuonna yli kahdeksan miljoonaa euroa. Se kuuluu hänen mukaansa asiaan.
 – Kivahan se on olla tukemassa tätä yhteiskuntaa. Suomessa me saadaan niin paljon julkiselta sektorilta: pystytään elämään tällaisessa maassa, jossa on turvallista ja koulutus on hyvä ja terveydenhuolto toimii. Kun näkee, että niillä rahoilla tehdään hyvää työtä, niin se on ihan oikein maksaa.
 Hän arvelee, että olisi säästänyt miljoonia, jos olisi siirtänyt yhtiönsä Luxemburgiin, niin kuin hänelle vuosia sitten ehdotettiin.
 – En siihen lähtenyt. Pärjään varmasti ihan hyvin niillä rahoilla, mitä minulle jää käteen verojen jälkeen.
 Listautuminen häämöttää
 Yrityksen osan myynti pääomasijoittajille viime vuonna oli Thunebergille vain välietappi. Hän ajatteli, että omistuksen muuttaminen osittain rahaksi vähentäisi unettomia öitä, mutta niin ei käynyt. Hänellä on edelleen enemmistöosuus yhtiöstä.
 – Kyllä tässä edelleen on aika stressi päällä. Se osoittaa, ettei se ikinä ollut raha joka motivoi, vaan halu tehdä asiat hyvin. Haluan, että asiakkaat ja työntekijät ovat tyytyväisiä.
 Seuraavaksi tavoitteena on listautuminen, mutta siihen menee vielä aikaa.
 – Ei sitä ole vielä konkreettisesti mietitty, mutta ulkopuolisetkin sijoittajat haluavat jossain vaiheessa exitin.
 Nyt yrityksessä keskitytään sujuvoittamaan prosesseja ja rakentamaan niin hyvää firmaa kuin mahdollista, Thuneberg sanoo. Kasvunäkymät ovat hänen mukaansa hyvät.
 Entä se Googlen t-paita, josta kaikki alkoi, onko se vielä tallessa?
 – Olen saattanut laittaa sen kierrätykseen, Thuneberg tunnustaa.
 – En silloin vielä tajunnut, miten merkittävä se olisi. Saattaa se olla tallessakin yhdessä paikassa, mutta en halua tarkistaa, elän mieluummin epätietoisuudessa, hän naurahtaa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Teknologia- ja peliyhtiöt tuottivat jälleen kovimman tulokärjen – hyöty verotietojen salaamismahdollisuudesta haihtui
 Psykologian tohtori kehitti stressiä mittaavan laitteen, myi osan yhtiöstä ja ampaisi suurituloisimpien joukkoon: "Rakennamme vielä isoja asioita"
 Hoivatilayhtiön myynti Belgiaan toi Oulun seudulle jättipotin ja nosti rakennusalan moniosaajan Timo Pekkarisen alueen verovertailun kärkeen
 Katso 1 000 nimen lista eniten tienanneista ja maakuntien suurituloisimmista – peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja takoi 93 miljoonan tulot

Mikael Thuneberg ratkaisi ärsyttävän copy-paste-ongelman ja nyt mies kuittasi 25 miljoonaa euroa – “Tarkoitus ei ollut tehdä mitään ihmeellistä bisnestä”


Summary: Syksyn ylioppilaskirjoituksissa parhaille pisteille pääsi kuudella laudaturilla ja kolmella eximialla. Kahdeksan laudaturia oli toisiksi paras tulos.

Helsingin Ressun lukion abiturientti  Adele Kujala  osasi odottaa menestystä tänä syksynä loppuun saattamistaan ylioppilaskirjoituksista. Lopullinen tulos, kuusi laudaturia ja kolme eximiaa, oli kuitenkin positiivinen yllätys.
 – Tosi moni aine oli alustavassa arviossa ihan siinä E:n ja L:n rajalla. Esimerkiksi pitkä saksa jäi vain pisteen päähän laudaturista, ja se vähän harmittaa. Mutta kokonaistulokseen olen tyytyväinen.
 Kujala valitsi pitkän saksan englannin rinnalle ala-asteella.
 – Minulla on ollut siinä aina huippukivat opettajat ja työskentely on ollut todella motivoivaa, joten halusin lukea sen loppuun asti. Lisäksi saksa on tukenut englannin ja ruotsin opiskelua.
 Ratsastus on Adele Kujalan ykkösharrastus. Hevosten seurassa on helppo unohtaa muut asiat. Adele Kujalan kotialbumi.
 Adele Kujala ei ole sulkenut vielä oikeastaan mitään uravaihtoehtoa kokonaan pois. Luonnontieteisiin erikoistunut abiturientti naurahtaa olevansa miltei yhtä lailla kiinnostunut myös oikeustieteestä, lääketieteistä ja mahdollisesti kauppatieteistä.
 – Nyt pitää vain yrittää miettiä, että mihin suuntaudun. Onneksi yliopistossakin voi opiskella monipuolisesti, hän toteaa.
 Tulevaisuuden suuntaansa Kujala pohtii muun muassa hevostallilla, josta on tullut rakas pakopaikka stressaavana lukioaikana.
 – Ratsastus on ykkösharrastukseni, ja hevosten seurassa on helppo unohtaa kaikki muut asiat.
 Kaksi muuta Ressun lukion abiturienttia ylsi tänä syksynä seitsemän laudaturin tulokseen. Koulussa on Kujalan mukaan hyvä henki. Se siivittää huipputuloksiin.
 – Opettajat luottavat oppilaisiin tosi paljon. He tietävät, että me hoidamme hommat ilman lisäpainostusta. Ilmapiiri on tosi kannustava ja kaikki auttavat toisiaan. Opimme myös toisilta opiskelijoilta ja selvitämme asioita yhdessä.
 Toiseksi paras sai eniten laudatureita
 Tampereen Klassillisen lukion ylioppilas  Jenni Kuisma  jäi toiseksi pisteissä, mutta kirjoitti eniten laudatureita. Niitä kertyi yhteensä kahdeksan.
 Kuisma kuuli opintomenestyksestään työpaikallaan haastattelua pyytämään tulleelta Ylen toimittajalta.
 – En ole vielä ehtinyt sisäistää asiaa, kun en ole päässyt Wilmaan. Mutta hyvältä tuntuu. Tavoitteeni eivät olleet erityisen korkealla, enkä olisi uskonut, että näin hyvin menee. Mutta näin nyt pääsi käymään, Kuisma tuumii.
 Opintomenestystään hän perustelee hyvällä valmistautumisella. Erityisiä opiskelumetodeja ei ollut käytössä.
 – Luin tosi paljon jo kurssin aikana, eli osasin asiat jo ennen kirjoituksia. Kirjoituksiin lukeminen ei sitten ollut enää juttu eikä mikään. Luulen, että se oli se suurin syy, miksi menestyin.
 Jenni Kuismalle kahdeksan laudaturin saavutus tuli täytenä yllätyksenä. Tulevaisuudessa hän haluaisi opiskella lääketieteitä. Matias Väänänen / Yle
 Ahkera opiskelija kertoo olleensa opiskelujen ohella jo viisi kuukautta töissä.
 – Opintojen loppuun jäi vain vähän kursseja. En osaa sanoa, kuinka paljon käytin aikaa opiskeluun, mutta mielestäni opiskelin liikaa. Vähemmälläkin olisi pärjännyt.
 Ylioppilasjuhlien lisäksi suunnitelmissa siintää lääkärin opinnot.
 – Lääkikseen haluaisin. Joko Helsinkiin tai Tampereelle, sitä en ole vielä päättänyt, Kuisma visioi.
 Lue aiheesta lisää:
 Onnea syksyn ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin ja millaisia arvosanoja Suomen lukioissa on kirjoitettu
 Valmistuva Juho Mettovaara opiskeli ison osan lukiosta etänä ja uskoo sen näkyvän tuloksissa
 Täältä näet syksyn 2021 ylioppilaskokeiden pisterajat – katso, minkä arvosanan sait ja miten muilla meni
 Anastassia Suhhareva, 20, koki lukion liian haastavaksi ja ammattikoulun liian helpoksi – mutta suorittikin lopulta molemmat samaan aikaan

Adele Kujala on syksyn paras ylioppilas huippupisteillä – Jenni Kuisma kirjoitti eniten laudatureita


Helsingin käräjäoikeus on tuominnut teknologiayhtiö Uroksen maksamaan takaisin Nordealle lähes seitsemän miljoonan euron velat korkoineen.
 Oikeus ratkaisi asian yksipuolisella tuomiolla, koska Uros ja sen pääomistaja  Jyrki Hallikainen  eivät vastanneet Nordean kanteisiin määräajassa.
 Velkasumma on yhteensä yli 6,7 miljoonaa euroa. Käräjäoikeuden mukaan Hallikainen vastaa siitä yhteisvastuullisesti Uroksen kanssa kolmen miljoonan euron edestä.
 Yksipuoliseen tuomioon ei voi hakea muutosta tavalliseen tapaan valittamalla. Vastaaja voi kuitenkin hakea takaisinsaantia eli uutta käsittelyä samassa tuomioistuimessa. Siihen pitää kuitenkin olla perusteltu syy.
 Käräjäoikeus tulee käsittelemään myös Valtiokonttorin ja Oulun Osuuspankin velkasaatavia yhtiöltä. Niitäkin on yli seitsemän miljoonan euron edestä.
 Lainojen maksamatta jättäminen on outoa, sillä yhtiö väittää tehneensä pelkästään vuosina 2017-2019 yhteensä yli 300 miljoonaa euroa liikevoittoa.
 Syyskuussa STT kertoi, että yhtiön kertomien suurten liikevoittojen takana ei todennäköisesti ole niitä vastaavaa todellista liiketoimintaa. Kun Uros kertoi vuonna 2018 tehneensä 120 miljoonan euron liikevoiton, vuoden päätteeksi konsernin kassa oli lähes tyhjä ja sillä oli 149 miljoonan euron myyntisaamiset. STT:n tietojen mukaan Uros ei tuolloin saanut missään vaiheessa merkittävää kassavirtaa tekemistään sopimuksista, vaan myyntisaamiset vain kerääntyivät ja jatkoivat kasvuaan.
 Suuri yleisö sai tietää oululaistaustaisesta Uroksesta maaliskuussa 2020, kun Tampereelle tämän vuoden joulukuussa valmistuva monitoimiareena nimettiin sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi. Viime kuun lopulla Tampereen monitoimiareenan hallitus päätti irtisanoa areenan nimisopimuksen teknologiayhtiö Uroksen kanssa epäselvyyksien takia. Päätöksen myötä areena jatkaa toimintaansa ainakin toistaiseksi aiemmalla nimellään Tampereen Kannen areena.
 Poliisi epäilee Urosta törkeästä avustuspetoksesta
 Viime viikolla kerrottiin, että Oulun poliisi epäilee teknologiayhtiö Urosta törkeästä avustuspetoksesta. Tutkinta liittyy Business Finlandin antamiin tukiin.
 Uros sai vuosina 2011–2013 lähes viiden miljoonan euron tuotekehityslainat ja 1,25 miljoonan euron avustuksen silloiselta Tekesiltä eli nykyiseltä Business Finlandilta. Uros on lähes kymmenen vuoden aikana maksanut Business Finland -lainoistaan vain korkoja ja yhtiö sai Business Finlandin mukaan miljoonien eurojen kehityslainat ja avustukset väärillä ja salailluilla  tiedoilla . Jo pelkkä lainojen maksamatta jättäminen on outoa, sillä yhtiö väittää tehneensä pelkästään vuosina 2017–2019 yhteensä yli 300 miljoonaa euroa liikevoittoa.
 Viime vuoden lopulla Business Finland määräsi rahat välittömästi takaisin maksettavaksi. Uros on valittanut asiasta Helsingin hallinto-oikeuteen.
 Lue lisää:

 Missä ovat Uroksen miljoonat? Ylen selvitys paljastaa vain joukon tyhjiä yhtiöitä ja laajan veroparatiisien käytön

 Uros sai suomalaisen ministerin, jääkiekkoseuran, yliopiston ja kaupungin sen puhemiehiksi – selvitimme, millaisia kauppoja se teki

Oikeus määräsi teknologiayhtiö Uroksen maksamaan Nordealle lähes seitsemän miljoonan euron velat korkoineen


Summary: Saksalaislehden jutusta ei käy ilmi, miten EU on selvittänyt Valko-Venäjällä tai raja-alueella olevien ihmisten päämääriä.

Saksalaisen  Die Welt -lehden  mukaan Valko-Venäjän ja Puolan rajalla olevien siirtolaisten pääkohteita olisivat Saksa ja Suomi.
 Tietonsa lehti perustaa haltuunsa saamaan Euroopan komission salaiseen asiakirjaan.
 Tuhansia pääosin Lähi-idästä saapuneita  siirtolaisia on jäänyt jumiin  Puolan ja Valko-Venäjän väliselle rajalle. Puola ei päästä heitä maahan hakemaan turvapaikkaa.
 Die Weltin jutusta ei käy ilmi, miten EU on selvittänyt Valko-Venäjällä tai raja-alueella olevien ihmisten päämääriä.
 EU pitää Puolan rajan tilannetta Valko-Venäjän hybridioperaationa, jonka tavoitteena on painostaa unionia luopumaan Valko-Venäjälle asetetuista pakotteista.
 Ihmissalakuljettajia ja lentoyhtiöitä mukana kuviossa
 Die Weltin mukaan EU-dokumentissa kerrotaan, että ihmissalakuljettajat kyyditsevät siirtolaisia Puolan läpi Saksaan vuokratuilla autoilla. Suurin osa kiinnisaaduista ihmissalakuljettajista on kotoisin Lähi-idän alueelta ja he asuvat Saksassa. Pidätettyjen joukossa on myös Alankomaissa asuvia henkilöitä.
 Asiakirjan mukaan valkovenäläinen lentoyhtiö Belavia ja turkkilainen Turkish Airlines kuljettavat yhteistyössä siirtolaisia Istanbulista Minskiin 4–7 lennolla viikossa. Siirtolaisia saapuu Valko-Venäjälle myös Dubain kautta Fly Dubain päivittäin operoimilla lennoilla. Syyrialainen Cham Wing Airlines ilmeisesti järjestää tilauslentoja Damaskoksesta Minskiin.
 Valko-Venäjä on kuljettanut siirtolaisia Minskistä Puolan rajalle.
 Die Weltin mukaan EU:n asiakirjassa arvioidaan, että Viron ja Latvian rajan lähellä sijaitsevasta venäläisestä Pskovin lentoasemasta saattaisi tulla uusi reitti ihmissalakuljettajille. Sinne voitaisiin järjestää lentoja Valko-Venäjältä, Turkista ja Egyptistä. Lentoasemalta siirtolaiset voisivat pyrkiä Baltian maiden kautta EU-alueelle.
 Irakilaiset olivat viime vuonna Suomen kolmanneksi suurin väestöryhmä.  Tilastokeskuksen mukaan  irakilaistaustaisia asuu Suomessa liki 15 000.
 Die Weltin näkemästä asiakirjasta uutisoi ensin  Ilta-Sanomat.
 Lisää aiheesta:
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalla pelataan kylmää poliittista peliä ihmisillä – väänsimme rautalangasta, mistä monimutkaisessa kriisissä on kyse

Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan


Summary: Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtaja Tomi Lounema oli kokenut, että painetta suojamaskien hankkimiseksi tuli ministerireittiä pitkin jopa tasavallan presidentiltä Sauli Niinistöltä.

Keskusrikospoliisi on luovuttanut tietoja Huoltovarmuuskeskuksen johtajia koskeneesta rikostutkinnasta. Esitutkinta-aineistosta selvää, että Huoltovarmuuskeskuksen johto toimi maskikauppoja tehdessään valtavien poliittisten paineiden alla keväällä 2020.
 KRP on salannut osia esitutkinta-aineistosta. Salauksia on tehty myös Huoltovarmuuskeskuksen (HVK) pyynnöstä.
 Salaukset koskevat entisten HVK:n johtajien sähköpostilaatikoista otettuja viestiketjuja, viestejä tai niiden osia. Huoltovarmuuskeskus katsoo, että viestit sisältävät salassa pidettävää tietoa liittyen poikkeusoloihin varautumiseen ja varmuusvarastoihin.
 Myös se on salassa pidettävää tietoa, mitä HVK:lla aiemmin on ollut varmuusvarastossa ja miksi.
 Viestiketjuihin on osallistunut muun muassa työ- ja elinkeinoministeriön virkamiesjohtoa. Myös maskeja Huoltovarmuuskeskukselle toimittaneen liikemies  Onni   Sarmasteen  kanssa käytyä viestittelyä on salattu. Sarmastetta epäillään törkeästä petoksesta maskikaupoissa.
 Vahva poliittinen paine kiireellisiin ostoihin
 Huoltovarmuuskeskuksen silloinen johtaja  Tomi Lounema  kertoi kuulustelussa, että 26. maaliskuuta 2020 ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) oli lähettänyt hänelle sähköpostin, jossa Haavisto kertoi olevansa päivittäin yhteydessä tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  kanssa, joka oli ilmaissut huolensa suojainhankinnoista. Lounemalle oli syntynyt käsitys, että Haavisto toimi presidentin viestinsaattajana HVK:lle.
 Louneman kertoman mukaan huhtikuun alussa perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) oli esittänyt vahvaa epäluottamusta HVK:lle siitä, että hankintoja ei ole saatu käyntiin. Kiuru oli Louneman mukaan ilmoittanut, että vastuu ja hankinnat kuuluvat kokonaisuudessaan HVK:lle.
 Lounema kertoi ihmetelleensä palaverin jälkeen työ- ja elinkeinoministeriön osastopäällikölle  Antti Neimalalle , miten tietämätön ministeri Kiuru on siitä, että kenen hankintoja pitäisi tehdä. Louneman mukaan Kiuru ei tunnistanut sitä, että hänen hallinnonalansa toimijoiden kuuluisi tehdä hankintoja eikä HVK:n.
 Lounema kertoi myös osallistuneensa 3. huhtikuuta presidentin ja valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittisen ministerivaliokunnan kokoukseen, joka toteutettiin videopalaverina.
 – Tasavallan presidentti oli kiukkuinen hallinnon hitauteen ja saamattomuuteen. Tilanne oli kriittinen ja vakava, koska terveydenhuollossa ei kohta olisi ollut enää suojaimia. Ministeri Kiuru esitti asian siten, että heillä asiat STM:ssä on hyvin, mutta hitaus suojainhankinnoissa johtuu HVK:sta, kuvaili Lounema poliisille.
 Asia selviää esitutkintamateriaaliin kuuluvasta kuulustelupöytäkirjasta.
 Syyttäjä: HVK:n johto ei rikkonut lakia
 Syyttäjä päätti marraskuun alussa, että  Huoltovarmuuskeskuksen entisiä johtajia vastaan ei nosteta syytteitä  kevään 2020 maskikaupoista. Luottamusaseman väärinkäyttämisestä oli Louneman lisäksi epäiltyinä kaksi muuta johtajaa.
 Syyttäjän mukaan paine hankkia suojaimia oli valtava kun HVK:n työntekijöille oli välitetty selkeä viesti siitä, että suojaimia on saatava tai muuten terveydenhuolto kaatuu ja se voi johtaa kuolemiin.
 Rikoksesta epäillyt saattoivat syyttäjän mukaan olla perustellusti siinä käsityksessä, että toiminta oli sosiaali- ja terveysministeriön edun ja tahdon mukaista, vaikka hankintamenettelyssä tapahtui virheitä. Näissä olosuhteissa tehdyt päätökset eivät syyttäjän mukaan ylittäneet syytekynnystä.
 Huoltovarmuuskeskus osti maskeja miljoonilla euroilla
 Huoltovarmuuskeskus sopi keväällä 2020 noin 5 miljoonan euron hengityssuojainkaupoista ulosottovelkaisen Sarmasteen kanssa. Maskeja saatiin luvattua vähemmän, eikä niitä voinut käyttää sairaaloissa.
 Toimitusjohtaja Lounema erosi maskikauppojen epäselvyyksien vuoksi huhtikuussa 2020.  Lounema pahoitteli  tuolloin sitä, että kriisitilanteessa ja kovassa kiireessä ei ehditty tehdä tarpeeksi kattavaa taustaselvitystä kaupan osapuolista.
 Maskikauppoihin osallistuneet ja johtoryhmään kuuluneet hallintojohtaja  Asko Harjula  ja perustuotanto-osaston johtaja  Jyrki Hakola  irtisanottiin toukokuussa 2020 , koska hankinnoissa ei ollut noudatettu hankintalakia, keskuksen sisäistä ohjeistusta eikä hyvää tapaa.
 Lue myös:
 Analyysi: Pääministeri antoi pikapotkut huoltovarmuusjohtajalle, joka ei syyttäjien mielestä toiminut laittomasti
 Syyttäjä ei syytä Huoltovarmuuskeskuksen ex-johtoa maskikaupoista – vaikeassa tilanteessa ministeriöistä tuli vain "voimia ja jaksamista"
 Raportti moittii Suomen huoltovarmuuden hoitoa sekavaksi – HVK:n johdon mukaan kehittämistyö on hyvässä vauhdissa – ministeri lupaa vahvistaa johtamista
 Kohuttu 10 miljoonan euron maskikauppasotku johtaa syyteharkintaan – rikoksista epäillään kolmea Huoltovarmuuskeskuksen työntekijää
 Oikeuskansleri: Ministeriöt eivät ohjanneet riittävästi Huoltovarmuuskeskuksen maskikauppoja keväällä
 Tuore raportti: Suojavarusteiden hankinta oli kriisin alussa puutteellista – työministeri Haatainen ehdottaa kotimaisen suojavarustetuotannon tukemista

Huoltovarmuuskeskuksen epäonnistuneiden maskikauppojen poliisitutkinta julki – poliittinen paine nopeisiin hankintoihin oli valtava


Summary: Itis-kauppakeskuksen edessä oli seissyt jo useamman päivän teltta, jossa majoittuvan henkilön uskottiin jonottavan uuteen KFC-ravintolaan. Kyseessä oli eläinoikeusaktivistien tempaus.

Suomen ensimmäisen Kentucky Fried Chicken -ravintolan eli KFC:n avajaisissa sattui välikohtaus, kun paikalle saapuneet eläinoikeusaktivistit ryhtyivät ilmaisemaan mieltään ja heidät poistettiin paikalta.
 Ravintola avattiin Itis-kauppakeskukseen aamupäivällä. KFC oli luvannut, että ensimmäinen jonossa saa vuoden ilmaiset ruoat ravintolasta.
 Helsingin Sanomien mukaan  Itiksen edessä telttaillut henkilö, joka avajaisissa paljastui aktivistiksi, oli tullut paikan päälle jo maanantaina.
 – Mä oon jonottanut täällä, en itseni takia, vaan miljardien kanojen ja muiden sorrettujen eläinten puolesta, aktivisti  Benjamin Pitkänen  sanoi avajaisissa.
 Hän ei kuitenkaan päässyt puheessaan pitkälle ennen kuin järjestyksenvalvojat poistivat hänet ja muut aktivistit paikalta.
 Aktivistit kuuluvat eläinoikeuksien puolesta kampanjoivaan yhteisöön nimeltä Viral Vegans.
 Voit keskustella aiheesta 12.11. klo 23:een saakka.

Eläinoikeusaktivistit ilmaisivat mieltään KFC-ravintolan avajaisissa – katso videolta, kuinka protesti keskeytettiin


Summary: Liikenteen kansallinen päästökauppa nostaisi bensan hintaa roimasti, käy ilmi tuoreesta selvityksestä. Hallitus on aiemmin torpannut polttoaineveron korotuksen, mutta harkitsee kuitenkin kansallista päästökauppaa, jos sähköautojen lisääntyminen ei riitä vähentämään liikenteen päästöjä tarpeeksi.

Polttoaineen hinta voisi nousta tuntuvasti, jos liikenteen päästöjä päädyttäisiin vähentämään kansallisen päästökaupan avulla. Tämä käy ilmi liikenne- ja viestintäministeriön  tuoreesta selvityksestä .
 Selvityksessä esitetään neljä arviota liikenteen päästökaupasta seuraavasta hinnannoususta. Arviot on suhteutettu sähköautojen määrän kehitykseen.
 Selvityksen mukaan päästökauppa nostaisi bensan hintaa korkeimmillaan 72 senttiä ja dieselin hintaa 52 senttiä litralta. Arvio on laskettu oletuksella, että Suomessa olisi 600 000 sähköautoa. Määrä on VTT:n arvio siitä, kuinka paljon sähköautoja voisi olla Suomessa vuonna 2030.
 Alimmillaan päästökaupan aiheuttama nousu olisi selvityksen mukaan kuusi senttiä bensa- ja neljä senttiä diesellitralta. Tuolloin taas sähköautoja pitäisi olla 700 000.
 Hintoja on selvityksessä verrattu vuoden 2019 tasoon, jolloin bensan keskimääräinen litrahinta oli 1,53 euroa.
 Parhaillaan hinta on ennätyskorkealla, 1,80:n ja kahden euron välillä. Sähköautojen määrä on reilut 10 000.
 – Muilla päästövähennyskeinoilla eli käytännössä sähköautojen määrän kehityksellä on ratkaiseva merkitys siihen, miten paljon bensan hinta päästökaupan seurauksena nousisi, selvityksen laatineen työryhmän puheenjohtaja, hallitusneuvos  Matleena Kurki-Suutarinen  liikenne- ja viestintäministeriöstäsanoo.
 Liikenteen päästökaupan tarkoitus olisi vähentää ilmastopäästöjä. Hallitus on linjannut, että se voitaisiin ottaa käyttöön siinä tapauksessa, että liikenteen päästöt eivät muilla keinoilla vähene tarpeeksi.
 Liikenteen päästöt pitäisi puolittaa vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Vuoteen 2045 mennessä liikenne tulee muuttaa nollapäästöiseksi.
 Tavoitteet liittyvät sekä Suomen hiilineutraaliuden saavuttamiseen vuonna 2035 että EU:n jäsenmailleen asettamiin päästövähennysvelvoitteisiin.
 Ensisijaisia keinoja päästöjen vähentämiseen ovat sähköautojen määrän lisääminen ja muun muassa joukkoliikenteen tukeminen. Keinoista on sovittu fossiilittoman liikenteen tiekartassa, jonka  hallitus hyväksyi viime keväänä.  Samassa yhteydessä se sopi selvittävänsä kansallista päästökauppaa.
 Liikenne- ja viestintäministeriön laatima selvitys on parhaillaan lausuntokierroksella. Lopullisen version pitäisi valmistua vuoden loppuun mennessä.
 Vanhanen perusteli, ettei polttoaineveroa voi korottaa
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen johtava tutkija  Marita Laukkanen  pitää päästökaupasta johtuvaa hinnankorotusta suurena.
 Hän vertaa sitä kymmenen vuotta sitten tehtyyn uudistukseen, jolloin polttoaineen hiilidioksidipäästöjä alettiin ensimmäistä kertaa verottaa hiilidioksidiveron avulla. Se näkyi kuluttajille niin, että esimerkiksi dieselin hinta nousi 10 senttiä litralta.
 Laukkasen mukaan myös kansallinen päästökauppa vähentäisi liikenteen päästöjä, sillä fossiilisen polttoaineen kulutus vähenisi kiintiön myötä vääjäämättä.
 Asiantuntijat ovat aiemmin esittäneet, että tehokkain tapa liikenteen päästöjen vähentämiseen olisi polttoaineen hinnan korottaminen veron avulla. Polttoaineveron korotusta esitti keväällä liikenteen verouudistusta pohtinut työryhmä.
 Hallitus on kuitenkin torpannut verokorotuksen. Valtiovarainministeri  Matti Vanhanen  (kesk.)  tyrmäsi myös raportin esityksen heti , kun se tuli keväällä julki.
 Vanhanen perusteli hallituksen linjausta sillä, että polttoaineveron korotuksen maksajiksi joutuisivat ne, joilla ei ole varaa sähköautoon.
 Kansallisesta päästökaupasta seuraisi käytännössä kuluttajalle täsmälleen sama lopputulos kuin polttoaineveron korotuksesta: bensan ja dieselin pumppuhinnat nousisivat.
 Päästökauppa tarkoittaisi käytännössä sitä, että polttoaineen jakelijat, eli esimerkiksi Neste ja Teboil, maksaisivat polttoaineen hiilidioksidipäästöt päästöoikeuksia ostamalla.
 Suomessa on yhteensä viisi polttoaineen jakelijaa. Päästöoikeuksien hinta määräytyisi joko markkinoilla tai siitä voitaisiin tehdä kiinteä.
 Marita Laukkanen arvosteleekin liikenteen kansallista päästökauppaa ennen kaikkea siitä, että sen vuoksi jouduttaisiin pystyttämään uutta, valtion rahaa vaativaa hallintoa. Päästökauppaa pitäisi seurata ja siitä pitäisi raportoida.
 – Pitäisi rakentaa uusi hallintokoneisto, jossa olisi ihmisiä töissä. Saman asian voisi hoitaa polttoaineveron korotuksella, mihin meillä on jo rakenteet olemassa.
 Myös EU kaavailee päästökauppaa liikenteelle aikaisintaan vuonna 2026, mutta asiasta ei ole vielä päätöstä.
 Suomen oma päästökauppa olisi työryhmän tekemien selvitysten perusteella otettavissa käyttöön aikaisintaan vuonna 2026. Euroopan maista kansallinen päästökauppa liikenteelle on käytössä ainoastaan Saksassa.
 Johtava tutkija Marita Laukkanen Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta pitää kansallista päästökauppaa turhana, sillä sama assia voitaisiin hoitaa yksinkertaisemmin veron avulla. Kristofer Andersson / Yle
 Päästökaupassa hintojen nousu on "yhtä lailla hallituksen tekosia"
 Marita Laukkanen pitää kuitenkin todennäköisenä, että polttoaineen hintaa pitää jollain mekanismilla korottaa, että liikenteen päästöt puolittuvat tavoiteen mukaisesti.
 Sähköautojen myynti on viime aikoina vilkastunut ja osuus ensirekisteröinneissä noussut selvästi. Kehitys koskee kuitenkin vain henkilöautoja, Laukkanen muistuttaa. Raskaan liikenteen päästöt eivät ole taittumassa samalla vauhdilla.
 Lisäksi EU:n komission kesällä esittämä, kiristyvä tavoite lisäisi vähennettävien päästöjen määrää. Suomen uusi tavoite olisi vähentää päästöjä 50 prosenttia aiemman 39 prosentin sijaan niin sanotulla taakanjakosektorilla, johon myös liikenteen päästöt kuuluvat.
 Vuonna 2005 liikenteen päästöt olivat 12,6 miljoonaa tonnia hiilidioksidia. Puolittaminen tarkoittaisi 6,3 miljoonan tonnin vähentämistä vuotten 2030 mennessä. Suomen kokonaispäästöt olivat viime vuonna reilut 48 miljoonaa tonnia hiilidioksidia vastaavia kaasuja.
 Laukkanen ehdottaa  samaa kuin hän on ehdottanut aiemminkin : koska verokorotuksille on selvästi vaikea saada poliittista ja kansalaisten kannatusta, toimenpiteen nimeä voisi muuttaa. Siten on toimittu myös muissa Pohjoismaissa, esimerkiksi Ruotsissa.
 – Oma suosikkini on, että alettaisiin kutsua polttoaineen hiilidioksidiveroa päästömaksuksi. Silloin sitä olisi ehkä helpompaa korottaa.
 Laukkanen epäilee, että päästökaupasta päättäminen voi olla poliitikoille veronkorotusta helpompaa myös siksi, että siinä syy polttoaineen hinnannousuun voi kuluttajien silmissä sekoittua öljyn maailmanmarkkinhinnan vaihtelun kanssa.
 Esimerkiksi liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakka  (kesk.) on  kertonut aiemmin hallituksen tavoittelevan , että "öljyn maailmanmarkkinahinta heiluttaa pumppuhintoja enemmän kuin poliittiset toimenpiteet".
 – On mahdollista, että päästökaupassa hinnannousu vähän hämärtyy, vaikka se on yhtä lailla hallituksen tekosia, Laukkanen sanoo.
 Laukkasen mielestä kuluttajille suunnatun viestin pitäisi olla tässä vaiheessa selvä. Nyt hankittu, uusi auto on todennäköisesti liikenteessä vielä kymmenen vuoden päästä.
 – Näkymän pitäisi olla, että jos nyt ostaa polttomoottoriauton, ottaa riskin, että polttoaineen kustannukset nousevat.
 Hallitus taas päättää lopuista ilmastotoimista ja todennäköisesti myös kansallisen päästökaupan kohtalosta vasta keväällä.
 Lue lisää:
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan   työryhmiä"
 Hallitus sai sovittua ilmastoriitansa ja budjetti valmistuu – Marin kiitteli yhteistyöstä, Saarikon mukaan "notkopaikkojakin osuu reitille"
 Vihreät ja keskusta taistelevat ilmastopäästöistä – mitä ovat lämmityspolttoainevero, pellonraivausmaksu ja liikenteen päästökauppa?
 Työryhmä ehdottaa polttoaineveroon korotusta päästöjen vähentämiseksi – Vanhanen tyrmää korotuksen
 Hallitus vähentäisi päästöjä keinolla, joka nostaa polttoaineen hintaa, mutta sopii kaikille – asiantuntija: Kustannukset pumppuhintoihin

Liikenteen päästökauppa voisi nostaa bensan hintaa yli 70 senttiä litralta – asiantuntija ihmettelee, miksi hallitus kuoppasi veronkorotuksen


Summary: Euroopan komissio kohensi myös ennustettaan Suomen talouskasvusta. Komission mukaan Suomessa taloudellinen toiminta saavutti koronakriisiä edeltäneen tason tämän vuoden puolivälissä.

Euroopan komission tuoreen talousennusteen mukaan euroalueen talous kasvaa odotettua vauhdikkaammin. Komissio on nostanut jälleen ennustettaan tämän vuoden talouskasvusta ja arvioi euroalueen talouskasvuksi 5 prosenttia, kun kesällä odotuksena oli 4,8 prosentin kasvu.
 Komissio on kohentanut myös ennustettaan Suomen talouskasvusta. Komissio ennustaa Suomen tämän vuoden kasvuksi 3,4 prosenttia, kun aiemmin arvio oli 2,7 prosenttia.
 Komission mukaan Suomessa taloudellinen toiminta saavutti koronakriisiä edeltäneen tason tämän vuoden puolivälissä.
 Talouskasvu jatkuu Suomessa myös ensi vuonna, mutta hieman hitaampaan tahtiin. Komissio ennustaa Suomen ensi vuoden talouskasvuksi 2,8 prosenttia.
 Keskipitkällä aikavälillä Suomen talouskasvun odotetaan perustuvan muun muassa kotimaiseen kysyntään sekä investointien piristymiseen.
 Komissio ennustaa Suomen työllisyyden jatkavan parantumistaan kohti kriisiä edeltänyttä tasoa.
 Useimmissa muissa euromaissa kasvuluvut ovat Suomea parempia, mutta samalla tulee huomata, että Suomi selvisi viime vuonna koronakriisin talousiskuista huomattavasti keskimääräistä paremmin.
 Vastatuulta tarjonnan pullonkauloista
 Komission mukaan ennustettujen kasvulukujen kohentuminen perustuu kevään ja kesän vahvaan kasvuun, kun koronarokotukset etenivät EU-maissa hyvin ja rajoitustoimia onnistuttiin purkamaan.
 Komission varapuheenjohtaja  Valdis Dombrovskis  kuitenkin varoittaa, ettei omahyväisyydelle ole aikaa. Talouskasvun tiellä on myös vastatuulta.
 – Edessämme on edelleen epävarmuutta viruksen vuoksi ja on riskejä, joita vastaan on kamppailtava. Erityisesti meidän on tartuttava toimitusketjujen pullonkauloihin, kuten myös kohoaviin energiahintoihin, jotka vaikuttavat moniin kotitalouksiin ja yrityksiin läpi Euroopan, Dombrovskis sanoi tiedotteessa torstaina.
 Komissio ennustaa, että yleisen hintatason nousu eli inflaatio on euroalueella 2,4 prosenttia tänä vuonna ja 2,2 prosenttia ensi vuonna.
 Aiheesta aiemmin:   Komissio ennustaa: Talous kasvaa nopeammin kuin luultiinkaan, Suomessa koronapandemian vaikutukset EU-alueen pienimmät

Euroalueen talous kasvaa odotettua vauhdikkaammin


Summary: Joet tuovat meriin koronapandemian takia syntynyttä jätettä siinä missä muutakin muovia. Suurin osa koronan muistoista on odotettavissa rannoille jo lähivuosina.

Koronaviruspandemia on lisännyt kertakäyttömuovin tarvetta ja pahentanut merien muoviongelmaa lähes 26 000 tonnilla muovijätettä, kertoo  PNAS-tiedelehdessä  julkaistu kiinalais-yhdysvaltalainen tutkimus.
 Käytettyjä maskeja ja hansikkaita ja niiden pakkausmateriaaleja on tutkimuksen mallinnuksen mukaan kertynyt yli kahdeksan miljoonaa tonnia. Siitä osa lilluu nyt maailman merissä.
 Tutkimuksen data on peräisin 193 maasta ja aikahaarukka ulottuu pandemian alusta viime elokuun puoliväliin.
 Meriin päätynyt osuus koronajätteestä voi olla poissa mielistä ja silmistä nyt mutta ei kauan: miltei kaksi kolmasosaa ajautuu lähivuosina rannoille, tutkimuksessa arvioidaan.
 Koronamuovia päätyy myös merien pohjaan ja jossakin määrin kellumaan avomerillä. Pohjoiselle jäämerelle voi olla odotettavissa pysyvä muovipyörre muistona koronasta.
 Suurin osa jätteestä on peräisin Aasiasta ja ennen muuta sairaaloista.
 – Kun aloimme ynnätä lukuja, yllätyimme huomatessamme, että sairaaloista tulee huomattavasti enemmän jätettä kuin yksittäisiltä kansalaisilta, kertoo Kalifornian San Diegon yliopiston  Scrippsin merentutkimusinstituutin  biokemisti  Amina Schartup .
 Täältä sitä tulee:  87,4 % sairaaloista 7,6 % yksittäisiltä ihmisiltä 4,7 % on pakkausjätettä 0,3 % on koronatestien jätettä
 Yllätys tutkijoille oli myös se, että Aasian maat painottuivat roskaajien joukossa, vaikka koronatilanne ei ole siellä pahin.
 – Sairaaloilla oli jo ennestään vaikeuksia jätehuollossa; niillä ei ollut valmiuksia selvitä tilanteesta, jossa jätteitä tulee lisää, päättelee Schartup.
 Aine ei häviä
 Tutkimuksessa käytetty malli perustuu Newtonin liikelakeihin ja massan säilymislakiin, jonka mukaan aine ei häviä vaikka muuttaisi muotoaan.
 Kiinalaisen Nanjingin yliopiston ilmastotieteen professori  Yanxu Zhangin  vertaa tulosta virtuaalitodellisuuteen.
 – Malli simuloi sitä, miten merivesi liikkuu tuulten vaikutuksesta ja miten muovi kelluu pinnalla, rapautuu auringonvalossa, likaantuu planktonista, päätyy rannoilla ja painuu mereen, Zhang selittää.
 Koronapandemian aiheuttamaa jätettä ajautuu rannoille muun roinan seassa. Kuva on Sharm el Sheikistä Egyptistä viime syksyltä. Andrei Nekrasov / Alamy / AOP
 Suurin osa maailman merien kaikesta muoviroskasta on jokien tuomaa. Aasian joet kuljettavat siitä 73 prosenttia, Euroopan joet runsaan kymmenesosan.
 Pahimmat väylät ovat Persianlahteen laskeva Shatt al-Arab, Arabianmereen laskeva Indus sekä Yangtze, jonka vedet virtaavat Itä-Kiinan mereen. Tutkimuksen mallinnuksessa oli mukana miltei 370 muutakin jokea.
 Lisärasite Arktikselle
 Jäämeren pysyvää kororonajätepyörrettä tutkijat ennustavat sen perusteella, että ennestään tiedetään, miten Aasian jokien tuoma jäte kulkeutuu Tyynenmeren pohjoispuolikkaalla. Meren liikkeiden vuoksi osa päätyy aina Jäämerelle, ja sitä tutkivat kuvailevat umpikujaksi.
 Arktinen ekosysteemi on ennestään kovilla ankarien ympäristöolojen vuoksi ja siksi, että ilmastonmuutos vaikuttaa siellä voimakkaimmin. Koronamuovin mahdolliset ekologiset vaikutukset ovat Arktiksessa erityinen lisähuoli, tutkijat sanovat.
 Ongelma on ratkaistava sen syntysijoilla, parantamalla etenkin kehitysmaiden jätehuoltoa sekä muovin kierrätystä ja vaihtoehtojen kehittämistä, tutkijat summaavat.
 He peräävät myös jokaiselta ihmiseltä vastuullisuutta siinä, mihin heidän korona- ja muun muovijätteensä päätyy.
 – Koronamuovi on sittenkin vain osa 2000-luvun isoa muoviongelmaa. Sen ratkaiseminen vaatii paljon teknisiä ja taloudellisia ratkaisuja ja elämäntyylin muutoksia, sanoo Zhang.
 Katso Areenasta:
 Minne muovijätteesi oikeasti menevät?  MOT selvitti, kuinka hyvin muovin kierrätys Suomessa onnistuu

Korona pahentaa muoviongelmaa – tonneittain maskeja ja muuta koronaroskaa lilluu jo maailman merissä


Summary: Valtio kerää erilaisilla valmisteveroilla tuloja ensi vuonna lähes 7,5 miljardia euroa. Tupakka-, alkoholi-, bensa- ja dieselverojen tuotot uhkaavat kuitenkin huveta, jos terveys- ja ilmastopoliittiset tavoitteet toteutuvat.

Hallitukset ovat korottaneet mielellään haittaveroja, joilla on ollut poliittisesti helppo kerätä rahaa hyviin hankkeisiin. Nyt näyttää siltä, että haittaverojen korottamisella on rajansa.
 Sanna Marinin  (sd.) hallitus  on joutunut supistamaan  tupakkaveron tämän vuoden tuottoarviota yhteensä 106 miljoonaa euroa eli lähes kymmenen prosenttia.
 Eduskunnan käsittelyssä olevassa neljännessä lisätalousarviossa tupakkaveron tuotoksi arvioidaan tänä vuonna 1 026 miljoonaa euroa, mikä on hieman vähemmän kuin vuonna 2020.
 Terveyspoliittisten tavoitteiden mukaisesti tupakkaveron veropohja on pidemmällä aikavälillä ollut huomattavassa laskussa.
 – Merkittävimpinä syinä tupakkatuotteiden kulutuksen laskuun voidaan pitää veronkorotuksista seurannutta hintojen nousua ja muita tupakkapoliittisia toimenpiteitä, joilla on pyritty vähentämään kulutusta,  hallituksen uusimmassa tupakkaveron korotusesityksessä arvioidaan .
 Suomessa kulutettiin vuonna 2020 noin 3,8 miljardia savuketta. Savukkeiden verollinen kulutus on vähentynyt kymmenen viime vuoden aikana noin neljänneksen ja kolmen viime vuoden aikana reilun kymmenyksen.
 Vuoden 2020 aikana savukkeiden verollinen kulutus ei enää laskenut. Tämä johtuu hallituksen mukaan siitä, että koronapandemian takia ihmiset eivät matkustaneet ulkomaille, joten myöskään laillisiksi tai laittomiksi tuliaisiksi ei tuotu tupakkatuotteita entiseen malliin. Tämä tuonti on korvautunut verollisella kulutuksella.
 Verottaja onkin huolissaan siitä, mitä tapahtuu, kun matkustaminen palaa ennalleen, tupakka-askin hinta nousee Suomessa yli kymmenen euron rajan ja hintaero esimerkiksi Virossa myytävään tupakkaan on huomattava.
 Tupakkaveron tuotto ei enää kasva
 Tupakkavero  on ollut viime vuosina varsinainen korotusautomaatti.
 Tupakkaveroa on korotettu vuosina 2009, 2010, 2012, 2014 ja 2015. Tämän jälkeen korotustahtia tihennettiin, ja vuosina 2016–2021 tupakkaveroa on korotettu kaksi kertaa vuodessa.
 Tupakkaverolla kerättiin vuonna 2008 valtiolle tuloja 630 miljoonaa euroa. Tupakkaveron tuotto ylitti vuonna 2018 miljardin euron rajan, mutta sen jälkeen tupakkaveron korotukset eivät ole enää lisänneet verotuloja – päinvastoin.
 Hallitus joutunee korjaamaan myös ensi vuoden verotuottoarviotaan alaspäin.
 Veronkorotuksia on perusteltu sekä valtiontaloudellisilla että terveyspoliittisilla syillä. Veronkorotuksilla on tavoiteltu maltillista tupakkatuotteiden hintojen nousua ja tupakan aiheuttamien haittojen ehkäisemistä. Eli veroa on nostettu, jotta tupakan hinta nousisi niin, että yhä harvempi enää tupakoisi.
 Hallituksen esityksen perusteluissa kuvataan suomalaisen verottajan vaikeaa tasapainottelua varsinkin Virosta tapahtuvan matkustajatuonnin kanssa:
 – Tavoitteena on ollut mitoittaa korotukset niin, että tupakkatuotteiden hinnannousu ei johtaisi merkittävissä määrin kotimaisen myynnin korvautumiseen verotuksen ulkopuolelle jäävällä matkustajatuonnilla tai salakuljetuksella.
 Nyt eduskunnan käsittelyssä olevassa tupakkaveron korotusesityksessä jatketaan tiivistä korotustahtia. Valtiovarainvaliokunnan verojaosto näytti korotúksille vihreää valoa keskiviikkona.
 Marinin hallituksen hallitusohjelman mukaan tupakkaveroa korotetaan hallituskaudella asteittain yhteensä 200 miljoonalla eurolla, josta puolet on toteutettu vuosina 2020–21.
 Viime syksyn budjettineuvotteluissa hallitus päätti vielä tupakkaveron 17 miljoonan euron lisäkorotuksesta.
 Valtion ensi vuoden talousarvioon sisältyvässä esityksessä tupakkaveroa korotetaan neljässä vaiheessa. Ensimmäinen korotus tulisi vuoden 2022 alusta, toinen heinäkuun 2022 alusta, kolmas vuoden 2023 alusta ja neljäs korotus heinäkuun 2023 alusta.
 Perusteluna on, että maltilliset korotukset puolivuosittain helpottavat veronkorotuksen vaikutusten seurantaa sen sijaan, että tehtäisiin suuri kertaluonteinen korotus.
 Tupakka-askin hinta ylittää 10 euron rajan
 Savukkeiden veroa korotettaisiin yhteensä keskimäärin 13 prosenttia, kääretupakan 40 prosenttia, piippu- ja savuketupakan 24 prosenttia sekä sikareiden ja pikkusikareiden 31 prosenttia.
 Lausuntokierroksella veronkorotusten painottamista kääretupakkaan sekä sikareihin ja pikkusikareihin kannatettiin, sillä esimerkiksi kääretupakan kulutus on viime aikoina selvästi kasvanut.
 Veronkorotusten arvioidaan lisäävän valtion tupakkaverotuloja vuositasolla noin 117 miljoonalla eurolla, kun kaikki muutokset ovat tulleet voimaan.
 Kun tämän vuoden veronkorotukset näkyvät hinnoissa, arvioidaan 20 kappaleen tupakka-askin keskihinnan olevan yli yhdeksän euroa. Hinnan nousu on ollut reipasta, sillä vuonna 2008 tupakka-aski maksoi hieman yli neljä euroa.
 Tulevien veronkorotusten arvioidaan nostavan tupakka-askin hintaa hieman yli eurolla, jolloin 20 savukkeen tupakka-askin hinta nousisi lähivuosina yli kymmeneen euroon.
 Hinta-arvioissa on oletettu, että veronkorotukset siirtyisivät täysimääräisinä hintoihin, mikä on todennäköistä, kun ottaa huomioon tupakkaveron suuren osuuden savukkeiden hinnassa sekä aiempien veronkorotusten vaikutukset hintoihin.
 Haittaverojen tuottoja uhkaa romahdus
 Hallitus tunnustaa tupakkaveron korotusesityksen perusteluissa, että kun tavoitteena on tupakoinnin loppuminen, tupakkaveron tuotto tulee pitkällä tähtäimellä kutistumaan merkittävästi.
 Haittaverojen automaatit uhkaavat hapertua laajemminkin.
 Ilmastonmuutoksen torjunnassa pyritään eroon fossiilisista polttoaineista, mikä leikkaa bensa- ja dieselveron tuottoja pitkällä aikavälillä.
 Energiaveroja aiotaan kerätä  ensi vuonna runsaat 4,5 miljardia euroa, josta dieselveroa on runsaat 1,4 miljardia ja bensaveroa lähes 1,3 miljardia euroa.
 Alkoholiveron tuoton on arvioitu olevan sekä tänä että ensi vuonna noin puolitoista miljardia euroa. Alkoholiveron korotuksissa on jouduttu jatkuvasti tasapainoilemaan matkustajatuonnin kanssa.
 Tulevat hallitukset joutuvat miettimään, mistä uusia verotuloja jatkossa kaivetaan.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 12.11. klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Tupakan vero nousee taas, mutta mitä muuta Annika Saarikko ehdottaa ensimmäiseen budjettiinsa? Seuraa näitä seitsemää asiaa
 Naisten tupakointi kääntyi nousuun koronavuonna – savukeaskin haamuhinta lähestyy

Suomalaisten savuttomuus iskee veroautomaattiin: tupakkaveron tuotto laskee, vaikka veroja korotetaan


Summary: "Tämä vastenmielinen teko on vain osa siitä rasistista palautteesta sekä häirinnästä, jota olen politiikassa mukana ollessani saanut osakseni", Said Ahmed sanoo puolueen tiedotteessa.

Vasemmistoliitton kansanedustaja  Suldaan Said Ahmed  on joutunut poikkeuksellisen törkeän rasistisen häirinnän ja uhkailun kohteeksi, puolue kertoo tiedotteessaan.
 Kansanedustajalle postitettiin hirttosilmukalle sidottu köysi "erittäin häiritsevän, rasistisen viestin kera".
 Poliisi on vasemmistoliiton mukaan tietoinen tapahtumasta.
 Said Ahmed kertoo pohtineensa, toisiko tapauksen julkisuuteen. Todennäköisesti tekijän tarkoitus on ollut saada huomiota teolleen ja normalisoida rasistista uhkailua poliitikkoja kohtaan, hän toteaa.
 – Tämä vastenmielinen teko on vain osa siitä rasistista palautteesta sekä häirinnästä, jota olen politiikassa mukana ollessani saanut osakseni, Said Ahmed sanoo tiedotteessa.
 – Mietin, että on tärkeää näyttää myös julkisesti se, että tällaista tämä on. Tällaista joutuu edelleen Suomessa kohtaamaan 2020-luvulla. Haluan tehdä työtä sen eteen, ettei kenenkään lapsen tarvitsisi enää tulevaisuudessa kohdata tällaista, Said Ahmed sanoo.

Vasemmistoliitto: Kansanedustaja Suldaan Said Ahmedille postitettiin hirttosilmukka


Summary: Koronatartuntojen hillitsemiseen kaivataan alueilta nykyistä tiukempia toimia. STM:n kansliapäällikkö Kirsi Varhilan mukaan rajoitukset tulisi ottaa leviämisalueilla ripeästi käyttöön.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Hallitus  sai keskiviikkona päätökseen neuvottelut koronarajoituksista . Ministerit jatkavat ravintolarajoituksia ensi maanantaista lähtien, jolloin voimassaolevat rajoitukset umpeutuvat.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen  keskustelivat Ykkösaamussa tautitilanteesta ja koronarajoituksista.
 Järvisen mukaan hallituksen päätös ravintolarajoitusten jatkamiselle oli toivottu, ja sitä oli odotettu etenkin pääkaupunkiseudulle.
 – Rajoituksiin olisi kaivattu jo aiemmin lisää terää. Nythän ravintoloissa saa puoleenyöhön asti hakea ilman koronapassia kontaktia ja levittää tautia, Järvinen huomauttaa.
 Järvisen mukaan vaikeimmat taudit tehohoidossa ovat pääosin rokottamattomilla.
 – Ne ovat lääkärin kannalta niitä turhia sairastumisia, sillä ne olisi voitu estää.
 Asko Järvisen mukaan alueellisten koronaohjeistusten ongelmana on niiden vaikeaselkoisuus. Henrietta Hassinen / Yle
 STM:n Varhilan mukaan rokotekattavuuden nostamisella 90 prosenttiin olisi merkittävä muutos Suomen tämänhetkiseen tilanteeseen.
 – Tanskassa rokotusprosentti on meitä korkeampi, kohta 90 prosenttia, ja Tanska ottaa nyt uudestaan rajoituksia käyttöön. Sielläkin tapahtuu tartuntojen leviämisiä erityisesti rokottamattomien keskuudessa, STM:n Varhila kertoo.
 Varhila muistuttaa silti rokotekattavuuden merkityksestä, sillä muuten väestötason suojaa ei pääse muodostumaan.
 – Mitä laajempi väestökattavuus saadaan, niin pystymme paremmin suojelemaan niitä, jotka eivät kykene rokotetta ottamaan, eli heitä jotka ovat heikkokuntoisia tai joilla on perussairauksia.
 "Alueilta kaivattaisiin aktiivisempaa otetta"
 Varhilan mukaan koronatartuntojen hillitsemiseen kaivataan alueilta nykyistä tiukempia toimia.
 – Alueilla pohditaan nyt suuririskisten tapahtumien kiristämistä. Kuitenkin alueet olisivat voineet niitä tehdä jo pitkin matkaa, sillä koronapassilla rajoituksista voi selvitä. Tässä alueilta kaivattaisiin aktiivisempaa otetta, Varhila sanoo.
 – Mitä laajempi väestökattavuus rokotuksille saadaan, niin pystymme paremmin suojelemaan niitä, jotka eivät kykene rokotetta ottamaan, STM:n Varhila muistuttaa. Silja Viitala / Yle
 HUSin Järvisen mukaan ongelma on itse ohjeistuksissa ja siinä, että päätökset tehdään paikallisesti voimassa olevien lain pykälien mukaan.
 – Ohjeistus on epämääräistä ja vaikeaa. Rajoitustoimenpiteet tulee tehdä ilman koronapassiharkintaa ja ilman riskipistemallia, sillä lakipykälät eivät näitä tunne.
 – Lakipykälien hankaluus on se, mikä tästä tekee ongelmallista. Avit pyysivät näihin ohjausta ja vastauskirje oli sellainen, etten ainakaan itse siitä useampaa kertaa lukemalla saanut yhtään ohjausta.
 Koronapassi lievin rajoituskeino
 Perhe- ja peruspalveluministeriinisteri  Krista Kiuru  sanoi keskiviikkona A-studiossa, että koronapassin käyttöä on laajennettava.
 Infektiotautien ylilääkäri Asko Järvisen mukaan koronapassia voi ajatella keppinä mutta myös turvana. Järvinen muistuttaa koronapassin olevan lievin rajoituskeino, jolla pyritään vähentämään rokottamattomien tartuntamääriä.
 – Se (koronapassi) ei riskiä poista, mutta näkisin, että se on rajoituksena parhaiten kohdennettu.
 – Ravintolarajoitukset ja koronapassitoiminta estäisi juuri sen tartunnan lähteen ja leviämisen synnyn, ja siinä mielessä se on varmasti merkittävä keino, Järvinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Ministeri Kiuru penää alueilta suurempaa vastuunkantoa: Toimet kohdistettava rokottamattomaan väestöön – kontaktit saatava vähenemään

Alueiden koronaohjeita pidetään sekavina ja toimia riittämättöminä – HUSin ylilääkäri: "Lakipykälien hankaluus tekee tästä ongelmallista"


Summary: Viranomaisilmoituksen mukaan osa Muskin osakemyynneistä toteutettiin jo syyskuussa sovitun kauppasuunnitelman mukaisesti.

Sähköautoja valmistavan Teslan toimitusjohtaja  Elon Musk  on myynyt Teslan osakkeita noin viiden miljardin dollarin eli noin 4,36 miljardin euron arvosta viime päivinä.
 Musk myi Teslan osakkeita nyt ensimmäistä kertaa vuoden 2016 jälkeen. Myynnit julkistettiin viranomaisilmoituksissa myöhään keskiviikkona.
 Maailman rikkaimmaksi ihmiseksi arvioitu Musk järjesti viime viikonloppuna  Twitterissä kyselyn , jossa hän kysyi käyttäjiltä, pitäisikö hänen myydä noin 10 prosenttia omistamistaan Teslan osakkeista.
 Enemmistö vastanneista kannatti osakkeiden myyntiä. Kysely keräsi yli 3,5 miljoonaa ääntä.
 Osa myynneistä oli suunniteltu ennen Twitter-kyselyä
 Musk myi maanantaina Teslan osakkeita 1,1 miljardilla dollarilla maksaakseen verot, jotka syntyivät osakeoptioiden merkitsemisestä. Uutistoimisto AFP:n mukaan viranomaisilmoituksesta selviää, että tämä myynti toteutettiin jo syyskuussa sovitun kauppasuunnitelman mukaisesti.
 Tiistain ja keskiviikon aikana Musk myi yhteensä 3,6 miljoonaa Teslan osaketta lisää noin 4 miljardilla dollarilla. AFP:n mukaan on epäselvää, oliko nämäkin myynnit suunniteltu jo ennen Muskin järjestämää Twitter-äänestystä.
 Muskin osakemyynnit vastasivat noin kolmen prosentin osuutta hänen omistamistaan Teslan osakkeista.
 Jos miljardööri haluaisi myydä 10 prosenttia Teslan osakkeistaan, niin hänen pitäisi kaupata vielä miljoonia osakkeita. Hän omistaa vielä noin 167 miljoonaa Teslan osaketta, kertoo uutistoimisto AP.
 Teslan osakkeen arvo laski alkuviikosta, mutta kääntyi nousuun keskiviikkona. Pörssin sulkeutuessa yksi osake maksoi 1 067,95 dollaria.
 Elon Muskin omaisuuden arvoksi on arvioitu noin 300 miljardia dollaria eli noin 262 miljardia euroa.
 Lue lisää:
 Maailman rikkain ihminen Elon Musk lupasi myydä 10 prosenttia osakkeistaan – Teslan osakekurssi lähti laskuun

Elon Musk myi Teslan osakkeita 5 miljardilla dollarilla Twitter-äänestyksen jälkeen


Summary: Kaikki valoverhot on todettu viallisiksi ja ne pitää viedä valmistajalle korjattavaksi. Korjausta hidastaa maailmanlaajuinen komponenttipula. Korvaajia ei ole.

Tampereella on käynnissä Valoviikot 56. kertaa, mutta tänä vuonna ne ovat pimeämmät.
 Hämeenkadun rikkoutuneiden valoverhojen tilalle ei ole tulossa uusia täksi talveksi, kertoo Tampereen kaupungin kehitysohjelmien hankekehityspäällikkö  Markus Joonas .
 – Kerkesimme rakentamaan ja asentamaan ne ja lisäksi mietittiin minkälaista valaistusasetelmaa siinä olisi voinut käyttää. Kun tässä kohtaa homma jysähti poikki, niin kyllähän se harmittaa.
 Kaikki valoverhot on todettu viallisiksi ja ne pitää viedä valmistajalle korjattavaksi.
 Asiaa vaikeuttaa maailmanlaajuinen pula komponenteista, eikä varaosia ole nopeasti saatavilla. Hämeenkadun ylle oli tarkoitus asentaa kaikkiaan 36 uudentyyppistä valoverhoa, joihin voidaan ohjelmoida erilaisia valaistusaiheita, kuten liikkuvia kuvioita, videoita ja valotaideteoksia.
 Ei varasuunnitelmaa
 Avajaisiin saatiin 11 valoverhoa toimimaan, mutta niissäkin on todettu vikaa. Kaupungilla ei ollut varasuunnitelmaa valaistuksen hajoamisen varalle.
 – Tällä hetkellä ei ole mitään. Nyt täytyy alkaa selvittämään, mitä mahdollisuuksia meillä on. Hämeenkatu on jo lähtökohdiltaan haasteellinen suunnittelulle, kun siellä on ratikan reitit, niin se korvaava ei voi olla mitä tahansa.
 Joonas sanoo, että Hämeenkadulle valot tulevat Valoviikoille vuonna 2022.
 Valoverhojen korjauskustannukset ovat vielä selvityksessä.
 – Neuvottelut virheellisen tavarantoimittajan kanssa ovat vielä kesken, joten kustannusvaikutuksista ei voi vielä arvioida,  Kari Simonen  Yit:ltä kirjoittaa sähköpostilla.
 Lue aiheesta lisää:
 Hämeenkatu pimenee Valoviikkojen ajaksi – kaikki valoverhot viedään valmistajalle korjattavaksi
 Tampereen ratikkakiskojen ylle syttyvät uudet valoverhot – seurasimme valojen testausta aamun pimeydessä
 Lisää Pirkanmaan uutisia  Ylen nettisivuilla  ja  Yle Areenassa . Kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Yli 50 vuotta jatkunut juhlavaloperinne katkesi Tampereella – kaikki pääkadun valot rikki, eikä uusia saada tilalle


Summary: Ammatillisen perustutkinnon ja lukioaineiden yhdistämisen suosio kaksinkertaistui Stadin ammatti- ja aikuisopistossa, kun pääsyvaatimukset lukio-opintoihin poistettiin.

Parturi-kampaamon valot loistavat kirkkaina marraskuisen tihkusateen keskellä Helsingin Kampissa.
 Liikkeessä yksi ammattilainen on selkeästi muita nuorempi. 20-vuotias  Anastassia Suhhareva  neuvoo kollegaansa parturoinnissa varmoin ottein.
 Anastassia Suhhareva on työskennellyt jo puolitoista vuotta parturi-kampaajana Helsingissä. Matti Myller / Yle
 Suhhareva on jo ehtinyt saada parturi-kampaajan opintonsa valmiiksi, ja tänään hän saa vielä tuhansien muiden tavoin tietää ylioppilastutkintonsa tulokset.
 Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin ja millaisia arvosanoja Suomen lukioissa on kirjoitettu
 Mutta miten Anastassia Suhhareva, joka piti lukiota liian raskaana ja ammattikoulua liian helppona, kuitenkin päätyi lopulta suorittamaan molemmat samanaikaisesti.
 Lukiosta amikseen, amiksesta ammattilukiolaiseksi
 Peruskoulun jälkeen Suhhareva pyrki ja pääsi lukioon. Hän ehti suorittaa lukio-opintoja parin kuukauden ajan, kunnes totesi opiskelun olevan liian haastavaa ja monimutkaista.
 – Joka päivä kahdeksasta neljään istuin lukiossa opiskelemassa. Se oli liian tylsää, halusin tehdä jotain käsilläni.
 Opinto-ohjaaja auttoi etsimään vaihtoehtoa lukio-opiskelulle.
 Koska kampausten tekeminen oli aina sujunut näppärästi ja kauneus ja muoti kiinnostivat, Suhhareva vaihtoi kesken lukuvuoden Stadin ammatti- ja aikuisopistoon.
 Edessä oli kuitenkin uusi yllätys.
 – Olin opiskellut parturi-kampaajaksi ammattikoulussa puoli vuotta, kun totesin sen olevan liian helppoa!
 Lopulta opinto-ohjaajan opastuksella Anastassia Suhharevasta tuli ammattilukiolainen.
 – Minulla oli niin hyvät opot! Ammattilaiset, jotka osasivat kertoa, miten pitäisi toimia. He auttoivat todella paljon kun olin ihan pihalla, enkä ymmärtänyt, miten toimia.
 Lukio-opintoja voi ottaa omaan tahtiin
 Jo parin vuoden ajan kaikki Stadin ammatti- ja aikuisopiston (Stadin AO) opiskelijat ovat päässeet ilman pääsyvaatimuksia mukaan myös lukio-opintoihin eli ammattilukiolaiseksi.
 Ammattilukion suosio kaksinkertaistui, kun peruskoulun päättötodistuksen keskiarvorajasta luovuttiin, kertoo Stadin AO:n opinto-ohjaaja ja ammattilukiokoordinaattori  Silvia Soosalu .
 Käytännössä ammattiin opiskeleva voi halutessaan poimia lukiosta vain niitä oppiaineita, joita hän pitää itselleen tarpeellisina.
 Vaihtoehtona on opiskella ammatillisen perustutkinnon ohessa esimerkiksi ainoastaan lukion matematiikan kursseja – tai valita riittävä kokonaisuus, joka lopulta johtaa ylioppilastutkintoon.
 Lukio-opintoja ei myöskään tarvitse aloittaa välittömästi, kun ammattiopinnot alkavat. Opiskelija voi itse räätälöidä henkilökohtaista osaamisen kehittämissuunnitelmaansa omaan tahtiin.
 – Meillä on opiskelijoita, jotka ovat opiskelleet esimerkiksi jo vuoden ammattia varten, ja haluavat vasta sitten mukaan lukio-opintoihin, Soosalu täsmentää.
 Stadin ammatti- ja aikuisopistossa kiinnostus lukioaineisiin kaksinkertaistui, kun koulu poisti pääsyvaatimukset lukio-opintoihin.  Matti Myller / Yle
 Mikä merkitys sillä on ammattiin opiskelevien kannalta, että pääsyä lukio-opintoihin on helpotettu?
 – Opiskelijan kannalta sillä on erittäin suuri merkitys, koska jokainen opiskelija on omalla tavallaan lahjakas jossain.
 Ammattilukiokoordinaattori SIlvia Soosalu kertoo, että noin kaksisataa Stadin ammatti- ja aikuisopiston opiskelijaa aloitti ammattilukiolaisena tänä syksynä. Suurin osa heistä tähtää ylioppilastutkintoon.
 – Suurimmalla osalla lukio-opinnot on integroitu lukujärjestykseen. Heillä on kaksi päivää viikossa lukio-opintoja ja kolme päivää ammatillisia opintoja.
 Valtakunnallisesti tilanne ei ole yhtä innostava, käy ilmi Opetushallinnon tilastopalvelusta. Sen mukaan kaksoistutkinnon suorittajien määrä on laskenut tasaisesti koko 2010-luvun.
 Opetushallinnon tilastopalvelun mukaan valtakunnallisesti ammatillisen perustutkinnon ja ylioppilastutkinnon suorittaneita oli vuonna 2010 noin 2 300, mutta vuonna 2019 enää noin 1 600.
 Tarkkaa syytä laskuun ei Opetushallituksesta osata arvioida, koska tutkittua tietoa asiasta ei ole.
 "Opettajat ymmärtävät, että teemme paljon töitä"
 Anastassia Suhharevalta tavoitteen saavuttaminen vei lopulta neljä vuotta.
 Hän ei kuitenkaan muistele urakkaa liian rankkana, vaikka opintojen loppuvaiheessa aloitti myös työt parturi-kampaajana koulun ohessa.
 – Kyllä opettajat ymmärtävät, että teemme paljon töitä sekä amiksen että lukion puolella. He auttavat koko ajan, eli ei mitään hätää.
 Anastassia Suhhareva kehuu oppilaanohjaajilta saamaansa opastusta niin lukiossa kuin ammattiopinnoissakin.  Matti Myller / Yle
 Ylioppilastutkinnossaan Suhharevalla on lyhyt matematiikka, suomi toisena kielenä, venäjä sekä terveystieto.
 – Haluan vielä jatkaa opintoja. Minua kiinnostavat yrittäjyys ja liiketalous, mutta katsotaan sitten tulevaisuudessa.
 Kenelle kaksoistutkinto mielestäsi sopii?
 – Niille, jotka eivät ole varmoja tulevaisuudestaan ja niille, joille lukio tuntuu liian haastavalta. Kun haluaa opiskella, mutta haluaa tehdä myös käsillään.
 Tarkempia juhlasuunnitelmia Suhharevalla ei vielä ole.
 Koululla ylioppilasjuhlaa vietetään joulukuun alussa ja samalla opiskelijaelämä päättyy – ainakin hetkeksi.
 – Vähän ikävää, kun se loppuu. Tuo aika oli sellainen ihana nuoruus, että pääsin tekemään kaikkea, mitä halusin.
 Lue seuraavaksi:
 Täältä näet syksyn 2021 ylioppilaskokeiden pisterajat – katso, minkä arvosanan sait ja miten muilla meni
 Valmistuva Juho Mettovaara opiskeli ison osan lukiosta etänä ja uskoo sen näkyvän tuloksissa
 Lotta Yli-Hukkala-Siira suoritti oikeustieteellisen vuodessa – vastaa nyt somen epäilijöille: "Koen olevani yhtä pätevä kuin kuka tahansa"

Anastassia Suhhareva, 20, koki lukion liian haastavaksi ja ammattikoulun liian helpoksi – mutta suorittikin lopulta molemmat samaan aikaan


Summary: Koronapassi on ollut ravintoloissa vaihtoehtona alueellisille koronarajoituksille. Nyt hallitus pohtii, voisiko passia käyttää ilman alueellisia rajoituksia tai työpaikoilla.

Viime viikolla perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  kertoi  hallituksen pohtivan, voisiko koronapassin käyttöä laajentaa  ravintoloista ja tapahtumista työpaikoille.
 Ilman passia ei pääsisi siis töihin.
 Aluksi passia laajennettaisiin sosiaali- ja terveysalalle. Yhtenä mahdollisuutena on pidetty, että passi voisi olla käytössä myös muissa kuin sote-alan työpaikoissa.
 Maailmalla koronapassi on otettu käyttöön työpaikoilla jo monessa maassa.  Italiassa  työpaikoilla on vaadittu koronapassia tai negatiivista koronatestia jo jonkin aikaa, ja  New Yorkissa  rokottamattomia työntekijöitä on lomautettu.
 Suomessa koronapassi työpaikoilla ei toimisi ihan niin helposti, sillä työntekijää suojaavat monet oikeudet. Kysyimme SAK:n työmarkkinapäälliköltä  Karoliina Huovilalta  ja EK:n lakiasianjohtaja  Markus Äimälältä , onko koronapassilla tulevaisuutta työpaikoilla.
 Koronapassi työpaikoilla ei toteudu välttämättä heti, mutta ei se mahdotonta ole
 Sosiaali- ja terveysalalla passi voi tulla käyttöön jo piankin, koska potilaat ovat usein riskiryhmäläisiä tai muuten haavoittuvassa asemassa olevia. Soten puolella työntekijöiden koronapassin käytön perustelu on yksinkertaisempaa. Muilla työpaikoilla perusteita pitäisi miettiä tarkemmin.
 – Jos töissä ollaan muuten pitkiä aikoja lähikontaktissa toisen kanssa, tai jos työpaikoilla on esiintynyt koronaryppäitä. Työnantajan velvollisuus on huolehtia työntekijöiden työturvallisuudesta, ja silloin pitää arvioida, onko tieto rokotussuojasta tärkeä työn tekemisen ja työturvallisuuden kannalta, Markus Äimälä sanoo.
 – Ei koronapassia joka ikisellä suomalaisella työpaikalla otettaisi käyttöön, vaan silloin kun siihen on tarvetta, hän jatkaa.
 Koronarokotteen ottaminen perustuu tällä hetkellä vapaaehtoisuuteen. Työntekijän yksityisyyden suoja on myös vahva.
 – Jos koronapassia ulotettaisiin työpaikoille, se kohtaisi työoikeudellisia ja perustuslaillisia ongelmia väistämättä heti. Työntekijällä on oikeus olla kertomatta terveysasioita työnantajalle, Karoliina Huovila huomauttaa.
 Jos koronapassi tulisi työpaikoille, kuka sen tarkistaisi?
 Ravintoloiden ovilla asiakkaiden koronapassin tarkistavat portsarit. Työpaikkojen oville ulkopuolisia portsareita tuskin tulisi, mutta joku ne kuitenkin syynäisi.
 – Työnantajan edustaja, kuka se sitten onkaan. Ravintoloissakin jonkun tehtäväksi määrätään, että sinä nyt tsekkaat onko passia, samoin tehtäisi mahdollisesti työpaikoilla, Äimälä sanoo.
 Tarkoittaako koronapassin laajeneminen työpaikoille oikeastaan valtakunnallista rokotuspakkoa?
 Ei välttämättä. Kaikkia suomalaisia on melkeinpä mahdotonta pakottaa ottamaan rokote, koska yksilönvapaus on Suomessa hyvin vahva. Koronapassi työpaikoilla voisi tarkoittaa kuitenkin esimerkiksi tehtävien uudelleenjärjestelyä.
 SAK:n Huovilan mukaan sellaista uutta lainsäädäntöä on lähestulkoon mahdotonta tehdä, missä koronapassin laajentunut käyttö ulottuisi vain työpaikoille. Käytännössä koronapassin nykyistä laajempi käyttö tarkoittaisi rokotuspakkoa kaikille, hän toteaa.
 EK sen sijaan ehdotti koronapassin laajentamista kaikille työpaikoille marraskuun alussa. Ehdotuksessa töitä järjesteltäisiin työpaikoilla niin, että rokottamattomat siirrettäisiin työtehtäviin, joissa rokottamattomuus ei haittaa työtä. Jos työnteko ei onnistu työtehtävän muuttamisella tai suojavälineiden käytöllä, äärimmäinen keino olisi lomauttaa työntekijä kokonaan.
 Huovila kritisoi ehdotusta.
 – Ehdotuksessa on ongelmallista se, että miten määritellään koronaturvallinen ihminen, kun tilanne muuttuu koko ajan ja on puhuttu jo kolmannesta rokotteesta. Myös se mietityttää, että jos työnantaja saa kysyä tätä, niin mitä seuraavaksi.
 EK:n Äimälä on eri mieltä, sillä EK:ssa nykyistä lainsäädäntöä on tulkittu työnantajan työturvallisuusvelvoitteen näkökulmasta.
 – Työnantajalla on oikeus nykyisen lainsäädännön puitteissa tehdä rajaus, että jotain tiettyä työtehtävää tekevät ne työntekijät, joilla työnantaja tietää olevan kaksi rokotetta. Mitään velvollisuutta ei ole kertoa, mutta se johtaa tilanteeseen jossa työnantaja voi käyttää niitä työntekijöitä, jotka ovat vapaaehtoisesti rokotteestaan kertoneet.
 Äimälän mukaan pohjimmillaan vastakkain on kaksi oikeutta, kun puhutaan koronapassista työpaikoilla: oikeus henkeen ja terveyteen, ja oikeus pitää salassa rokotustietoa, eli terveystietoa.
 – Meidän arviomme mukaan oikeus henkeen ja terveyteen on paljon merkittävämpi kuin rokotustiedon salassapito. Etenkin, kun rokotustieto ei ole perinteinen terveystieto, vaan kyse on siitä, oletko saanut piikin käsivarteen vai et. Ei tarvitse koko sairaushistoriaa avata.
 Mitä mieltä olet koronapassin laajentamisesta työpaikoille? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11. klo 23:een asti.

Koronapassin käyttö voi laajentua työpaikoille – katso tästä, voiko vartija käännyttää rokottamattomat pois


Summary: Hävittäjävalmistajat ovat palkanneet useita puolustuksen tuntijoita auttamaan hävittäjiensä kauppaamisessa. Asiantuntijat pääsevät hyville ansioille.

Kansainväliset hävittäjävalmistajat ovat palkanneet keskeisiä puolustuksen tuntijoita lobbaamaan hävittäjiä suomalaisille.
 Yle kävi läpi  hävittäjäkonsulteiksi ryhtyneiden  Puolustusvoimien entisten komentajien ja muissa keskeisissä tehtävissä toimineiden ansioita. Jutussa mainitut tulot ovat voineet tulla myös muualta kuin hävittäjäkonsultoinnista. Verohallinto julkaisi viime vuoden verotiedot keskiviikkona.
 Hallitus on päättämässä nykyisten Hornetien korvaajasta vuoden loppuun mennessä. Noin 10 miljardin euron kaupasta kisaa viisi valmistajaa.
 Boeingin F/A-18 Super Hornetia auttaa konsulttitoimisto Blic. Sen kautta lobbaukseen osallistuu Puolustusvoimien entinen komentaja  Juhani Kaskeala , jonka ansiotulot ylsivät viime vuonna 182 096 euroon ja pääomatulot 56 171 euroon.
 Yle
 Yhdysvaltalaista Lockheed Martinia konsultoinut Puolustusvoimien entinen komentaja  Jarmo Lindberg  sai viime vuonna 143 671 euroa ansiotuloa.
 Lockheed Martin irtisanoi sopimuksensa Lindbergin kanssa viime vuonna. Tämä tapahtui sen jälkeen, kun puolustusministeriön selvityksessä todettiin Lindbergin rikkoneen karenssisopimuksensa ehtoja.
 BAE Systemsin yhteiseurooppalaista Eurofighter Typhoon -hävittäjää on edistämässä entinen RKP:n puolustusministeri  Jan-Erik Enestam . Hän työskentelee Cocomms-viestintätoimiston vanhempana neuvonantajana. Enestam tienasi viime vuonna ansiotuloa 122 534 euroa ja pääomatuloa 13 067 euroa.
 Jan-Erik Enestam on toiminut useissa eri ministerintehtävissä. Maj Lundström/Yle
 NAD Consulting -yhtiön kautta BAE Systemsia konsultoi puolustusministeriön entinen osastopäällikkö  Eero Lavonen . Hänen ansiotulonsa viime vuonna olivat 134 904 euroa ja pääomatulot 6 241 euroa.
 Ruotsalaisen Saabin Gripen -hävittäjää on lobbaamassa muun muassa ilmavoimien entinen esikuntapäällikkö  Kari Salmi  Nobilitas Oy:n kautta. Salmen ansiotulot olivat viime vuonna 226 812 ja pääomatulot 3 900 euroa.
 Saabin Suomen-maajohtaja  Anders Gardberg  tienasi viime vuonna 148 246 euroa ansiotuloa ja 9 191 euroa pääomatuloa.
 Ranskalaisen Dassault Aviationin Rafale-hävittäjää Rud Pedersenilla konsultoiva  Marcus Rantala  sai viime vuonna ansiotuloa 196 922 euroa. Rantala on aiemmin työskennellyt muun muassa puolustusministeri  Stefan Wallinin  (r.) valtiosihteerinä.
 Marcus Rantala on toiminut aiemmin valtiosihteerinä puolustusministeriössä ja opetus- ja kulttuuriministeriössä, sekä ministerin erityisavustajana. Yle / Ted Urho
 Pääesikunnan päällikkönä aiemmin toiminut  Kari Takanen  konsultoi hänkin ranskalaisvalmistajaa Rud Pedersenilla. Hänen ansiotulonsa olivat viime vuonna 148 048 euroa ja pääomatulot 2 217 euroa.
 Lue myös:
 Pitkät päivät eivät kasvattaneet tuttujen koronakasvojen tuloja – maskikauppias Onni Sarmaste kuitenkin tienasi puoli miljoonaa
 Katso 1 000 nimen lista eniten tienanneista ja maakuntien suurituloisimmista – peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja takoi 93 miljoonan tulot
 Valtion oma Solidium on suurin yksittäinen yhteisöveron maksaja – katso, mikä yritys maksaa muhkeimman veropotin sinun kunnassasi
 Lockheed Martin on irtisanonut sopimuksensa ex-komentaja Jarmo Lindbergin kanssa

Hävittäjälobbareiksi ryhtyneet entiset komentajat ja poliitikot tienaavat hyvin


Summary: Pian selviää, ketkä ovat ehdolla kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajiksi.

Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat julkistetaan tänään Helsingissä. Perinteisesti ehdolle on päässyt kuusi romaania.
 Tämän vuoden ehdokkaat valitsee raati, johon kuuluvat kansanedustaja  Outi Alanko-Kahiluoto , päätoimittaja  Antti Kokkonen  ja Helsingin keskustakirjasto Oodin johtaja  Anna-Maria Soininvaara .
 He ovat lukeneet noin 150 teosta, joiden joukosta he valitsivat kuusi parasta. Ylen suora lähetys ehdokkaiden julkistamistilaisuudesta alkaa kello 9.55.
 Lopullisen valinnan tekee elokuvaohjaaja  Zaida Bergroth , jonka viimeisin elokuva on suuren suosion saanut  Tove .
 Finlandia-palkinto on maamme tärkein kirjallisuuspalkinto. Palkinnon arvo on 30 000 euroa.
 Viime vuonna kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon voitti  Anni Kytömäki  teoksellaan  Margarita .
 Kaunokirjallisuuden sekä muiden Finlandia-palkintojen voittajat selviävät keskiviikkona 1. joulukuuta. Klo 19 alkavaa palkintojuhlaa voi seurata Ylen TV1:ssä ja Areenassa.
 Artikkeli päivittyy.
 Lue lisää:
 Tässä ovat lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana kirjoja luontokadosta, karhun kohtaamisesta ja panseksuaalisuudesta
 Tässä ovat tietokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana teokset kuluttamisesta, nykymusiikista ja ruokahistoriasta
 Zaida Bergroth kasvoi ilman rutiineja, mutta boheemin äidin kanssa katsottu Psyko viitoitti tien: "Silloin oivalsin, miten elokuvat rakennetaan"

Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat julkistetaan – seuraa suoraa lähetystä kello 9.55 alkaen


Summary: Ylioppilastutkintolautakunta on ilmoittanut tänään ylioppilaskirjoitusten tulokset lukioille. Yle julkaisee ylioppilaaksi valmistuvien nimet sitä mukaa, kun tietoja saadaan kouluilta.

Tänä syksynä valmistuu noin 4 200 uutta ylioppilasta. Lakkinsa he saavat 3. joulukuuta, monessa koulussa itsenäisyysjuhlan yhteydessä.
 Yle julkaisee ylioppilaskoneessa valmistuvien nimet ja tilastotietoja maan kaikista lukioista.
 Uusien ylioppilaiden listat saadaan kouluilta ja ne täydentyvät sitä mukaa, kun koulut lähettävät tietoja. Lukioiden tuoreimmat tilastot ovat opetushallinnon tilastopalvelusta.
 Tänä syksynä kokeet järjestettiin noin 400 lukiossa ja niiden eri toimipisteissä. Ylioppilastutkintoon ilmoittautui noin 45 300 kokelasta, mikä on noin 1 150 vähemmän kuin vuosi sitten. Nyt lakin saavien ja kokeita uusivien lisäksi luvussa on mukana myös tutkintonsa hajauttavia kirjoittajia.
 Uusia nimiä saattaa tulla vielä lähempänä lakkiaispäivää, kun kokelaat saavat suoritettua kesken olevia kurssejaan. Listoihin voi tulla myös muita korjauksia.
 Osa ylioppilaista puuttuu ylioppilaskoneesta siksi, että he ovat kieltäneet nimensä julkaisun.
 Lue myös:
 Tänään moni odottaa jännityksellä ylioppilaskirjoitusten tuloksia – Juho Mettovaara opiskeli ison osan lukiosta etänä ja uskoo sen näkyvän tuloksissa
 Täältä näet syksyn 2021 ylioppilaskokeiden pisterajat – katso, minkä arvosanan sait ja miten muilla meni

Onnea syksyn ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin ja millaisia arvosanoja Suomen lukioissa on kirjoitettu


Summary: Viime vuoden aikana poliisi sai tietoonsa edellisvuotta vähemmän viharikosepäilyjä, kaikkiaan 852 ilmoitusta. Yleisin rikoslaji epäillyissä tapauksissa on edelleen pahoinpitely.

Vuonna 2020 poliisi tietoonsa kaikkiaan 852 viharikosepäilyä, selviää viharikollisuutta koskevasta Poliisiammattikorkeakoulun vuosiraportista. Määrä on hieman vähemmän kuin edeltävänä vuonna, jolloin poliisi kirjasi yhteensä 899 rikosilmoitusta.
 Raportin mukaan epäiltyjen viharikosten määrä on ollut laskusuunnassa vuoden 2015 piikin jälkeen, jolloin poliisin tilastoihin kirjattiin kaikkiaan 1 250 rikosilmoitusta. Poliisin tiedotteen mukaan tapausten määrä on palautunut pidemmän aikavälin tasolle.
 Yleisin rikoslaji epäillyissä viharikoksissa on edelleen pahoinpitely. Myös sanallisten uhkausten, häirintätapausten ja loukkausten määrä on huomattava.
 Kiihottaminen kansanryhmää vastaan laskussa
 Erityisesti kiihottaminen kansanryhmää vastaan -rikosepäilyjen määrä on laskenut selvästi. Poliisin mukaan ilmoituksia tuli viime vuonna 71, mikä on noin kolmannes vähemmän kuin 105 ilmoitusta vuonna 2019.
 Aiempien vuosien tapaan suurin osa viime vuoden viharikosilmoituksista sisälsi etniseen tai kansalliseen taustaan kohdistuvia piirteitä. Poliisi kirjasi tällaisia ilmoituksia yhteensä 646 kappaletta, mikä on hieman vähemmän kuin edellisen vuoden 650 ilmoitusta. Tapauksissa kyse oli yleisimmin pahoinpitelystä.
 Etniseen tai kansalliseen taustaan liittyvistä rikosilmoituksista 12 prosentissa asianomistajana oli romanitaustainen henkilö. Näiden tapausten määrä kasvoi noin kolmanneksella vuodesta 2019. Yleisimmin kyseessä oli kunnianloukkaus.
 Baarien sulkeminen näkyy tilastoissa
 Vuoden 2020 aikana todennäköisesti ravintolarajoitusten seurauksena baareissa ja anniskeluravintoloissa tapahtuneiden epäiltyjen viharikosten määrä väheni jopa puoleen edellisvuodesta.
 Vuosiraportin mukaan kotiympäristössä vietetty aika on saattanut vaikuttaa myös siihen, että naapurien määrä rikoksesta epäiltynä nousi viime vuonna selvästi.
 Edelleen yleisimmin epäillyt viharikokset tapahtuvat kuitenkin kadulla, torilla tai vastaavalla ulkoilmapaikalla.
 Moni viharikosepäily on jäädä luokittelematta, poliisi uudistamassa viharikosohjeistustaan
 Monesti rikosepäilyt luokitellaan viharikokseksi vasta tutkinnan myöhemmässä vaiheessa. Vuosiraportissa viharikoksista määritellyistä tapauksista poliisi on itse luokitellut viharikoksiksi vain noin viidesosan.
 Vaikka luokittelu ei ole pakollinen, poliisin ohjeistuksen mukaan kaikki epäillyt viharikokset tulisi luokitella erillisellä viharikoskoodilla, jos asianomistaja tai poliisi pitää tekoa edes osittain viharikoksena.
 – Poliisihallitus on valmistelemassa uutta viharikosohjeistusta, joka tulee olemaan aiempaa ohjetta laajempi. Myös sisäministeriö järjestää Osaavat-hankkeen puitteissa poliiseille suunnattuja viharikoskoulutuksia, kertoo Poliisiammattikorkeakoulun tutkija  Jenita Rauta .

Viharikostilastoissa myönteinen kehitys: erityisesti kiihottaminen kansanryhmää vastaan väheni – epäilyjen määrä ravintoloissa laski rajoitusten ansiosta


Summary: Rajavartiolaitoksella on valmius toimia, jos Suomeen kohdistuu vastaavanlainen tilanne kuin Puolan ja Valko-Venäjän rajalla. Rajavartiolaitoksen nykyvaltuudet ovat ”hyvin pitkälle riittävät”.

Puolan ja Valko-Venäjän välisen rajan kaltaisiin tapahtumiin pitäisi varautua myös Suomessa, katsovat  Ylen aamussa  torstaina vierailleet kansanedustajat.
 Puolan ja Valko-Venäjän väliselle rajalle on tullut tuhansia siirtolaisia, jotka pyrkivät Euroopan unionin alueelle. EU:n mukaan kyseessä on hybridisodan muoto, jonka tarkoituksena on kostaa länsimaille, koska ne ovat asettaneet pakotteita Valko-Venäjälle ihmisoikeusrikkomusten takia.
 Kansanedustaja  Paula Risikko  (kok.) kuvailee Puolan tilannetta vakavaksi. Jos Suomi joutuisi kohtaamaan Puolan rajan kaltaisen tilanteen, Suomella ei olisi nykytilanteessa Risikon mukaan mahdollisuutta vastata siihen.
 Kokoomus esitti tällä viikolla, että Suomeen luotaisiin nopeasti laki, jolla turvanpaikanhakua voitaisiin rajoittaa ja estää tilapäisesti.
 – Meillä pitäisi olla lainsäädäntö, joka mahdollistaa rajojen sulkemisen. Se on täsmäkeino, lyhytaikainen mahdollisuus, että saadaan tilanne hallintaan, vuosina 2016–2018 sisäministerinä toiminut Risikko sanoi Ylen aamussa.
 Vihreiden Harjanne: "Tarkkaa tasapainoilua"
 Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Atte Harjanne  katsoo myös, että lainsäädännössä ja viranomaisilla pitää olla keinot vastata Puolan rajan kaltaisiin tilanteisiin. Harjanteen mukaan reagointi ei kuitenkaan ole yksinkertaista.
 – Kun tällaiseen etsitään keinoja vastata, on tarkkaa tasapainoilua sen suhteen, että pidämme arvoista kiinni ja toisaalta suojellaan yhteiskuntaa. Tämä ei ole helppo harjoitus, Harjanne sanoi.
 Risikon mukaan kansainväliset sopimukset pitää muistaa, mutta myös riskit tulee ottaa huomioon.
 – Pitää muistaa, että kuka tässä on syyllinen. Se on nimenomaan se, joka pyrkii vaikuttamaan poliittisesti niin, että Suomi joutuu hankalaan tilanteeseen.
 Harjanteen mukaan tärkeää on myös Suomen kyky käsitellä suuria määriä maahan tulijoita. Yksistään rajojen sulkeminen ei riitä.
 – Suomen nykyisessäkin laissa on keinoja sulkea rajanylityspaikkoja.
 Harjanteen mukaan Puolan rajan kaltainen tilanne on hyvä huomioida valmiuslain päivityksen yhteydessä. Valmiuslaissa on mahdollisuus laajentaa viranomaisten toimivaltuuksia tai kaventaa perusoikeuksia.
 Harjanteen mukaan Valko-Venäjään on myös kaikki perusteet kohdistaa erilaisia pakotteita, joilla annetaan viesti, että sen toiminta ei ole hyväksyttävää.
 Suomen Rajavartiolaitoksella "valmius toimia"
 Suomen Rajavartiolaitoksella on valmius toimia, jos Suomeen kohdistuu vastaavanlainen tilanne kuin Puolan rajalla. Everstiluutnantti  Mikko Lehmus  Rajavartiolaitoksen tilanne- ja riskianalyysikeskuksesta sanoo, että turvallisuusympäristöä ja toimintaympäristön muutoksia seurataan jatkuvasti.
 Lehmuksen mukaan Rajavartiolaitoksella on olemassa varautumissuunnitelmat ja niiden toimeenpanoa on harjoiteltu poliisin ja Maahanmuuttoviraston kanssa.
 – Rajavartiolaitos pyrkii toimimaan kaikissa tilanteissa ja olosuhteissa tehokkaasti perus- ja ihmisoikeuksia kunnioittaen, sanoi Lehmus Ylen aamussa.
 Lehmus kertoo, että Rajavartiolaitoksen nykyvaltuudet ovat ”hyvin pitkälle riittävät” torjumaan Puolan rajan kaltaisen tilanteen Suomessa.
 – Oleellista on se, että keinovalikoima olisi riittävän laaja, koska tulevaisuus pukkaa aina yllättämään viranomaiset ja valtiot.
 Lehmuksen mukaan uutta Puolan rajan tilanteessa on sen intensiteetti ja se, että EU:n naapurimaan viranomaiset peittelemättömästi käyttävät ihmisiä hybridivaikuttamisen välineenä.
 Lue lisää:
 Pattitilanne Puolan ja Valko-Venäjän rajalla jatkuu –  diplomatia ei ole tuonut helpotusta kriisiin eikä siirtolaisten hätään
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalla pelataan kylmää poliittista peliä ihmisillä – väänsimme rautalangasta, mistä monimutkaisessa kriisissä on kyse

Kansanedustajat haluavat keinoja vastata Puolan rajan kaltaiseen tilanteeseen Suomessa – kokoomuksen Risikko: Rajojen sulkeminen mahdolliseksi


Summary: Kiistan syynä on junan myöhästyminen minuutilla aikataulustaan. Yhtiön mielestä kuljettaja oli poissa töistä. Kuljettaja katsoo myöhästymisen johtuneen inhimillisestä virheestä.

Japanissa junankuljettaja on haastanut työnantajansa oikeuteen, koska yhtiö pidätti hänen palkastaan 56 jeniä eli 0,43 euroa. Kiistan taustalla on junan vähäinen myöhästyminen.
 Yhtiö sakotti kuljettajaa, koska tämän ohjaama juna myöhästyi minuutin aikataulustaan kesäkuussa 2020.
 Junankuljettaja nosti kanteen JR Westiä vastaan aiemmin tänä vuonna. Mies vaatii 2,2 miljoonan jenin eli noin 16 800 euron korvausta tapauksen aiheuttamasta henkisestä kärsimyksestä, kertoo Yomiuri Shimbun -sanomalehti.
 Kuljettaja oli määrätty siirtämään tyhjä juna varikolle Japanin länsiosassa sijaitsevalla Okayaman asemalla. Hän meni vahingossa väärälle laiturille, minkä takia junankuljettajien vaihdos myöhästyi. Sen seurauksena juna lähti asemalta ja saapui varikolle minuutin aikataulusta myöhässä.
 JR West pidätti alunperin 85 jeniä miehen palkasta, mutta suostui laskemaan sakon 56 jeniin sen jälkeen, kun mies oli vienyt kiistan Okayaman työtarkastusviranomaisen käsiteltäväksi, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Kiista myöhästymisen syystä
 JR Westin mukaan kuljettajan palkasta sai pidättää pienen osan, koska tämä ei tehnyt töitä laiturilla tapahtuneen sekaannuksen aikana. Yhtiön tiedottaja vahvisti oikeuskanteen uutistoimisto AFP:lle torstaina.
 Tiedottajan mukaan yhtiö ja kuljettaja tulkitsevat myöhästymisen syytä eri tavoilla. Tiedottaja sanoi, että yhtiö noudatti "ei työtä, ei palkkaa" -sääntöään pidättäessään osan kuljettajan palkasta.
 Kuljettaja sanoo, että myöhästyminen johtui vähäisestä inhimillisestä virheestä, eikä yhtiön olisi pitänyt sen takia katsoa, että hän oli poissa töistä.
 Japanin rautatiejärjestelmä on kuuluisa tehokkuudestaan ja täsmällisyydestään. Sitä pidetään yleisesti esimerkkinä muille maailman rautatieverkostoille.
 Vuonna 2017 japanilainen rautatieyhtiö nousi kansainvälisiin uutisotsikoihin, kun se pyysi syvästi anteeksi "valtavaa haittaa", joka johtui siitä, että juna oli lähtenyt 20 sekuntia liian aikaisin.

Vain muutaman jenin tähden: Japanilainen junankuljettaja haastoi työnantajansa oikeuteen palkasta pidätetyn 0,43 euron takia


Summary: Lappeenrannan Energia haluaisi rakentaa kaupungin laidalle kallioon jopa kahden eduskuntatalon kokoisen luolan. Samankaltaista lämmön varastointia kallioperään suunnitellaan nyt eri puolilla Suomea.

Lappeenrannan Energia harkitsee suuren luolan louhimista kaupungin keskestan vierestä kulkevan Kuutostien alle tai sen läheisyyteen. Luola toimisi lämpimän veden varastona kaukolämpöverkostolle.
 – Voisimme ladata tällaista lämpöakkua matalan kulutuksen aikana ja purkaa sitä sitten korkeamman kulutuksen aikana kaukolämpöverkkoon, Lappeenrannan Energian toimitusjohtaja  Arto Nikkanen  selittää luolan toimintaperiaatetta.
 Luola voidaan louhia Lappeenrannan kaupungin vieressä sijaitsevalta Nordkalkin kalkkikivikaivokselta.  Kare Lehtonen / Yle
 Ajatuksena on hyödyntää esimerkiksi sähkön hintavaihteluja. Luolassa olevaa vettä voitaisiin lämmittää halvan sähkön aikana esimerkiksi energiatehokkailla lämpöpumpuilla.
 Tähän antaa edellytyksiä se, että sähkön hinta nähtävästi vaihtelee tulevaisuudessa vielä nykyistäkin enemmän. Tämä johtuu siitä, että sääolosuhteista riippuvaisen tuulivoiman osuus sähköntuotannosta lisääntyy.
 Vaihtoehtona on myös lämmittää kallioluolan vettä jätevedestä lämpöpumppujen avulla saatavalla hukkalämmöllä tai muulla edullisella lämmöntuotantotavalla.
 Kesän lämpöä voitaisiin käyttää talvella
 Lappeenrannan Energian toimitusjohtaja Arto Nikkasen mukaan luolassa olevaa energiavarastoa voitaisiin käyttää jopa kausivarastona niin, että kesällä varastoitua lämpöä käytettäisiin talvella kovemman kulutuksen aikana. Tällöin kysymys olisi erityisesti kulutushuippujen kattamisesta.
 – Lämmön kulutus on Lappeenrannassa talvella jopa kymmenkertainen kesään verrattuna. Jos saamme tasoitettua tätä monttua, niin kokonaisuus tulee edullisemmaksi. Näin voimme pitää kaukolämmön hintaa kurissa, Nikkanen sanoo.
 Lappeenrannan Energian toimitusjohtaja Arto Nikkanen uskoo, että energiavarasto voisi padota kaukolämmön hintapaineita.  Melina Nikkanen
 Yhteistyö Nordkalkin kanssa alentaisi hintaa
 Aivan Lappeenrannan kaupungin keskustan tuntumassa sijaitsee Nordkalkin kalkkikaivos. Sen noin 180 metriä syvästä avolouhoksesta pääsee helposti louhimaan kaupungin alle. Jo nyt Nordkalkilla on luolia ja tuotantotiloja kallion sisällä.
 Nordkalkin kaivos on noin 180 metriä syvä.  Kare Lehtonen / Yle
 Lappeenrannan Energia ja Nordkalk selvittävätkin, voivatko ne tehdä yhteistyötä energialuolan rakentamisessa. Edellytyksiä yhteistyölle luo se, että kalkkikiviesiintymä jatkuu kaupungin alle. Nordkalk voisi saada sieltä lisää raaka-ainetta.
 Tämä alentaisi luolan rakennuskustannuksia.
 – Voisimme ostaa kaupungilta luolan louhinnassa syntyvää kalkkikiveä ja sitä kautta tulla mukaan rakennuskustannuksiin, sanoo Nordkalkin Lappeenrannan yksikön päällikkö  Jouni Heinonen .
 Nordkalkin Lappeenrannan ykskön päällikön Jouni Heinosen mukaan Lappeenrannan alla oleva kalkkikivi soveltuu luultavasti hyvin luolan rakentamiseen.  Kare Lehtonen / Yle
 Hänen mukaansa alueella oleva kalkkikivi soveltuu hyvin luolan rakentamiseen.
 – Tässä ympärillä oleva kalkkikivi on hyvin ehjää ja se soveltuu varmasti esimerkiksi lämpimän veden varastoksi. Meillä on itselläkin louhittuna vesisäiliö kalliossa, ja se on toiminut oikein hyvin, Heinonen vakuuttaa.
 Lisää tehoa voimalasta
 Energiavarasto voisi myös tehostaa sähkön ja lämmön yhteistuotantoa Lappeenrannassa. Kaupungin kaukolämmön tuottaa nykyisin lähes täysin Kaukaan Voiman voimalaitos, joka polttaa pääosin UPM:n Kaukaan tehdasalueelta tulevaa puutähdettä, kuten kuorta.
 Lappeenrannan Energian toimitusjohtaja Arto Nikkasen mukaan sähköä ja lämpöä tuottavan voimalaitoksen käyttö on tehokkaampaa, jos siellä syntyvää lämpöä voidaan ladata energiavarastoon.
 Sähköä voidaan näin tuottaa myös silloin, kun lämmön kulutus ei ole suurta. Ylijäämänä syntyvää lämpöä voidaan tällöin ladata energialuolaan.
 Lappeenrannan Energialla on 46 prosentin osuus Kaukaan Voimasta ja Pohjolan Voimalla 54 prosentin osuus.
 Energiavarastot kiinnostavat muuallakin
 Lappeenrannan Energia on tilannut Afry Finland oy:ltä selvityksen kallioon louhittavan maanalaisen lämpöakun rakentamisen edellytyksistä. Tällöin selviävät suunnitelman yksityiskohdat ja alustava kustannusarvio.
 – Kalliotilan koko ja käyttölämpötila määritellään selvityksen aikana. Alustavasti voin arvioida, että luolan koko todennäköisesti noin 100 000–200 000 kuutiometriä, suunnittelupäällikkö  Arto Wegelius  Afry Finland Oy:n tunneliosastolta sanoo.
 200 000 kuutiometriä vastaa noin kahden eduskuntatalon tilavuutta.
 Kallioon sijoitettavia kuuman veden energiavarastoja suunnitellaan nyt eri puolille Suomea. Usein niitä pyritään rakentamaan jo olemassa oleviin kalliotiloihin. Esimerkiksi  Vaasassa käynnistyi  vuonna 2020 Suomen suurin käytössä oleva 210 000 kuutiometrin energiavarasto, joka on sijoitettu entiseen öljyluolaan.
 Myös Helsingin Mustikkamaan kallioluolaan ollaan rakentamassa 320 000 muutiometrin energiavarastoa. Vantaalle puolestaan louhitaan noin miljoonan kuution energiavarastoa.

Energiayhtiö suunnittelee maan alle jättimäistä kuumaa vettä täynnä olevaa luolaa – haluaa pitää kaukolämmön hinnan kurissa


Summary: Uusi Kokkolan tehdas nelinkertaistaa yrityksen mahdollisuudet valmistaa suuria lämpöpumppuja.

Teollisuuslämpöpumppuja valmistava lahtelainen Oilon avaa uuden tehtaan Kokkolan Heinolaan.
 Miljoonaluokan investointi on vastaus nopeasti kasvaneeseen kysyntään. Yrityksen teollisuuspumppujen toimitusmäärät ovat kahtena edellisvuonna tuplaantuneet.
 Tehdas nelinkertaistaa yrityksen kapasiteetin suurten lämpöpumppujen tuotannossa. Jatkossa kaikki Oilonin teollisuuspumput valmistetaan Kokkolassa.
 Viime vuosina erityisesti energiayhtiöt ovat kiinnostuneet lämpöpumpuista. Niillä halutaan korvata kivihiiltä ja muita polttoaineita. Energiayhtiöt tähtäävätkin ilmastopäästöjen vähentämiseen.
 Myös isojen järjestelmien kysyntä on kasvanut.
 – Energiamurros selittää kysynnän kovaa kasvua. Valtiot ja maanosat ovat asettaneet tavoitteita hiilineutraaliuteen. Myös yritykset tähtäävät siihen. Valtava määrä energiaa pitää tulevaisuudessa muuttaa päästöttömäksi. Teollisuuslämpöpumput ovat siihen yksi hyvä vaihtoehto, uskoo Oilonin liiketoimintajohtaja  Martti Kukkola .
 Kokkolassa oli jo valmiiksi osaamista
 Työntekijämäärä nousee uuden tehtaan myötä Kokkolassa paristakymmenestä 60–70:een työntekijään.
 Kokkola valikoitui tehtaan paikaksi, koska kaupungissa oli jo ennestään kylmätekniikkaa ja tietotaitoa teollisuuspumppujen valmistamiseen.
 – Uudessa tehtaassa aiotaan valmistaa 600 konetta vuodessa. Valtaosa tuotteista eli neljä viidestä koneesta menee vientiin, lähinnä Eurooppaan, Kiinaan ja Etelä-Amerikkaan, Kukkola kertoo.
 Oilonin pääkonttori sijaitsee Lahdessa. Kokkolan lisäksi yrityksellä on tehdas Lapualla sekä kolme tehdasta ulkomailla: Kiinassa, Yhdysvalloissa sekä Venäjä.
 Teollisuuslämpöpumpuilla tuotetaan energiaa esimerkiksi kaukolämpöverkkoon ja teollisuuden käyttöön. Yritys ennakoi, että lähitulevaisuudessa teollisuuslämpöpumput nousevat suurimmaksi liiketoiminnaksi öljypolttimien ohi.
 Kotien lämpöpumpuista teollisuuspumput eroavat teholtaan, ne ovat jopa 200 kertaa tehokkaampia. Lämmönlähteenä ne käyttävät tyypillisesti hukkalämpöä tai ulkoilmaa.
 – Kaukolämpöön vaaditaan huomattavasti korkeampia lämpötiloja. Teollisuuspumput voivat tuottaa jopa 120 asteista vettä. Se laajentaakin huomattavasti käyttökohteita. Näin voidaan tuottaa kaukolämpöä ja teollisuuden vaatimia korkeampia prosessilämpöjä, kertoo liiketoimintajohtaja Kukkola.
 Lue myös:
 Oilonille merkittävä lämpöpumppukauppa Kiinaan – pumpuilla jäähdytetään uudenlaista akkupuistoa

Teollisuuslämpöpumppujen myynti lähes tuplaantunut kahtena edellisvuotena – Oilon vastaa kysyntään avaamalla uuden tehtaan Kokkolaan


Summary: Kokemäen vs. kirkkoherra Timo Waris sanoo luottamushenkilöiden turvautuvan erittäin kyseenalaisiin toimiin, kun he yrittävät vaikuttaa viranhaltioiden toimintaan Kokemäen seurakunnassa.

Kokemäen seurakunnassa vuosia jatkuneet riidat eivät näytä loppuvan. Vasta pari kuukautta vs. kirkkoherrana toiminut  Timo Waris   on ajautunut törmäyskurssille  kirkkoneuvoston kanssa, jonka toimintatapoja hän pitää lainvastaisina.
 Waris puhuu muun muassa uhkailusta ja manipuloinnista. Nyt riitaa yrittävät ratkoa piispa ja tuomiokapituli.
 Tuomiokapituli käsittelee vielä ennen joulua vs. kirkkoherra Timo Wariksesta tehtyjä  kanteluita , joita ovat tehneet seurakunnan kappalainen sekä kirkkoneuvosto, ja erityisesti sen varapuheenjohtaja  Hannu Heikola .
 Heikolan ja Wariksen henkilökemia on pahasti tulehtunut, vaikka Waris on ehtinyt hoitaa kirkkoherran virkaa vasta syyskuun alusta.
 Taustalla ovat muun muassa  pitkään jatkuneet  erimielisyydet seurakuntakeskuksen saneeraukseen ja siitä tiedottamiseen liittyvistä asioista. Myös kirkkoherran viransijaisuuden palkkioista on ollut erimielisyyttä.
 Kirkkoherra myöntää hallinnon ongelmat, mutta sanoo niiden olevan ratkaistavissa. Osittain ongelmat ja toimintatavat ovat samoja, joita kirkkoherra  Hannu Tomperi  kritisoi hoitaessaan virkaa.  Tomperi on syyttänyt Kokemäen kirkkopoliitikkoja  muun muassa työpaikkakiusaamisesta ja häirinnästä.
 – Hallinnossa on haasteita. Olen optimistinen, että tämä ratkeaa tavalla tai toisella, Waris sanoo.
 Timo Waris on toiminut Kokemäen vs. kirkkoherrana syyskuun alusta asti. Jari Pelkonen / Yle
 Kirkkoherra: uhkailua, manipulointia ja lahjontaa
 Kirkkoherra Timo Waris kokee, että seurakunnassa suurinta valtaa käyttävät luottamushenkilöt sekaantuvat viranhaltijoiden vastuulla olevaan operatiiviseen toimintaan liikaa, ja yrittävät vaikuttaa kyseenalaisin keinoin kirkkoherran ja talouspäällikön tekemiin esityksiin.
 – Manipuloimalla ja uhkailulla. On luvattu muun muassa, että jos teen toisen tyyppisiä esityksiä, jotka olisivat enemmän luottamushenkilöiden mieleen, palkkausasianikin kuulemma ratkeaisi.
 Waris on jättänyt kirkkoneuvoston päätöksistä eriäviä mielipiteitään, koska hän on pitänyt niitä lainvastaisina. Kirkkoneuvosto taas on todennut Wariksen toiminnan olevan  hyvin vahingollista seurakunnalle . Neuvosto esittää yksimielisesti kirkkoherralle epäluottamusta.
 Kirkkoneuvoston varapuheenjohtaja Hannu Heikola ei halunnut kommentoida seurakunnan hallinnon kriisiä millään tavalla Yle Uutisille.
 Piispa penää yhteistä vastuuta seurakunnasta
 Turun arkkihiippakunnan piispa  Mari Leppänen  on pahoillaan Kokemäen seurakunnan jatkuvasta riitelystä.
 Piispa toivoo osapuolilta yhteistä vastuuta riitelyn lopettamiseksi. Myös hänen mielestään riitojen juurisyyt löytyvät henkilökemioista.
 Piispa Mari Leppänen toivoo Kokemäen seurakunnan riidan osapuolilta yhteistä vastuunkantoa. Marko Ekström / Yle
 Sinällään seurakunnan arkinen työ sujuu piispan mukaan hyvin. Leppänen toteaa kuitenkin jatkuvien riitojen kuormittavan työntekijöitä, luottamushenkilöitä ja koko seurakuntaa.
 – Seurakunnan hallinto on osittain lamaantunut. Nyt jokaisen pitäisi tulla vastaan ja pyrkiä yhdessä etsimään tähän tilanteeseen ratkaisua.
 Piispa muistuttaa, että kirkkoherran tehtäviin kuuluu valvoa kirkkoneuvoston päätösten lainmukaisuutta. Hänen mukaansa myös seurakunnan operatiivinen toiminta kuuluu viranhaltijoille.
 – Luottamushenkilöt käyttävät valtaa ryhmänä. Yksittäinen luottamushenkilö ei voi tehdä työnjohdollisia toimenpiteitä eikä hän ole kenenkään esimies. Tämä on tavattoman tärkeä hahmottaa, jotta seurakunnan johtaminen voi olla hyvää.
 Kaupungille imagohaittaa riitelystä
 Kokemäen kaupungille jatkuva riitely ja siitä koituva negatiivinen julkisuus on vähintäänkin kiusallista.
 Kaupunginjohtaja  Teemu Nieminen  on huolissaan siitä, kykeneekö seurakunnan riitaisa hallinto jatkamaan itsenäisenä vai onko edessä liittyminen johonkin toiseen seurakuntaan.
 – Kyllähän tämä on selkeä uhkatekijä. Liitos on mahdollinen sekä talouden että hallinnon näkökulmasta. Sellaista vaihtoehtoa emme halua emmekä hyväksy.
 Kokemäen kaupunginjohtaja Teemu Nieminen on huolestunut seurakunnan riitelystä. Jari Pelkonen / Yle
 Niemisen mukaan kirkkoriidat ovat kestopuheenaihe kaupunginjohtajan liikkuessa myös ympäristökunnissa. Hän pelkää kaupungin vetovoiman puolesta.
 – Työvoiman saatavuuteen ja yleiseen viihtyisyyteen sekä elinvoimaisuuteen negatiivinen viestintä tietenkin vaikuttaa.
 Kaupunginjohtaja vetoaakin painokkaasti osapuoliin, jotta sovun tie löytyisi.
 – Ymmärrän sen, että voi olla erilaisia mielipiteitä. Ne kuuluvat demokratiaan. Riitely ei kuitenkaan siihen kuulu. Kyllä se täytyisi nyt saada minun ja kaupungin puolesta päättymään.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 12.11. kello 23.
 Aiheesta aiemmin:
 Kokemäen seurakuntakriisi: Turun piispan määräämä konsultti uskoo sovun syntyyn
 Kokemäen seurakunnan kriisiin haetaan ratkaisua – Turun piispa saa tilanteesta raportin alkuvuoden aikana
 Turun piispa: "Kokemäen seurakunnan toimintakulttuuri on poikkeuksellisen huono"

Piispa: "Kokemäen seurakunnan hallinto on osittain lamaantunut" –  Kirkkoherra: luottamushenkilöillä kyseenalaiset keinot päätöksenteossa