Summary: Jotain meni pahasti pieleen, kun iso määrä thaimaalaisia luonnonmarjojen kerääjiä sairastui koronaan Suomessa. Avi haluaa selvittää vastuut. TEM ja THL vaativat tiukempaa sääntelyä, jotta marjanpoimijoiden terveysturvallisuus ei jatkossa pettäisi.

Thaimaa vaatii Suomen viranomaisilta selvitystä siitä, miksi koronatartunnat ryöpsähtivät thaimaalaisten marjanpoimijoiden keskuudessa. Jo yli 200 thaipoimijalla on todettu tartunta.
 Viimeksi  tänään paljastui tartunta 42 poimijalla Kemijärvellä .
 Thaimaan Suomen suurlähettiläs  Chavanart Thangsumphant  korostaa, että marjanpoimintayritykset ovat kirjallisesti sitoutuneet suojelemaan poimijoiden terveyttä myös korona-aikana.
 – Odotamme nyt viranomaisten selvitystä siitä, ovatko yritykset täysin ja asianmukaisesti noudattaneet ehtoja vai eivät, hän sanoo.
 Ehdot  (siirryt toiseen palveluun) velvoittavat marjayrityksiä pitämään huolta poimijoista ja antamaan heille asianmukaisen kohtelun ja korvauksen. Ehdoissa sovitaan terveysvakuutuksesta, majoituksesta ja liikkumisesta.
 Ehdoissa on myös määritelty hyvitys karanteeniajalle ja sovittu jopa korvauksesta kuolemantapauksessa. Mikäli poimija menehtyy Suomessa koronaan, on marjayrityksen maksettava omaisille 25 500 euroa.
 Lue myös:   Marjayrittäjä vakuuttaa, että karanteenit pitävät – poimijat ovat perheittäin karanteenissa ja eristyksessä
 Marjanpoiminta työsuhteiseksi?
 Thaimaan suurlähetystö toivoo, että marjayritysten ja poimijoiden suhde tunnistettaisiin jatkossa Suomen lakien mukaiseksi työsuhteeksi.
 – Näin poimijoille voitaisiin taata reilut ja tasavertaiset oikeudet muun muassa hyvinvointiin ja terveyteen, samanlaiset kuin suomalaisilla työntekijöillä on, Chavanart Thangsumphant sanoo.
 Thaimaa haluaa myös nopeuttaa tiedonvaihtoa suomalaisten viranomaisten kanssa tapauksissa, joissa ilmenee ongelmia thaimaalaisten työntekijöiden terveys- ja työoloissa. Tähän liittyen suurlähetystö toivoo Suomen ulkoministeriöltä nopeita toimenpiteitä.
 Thaimaalaiset ovat pitäneet yhteyttä suomalaisiin viranomaisiin jo ensimmäisistä tartunnoista lähtien. Suurlähetystö on pyytänyt viranomaisia tutkimaan leirejä ja selvittämään, miksi tartunnat levisivät.
 Thangsumphant uskoo, että suomalaiset viranomaiset tekevät kaikkensa thaimaalaisten marjanpoimijoiden suojelemiseksi. Tähän hänen mielestään velvoittaa myös  uusi poimijoiden oikeuksia suojaava laki .
 Aluehallintovirasto selvittää vastuut
 Lapin aluehallintovirasto aikoo selvittää thaimaalaisten marjanpoimijoiden turvallisuuteen liittyviä vastuita.
 – Me ainakin kysymme toimijoilta, miten on mennyt. Ei tämä tähän jää, aluehallintoylilääkäri  Sari Kemppainen  sanoo.
 Avissa oltiin siinä uskossa, että Lapin sairaanhoitopiiri ja marjayritykset ovat yhdessä suunnitelleet, miten marjanpoimijoiden kanssa toimitaan, kun he saapuvat maahan.
 – Nämä käytännöt ovat THL:n laatimia ja ohjeistusta antanut myös työ- ja elinkeinoministeriö. Käytäntöjen toteuttaminen on ollut marjayritysten vastuulla.
 Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvoksen Olli Sorainen sanoo, että marjanpoimijoilla pitää olla turvalliset majoitustilat. Antti Kolppo / Yle
 Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvoksen  Olli Soraisen  mukaan yrityksille annetut ohjeet ovat olleet selkeitä. Soraisen mukaan marjayritysten vastuulla on myös se, että majoitusolosuhteet ovat turvalliset siten kuin säännökset edellyttävät.
 Hänen mukaansa tulisi harkita säännösten muuttamista siten, että terveysturvallisuus myös luonnontuotteiden keruussa voisi jatkossa toteutua paremmin.
 – Ulkomaalaisten kausityöntekijöiden olosuhteisiin liittyvistä viranomaistoimivalloista, valvonnasta ja laiminlyöntien seuraamuksista on tarkoitus syksyllä käynnistää erillinen kehittämishanke, Sorainen sanoo.
 Lue lisää:   Toimitusjohtaja: "Toimimme hyvässä uskossa" – marjayritykset siirsivät sairastuneita poimijoita Lapista etelämmäksi, syynä epäselvät ohjeet
 Poimijoiden olosuhteista halutaan paremmat
 THL:n johtavan asiantuntijan  Jari Jalavan  mukaan lainsäädännöllä tulisi puuttua siihen, mihin olosuhteisiin Suomeen tuodaan työntekijöitä. Siihen ei terveysviranomaiset pysty puuttumaan eikä tartuntatautilaki ota kantaa.
 – Se on tässä ehkä pettänyt, että nämä ihmiset joutuvat asumaan semmoisissa olosuhteissa, jossa tartunnat leviävät erittäin hyvin.
 Tartunnat levisivät marjanpoimijoiden keskuudessa nopeasti elokuun ensimmäisten päivien aikana maahantulotesteistä huolimatta.
 Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  arvioi, että  karanteenikäytännöissä on ollut puutteita . Epidemian alkusyyksi hän epäilee sitä, ettei maahantulotestit tunnistaneet vasta itämässä olleita ensimmäisiä tartuntoja, joista tauti levisi nopeasti tiiviissä yhteisössä.
 Näin poimijoiden tartuntatilanne on edennyt 12.–25.7.  Suurin osa thaipoimijoista saapuu  Suomeen . Kaikkiaan Suomeen  tulee  3000 thaimaalaista ja 500–600 ukrainalaista marjanpoimijaa. 3.8.  Kolmella poimijalla  todetaan tartunta  Lapissa. Testaamista lisätään. Kainuun sote  testasi  ulkomaalaisten marjanpoimijoiden ryhmän: 74 henkilön ryhmästä löytyi 44 koronatartuntaa. 4.8.   Näin tapahtumat  etenivät Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan alueella. Koronavirus alkoi levitä poimijoiden ryhmässä vasta Suomessa. 5.8.  Marjanpoimijoiden  joukkotesteissä  löytyi jälleen kymmeniä tartuntoja Lapissa – tartunta useammalla kuin joka kolmannella testatuista. 6.8.  Ulkomaisten marjanpoimijoiden joukosta löytyy koko ajan  lisää  tartuntoja Rovaniemellä. 12.8.  Infektioylilääkäri  Markku Broas   Ylelle : Karanteenissa olevat marjanpoimijat ovat leireissä toistensa kanssa tekemisissä, vaikka niin ei saisi olla. 13.8.  Kuusamossa  on todettu  koronavirustartunta 13 ulkomaalaisella marjanpoimijalla. 16.8.  Yle  uutisoi , että sairastuneita ja altistuneita poimijoita on siirretty Lapista Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan. 17.8.  Kemijärvellä  löytyi  poimijoilta 42 tartuntaa
 Lue myös:   Työryhmä ehdottaa rangaistusmaksua ulkomaisen työvoiman hyväksikäytöstä –  nyt viranomaiset saavat vain ohjeistaa ja työnantaja kerää hyödyt
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  18.8. kello 23 saakka.

Thaimaa vaatii Suomelta selvitystä, miksi yli 200 marjanpoimijaa sairastui – "Tämä ei jää tähän", lupaa aluehallintoylilääkäri


Summary: Lomilta palaavat ihmiset ovat käyneet aktiivisesti edellisellä viikolla koronarokotuksissa ja -testeissä. Kerava ja Porvoo valmistautuvat siirtymään leviämisvaiheeseen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Syksyn lähestyminen näkyy myös koronatestien ja rokotuksien määrissä.
 Koronatesteissä käyvien ihmisten määrä on kaksinkertaistunut kesäkuusta, kertoo HUSin diagnostiikajohtaja  Lasse Lehtonen . Hän arvioi syyksi muun muassa lomakauden päättymisen.
 – Viime viikko oli erityisen vilkas ja siinä oli selkeästi sellainen testipiikki. Meillä kävi HUSin testeissä parhaimmillaan 12 000 henkeä päivässä.
 Koko viikon aikana testejä tehtiin yli 70 000, mikä on Lehtosen mukaan paljon. Tyypillinen määrä testejä on ollut noin 7 000–8 000 testiä päivässä. Eilen maanantaina testejä tehtiin alueella noin 8 600.
 Isoista kävijämääristä huolimatta testaus ei ole ruuhkautunut. Heinä-elokuun vaihde oli kiireisempi, ja testiin joutui tuolloin odottamaan päivän. Nyt testiin pääsee muutaman tunnin viiveellä.
 Helsingin kaupungin terveys- ja päihdepalveluiden johtaja  Leena Turpeisen  mukaan ruuhkia voi vielä syntyä niin sanotuilla walk-in testauspaikoilla.
 Rokotukset ruuhkaisempia
 Rokotuspisteillä kiire on kovempi. Helsingin Messukeskuksen rokotuspisteelle varatut ajat ovat Turpeisen mukaan viivästyneet keskimäärin noin kymmenen minuuttia.
 Viime viikolla rokotusaikoja varattiin noin 42 000, joka on huomattavasti enemmän kuin aikaisemmilla viikoilla.
 – Tällä viikolla aikoja on varattu vähän alle 37 000, joten uskon, että tästä ruuhkasta selvitään kyllä, Turpeinen sanoo.
 Todellinen rokotettujen määrä on todennäköisesti tuhansia korkeampi, sillä luku ei sisällä kouluterveydessä rokotettujen eikä ilman ajanvarausta rokotettujen määriä.
 – Tavallaan on hyvä asia, että ihmiset ovat liikkeellä. Tottakai pyrimme ratkaisemaan tämän, jotta ihmisille ei tule ajatus, että siellä on vain ruuhkaa.
 Helsingissä ruuhkia odotetaan syntyvän walk in -rokotuspisteillä, joihin ei tarvitse varata erikseen aikaa. Porvoossa rokotteet olivat tiistaina loppuneet kesken walk in -rokotuspisteessä. Matti Myller / Yle
 Lomakauden loppuminen vaikuttaa myös rokotusinnon kasvuun. Turpeisen mukaan taustalla on muitakin syitä.
 Tehosterokotteen aikaistaminen on lisännyt rokotettavien määrää tässä kuussa. Samalla on avattu 12–15-vuotiaiden rokotukset, mikä on lisännyt rokotettavien määrää entisestään.
 Lomakausi on myös syönyt työvoimaa rokotuspisteiltä. Lisäksi edellisellä viikolla oli vielä jostain syystä tavallista enemmän henkilöstön poissaoloja.
 Turpeisen mukaan tilanne luultavasti normalisoituu jo tällä viikolla.
 – Nyt kun on kaikki ikäryhmät avattu rokotuksille, nähdään, miten tätä kokonaisuutta kannattaa hallita.
 Koronatilanne ei ole räjähtänyt käsiin
 Diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtosen mukaan HUSin koronatilanne näyttää tällä hetkellä tasaiselta. Potilasmäärät ovat koko ajan kasvaneet hieman, mutta mitään isoa ryntäystä ei ole tullut.
 Positiivisten osuus testeissä on pysynyt noin 4,5 prosentissa, mikä on Lehtosen mukaan korkea luku, mutta ei ole viime viikkoina erityisesti kasvanut.
 Lehtosen mukaan on mahdollista, että tartuntamäärät alkavat parin viikon sisällä laskea.
 – Mutta siinä on paljon epävarmuustekijöitä. Koulut ovat alkaneet, ihmiset ovat palanneet töihin ja sateinen sää ajaa ihmisiä sisätiloihin, missä tartunnat leviävät, Lehtonen sanoo.
 Kerava ja Porvoo valmiina leviämisvaiheeseen
 Kahdeksasluokkalaiset Leila Ratilainen ja Minja Dufva kiittelivät koronarokotuspisteellä saamaansa hyvää vastaanottoa Keravalla. Kaksikko oli tullut koululuokkansa kanssa ottamaan rokotteen. Silja Viitala / Yle
 Pääkaupunkiseutua lukuunottamatta muu Uusimaa on vielä kiihtymisvaiheessa. Joissakin kaupungeissa kuitenkin valmistaudutaan harppaamaan koronaepidemian korkeimpaan vaiheeseen, eli leviämisvaiheeseen. Näin esimerkiksi Keravalla ja Porvoossa.
 Keravalla todettiin viime viikon perjantain jälkeen 17 uutta tartuntaa.
 Keravan kaupungin viestintäjohtajan  Thomas Sundin  mukaan kaupunki valmistautuu siirtymään leviämisvaiheeseen, mutta odottaa vielä päätöstä.
 – Mikäli näin käy, se tarkoittaa tietenkin samoja rajoituksia kuin pääkaupunkiseudulla on jo.
 Myös Porvoon kaupungin koronatilanne on heikentynyt. Altistumisketjuja on ilmennyt useita, ja tartunnanjäljitys on paikoin ollut erittäin kuormittunut. Lukujen valossa tilanne on pahin koko pandemian aikana.
 Porvoon kaupunginjohtaja  Jukka-Pekka Ujulan  mielestä Porvoo on tartuntalukujen perusteella hyvin lähellä leviämisvaiheeseen siirtymistä.
 – Pääkysymys on, että jos ja kun leviämisvaiheeseen siirrytään, mitkä ovat toimenpiteet, Ujula sanoo.
 Porvoon kaupunginjohtaja Jukka-Pekka Ujula uskoo, että seuraavat rajoitustoimet tulevat muistuttamaan leviämisvaiheessa olevan pääkaupunkiseudun jo voimassa olevia rajoituksia. Matti Myller / Yle
 Koronaohjeita on Ujulan mukaan noudatettu Porvoossa hyvin, mutta loppukesästä pientä kyllästymistä on ollut nähtävissä.
 – Nyt tilanne pitkittyy, ja tietynlainen väsymys alkaa iskeä.
 Myös tartunnanjäljitys on Porvoossa kesän aikana sujunut, mutta nyt Ujula varautuu vaikeampiin aikoihin.
 – Nyt tämä tilanteen eskaloituminen tarkoittaa todella suuria haasteita Porvoon tartunnanjäljitykseen.
 Lue myös :
 Useissa kouluissa levitetty väärää tietoa koronarokotteista Pirkanmaalla – koronanyrkki: "Vastuutonta"
 Sosiaali- ja terveysministeriön ohje aluehallintoviranomaisille: Lapset ja nuoret voi jättää koronarajoitusten ulkopuolelle

Koronatesteissä käy nyt kaksinkertainen määrä ihmisiä kesäkuuhun verrattuna – lomakauden loppu toi rokotuksiin ruuhkia


Summary: Onni Vilkkaan ikonista lasten leikkibussia on kunnostettu koko kesä Kotkassa. Nyt korjaustyöt ovat maalipintaa ja muutamia puisia yksityiskohtia vaille valmiit. Bussin uutta paikkaa tai käyttötarkoitustakaan ei ole vielä lopullisestit päätetty.

Kotkan keskustan leikkipuistosta poistetun leikkibussin kunnostus on loppusuoralla. Ikoniseen asemaan päässyt puinen leikkibussi tarvitsee pintaansa vielä maalia – tummanvihreää ja vaaleankeltaista.
 – Täytyy hankkia maalikoodit, että saadaan se oikea entinen väri, mikä siinä on ollut. Sitten tehdään vielä puuosia valmiiksi, kuten yksityiskohtainen etumaski ja auton merkki, liikennöitsijä  Antti Jyrkilä  sanoo.
 Kotkassa ikonin asemaan kohonnutta leikkibussia on kunnostettu Antti Jyrkilän bussifirman talleilla kesän ajan. Kirsi Lönnblad/Yle
 Lasten leikkikäytössä olleen bussin mallina on käytetty kotkalaisen linja-autoyrittäjän  Onni Vilkkaan  Sisu-merkkistä linja-autoa 1930-luvulta. Onni Vilkas oli linja-autoliikenteen uranuurtaja. Onni Vilkkaan vihreäkeltaiset bussit tunnisti värityksen lisäksi myös vinttikoiralogosta.
 Leikkibussi oli menossa huonon kuntonsa vuoksi kaatopaikalle, kunnes toinen kotkalainen liikennöitsijä, Antti Jyrkiläpelasti sen omaan talliinsa kunnostettavaksi.
 Kunnostusta on kesän ajan tehnyt työllistämistoimija Sotek-säätiö muiden töidensä ohessa.

 Lue lisää:   Kaupunki poisti Onni Vilkkaan leikkibussin vähin äänin suositusta puistosta – päätyi toisen bussifirman talliin: "Sehän on valtavan hieno"
 Sijoituspaikka auki
 Leikkibussi oli kaupunkilaisten ilona Sibeliuksenpuistossa parinkymmenen vuoden ajan. Bussi kärsi kuitenkin pitkään ilkivallasta.
 Viime vuonna leikkibussista lähti yksi pyöräkin irti. Bussi on aiheuttanut kaupungin puistotoimelle paljon työtä.
 – Kyllä se meille maanvaiva on ollut. Sehän on yleinen käymälä. Toissa viikolla yksi äiti soitti meille, että takaosa oli lasinsiruja ja ulosteita täynnä, kertoi Kotkan kaupungin puistotyöpäällikkö  Ari Väisänen  keväällä.
 Bussin tuleva sijoituspaikka on vielä auki.
 – Tarjoan tätä takaisin kaupungille. Heiltä se viisaus sieltä löytyy, mikä tälle paras paikka on. Isoin kysymys on se, että onko tämä enää leikkiväline vai löytääkö jostain toisenlaisen paikan ja käytön, Jyrkilä sanoo.
 Oman ehdotuksen bussin paikasta voi käydä jättämässä Jyrkilän verkkosivuilla.
 Ihmiset voivat osallistua korjauskustannuksiin
 Bussifirma pyytää myös apua korjauskustannuksen kattamiseen. Bussin kunnostukseen voi osallistua ostamalla työtunteja Sotek-säätiöltä. Kustannukset ovat joitain tuhansia euroja.
 – Jyrkilä Oy kattaa sen, mitä jää vajaaksi, tai jos menee yli, niin se menee Sotekin työllistävän toiminnan tueksi, Jyrkilä sanoo.
 Keväällä bussin poistaminen puistosta herätti paljon huomiota ja ihmiset olivat kiinnostuneita bussin kohtalosta.
 – Mietin jo, että onko into kesän aikana laantunut, mutta ihan hetki sitten laitoin meidän Facebook-sivuille linkin lomakkeeseen, jolla voi osallistua tämän korjaamiseen. Näin puolen tunnin jälkeen vaikuttaa ihan hyvältä. Ihmisillä on tämä asia vielä muistissa ja haluavat olla auttamassa, Jyrkilä sanoo.
 Lue lisää:   Kun Onni Vilkkaan ränsistynyt leikkibussi oli matkalla kaatopaikalle, monet halusivat pelastaa sen – "Nyt on ollut hiljaisempaa"

Leikkibussin kunnostamiseen upposi tuhansia euroja – bussifirma pyytää nyt asukkailta apua kustannuksiin


Summary: Kansalaisopistot näyttävät selvinneen koronan aiheuttamasta digiloikasta. Opistoissa järjestettävien verkkokurssien määrä on lisääntynyt hurjasti. Korona ei pelota vaan myös lähikursseille ilmottaudutaan.

Kansalaisopistojen koronan pakottama siirtymä verkkokursseihin ja digimaailmaan onnistui pelättyä paremmin. Uudet toimintatavat otettiin käyttöön nopeasti ja verkkokurssien määrä lisääntyi vuodessa räjähdysmäisesti.
 Kaipuu kansalaisopistoiden kursseille, olivatpa etänä tai läsnä on suuri, sanoo Enontekiön, Kittilän ja Sodankylän yhteisen Revontuli-opiston apulaisrehtori ja kurssisuunnittelija  Anu Uimaniemi .
 – Tuntuu, että ihmisillä on suuri ikävä omia tekemisiä, harrastamista ja oppimista.
 Viime vuonna kansalaisopistot joutuivat nopealla aikataululla muuttamaan opetustaan, kun koronarajoitukset astuivat voimaan. Jo aiemmin hitaasti edennyt verkkokurssien kehitys joutui pakkoloikan eteen, kun kurssien jatkumisen turvaamiseksi oli tehtävä hyppy digimaailmaan.
 – Se on vaatinut paljon etenkin tuntiopettajilta. Heidän on pitänyt ottaa haltuun uutta tekniikkaa ja etäopetusvälineitä. Tietenkin se on vaatinut paljon myös oppilailta, sanoo Anu Uimaniemi.
 Lue myös :  Kansalaisopistot kärvistelevät korona-ahdingossa – "Voi käydä niin, että päivänvalo ei enää paista"
 Valtakunnallisesti kansalaisopistojen verkkokurssien määrä pompsahti vuodessa 7591 tunnista 141 761 tuntiin. Tällä hetkellä kirjatuista tunneista reilu 9 prosenttia on etätunteja, kun niiden osuus vuonna 2019 oli vain 0,35 prosenttia.
 – Etäopetuksen määrä voi tästä kuitenkin vielä syksyn osalta merkittävästi kasvaa, mikäli koronatilanne heikkenee ja paikallisia rajoituksia tulee lähiopetukseen, kertoo Kansalaisopistojen liiton toiminnanjohtaja  Jaana Nuottanen .
 Etäkurssit toivat uusia opiskelijoita
 Verkkokurssit ovat tulleet jäädäkseen kansalaisopistojen tarjontaan. Jaana Nuottasen mukaan niiden myötä kansalaisopistoihin on löytänyt uusia opiskelijoita.
 Käsivarren Lapissa, kolmen savun Iiton kylässä asuva  Tony Mannela  on Revontuli-opiston verkkokurssien avulla voinut harrastaa rakasta kirjoittamista. Ensimmäisen kerran hän osallistui verkkokurssille jo vuonna 2015.
 Koko kuluneen kesän Mannela on hionut tekstejään Väyläkirjat-kustantamon kustannustoimittajan kanssa. Käsillä on hetki, jolloin kansalaisopiston kursseilla työstetty teksti saa kirjan muodon.
 Tony Mannelalle verkko-opinnot ovat ainoa keino osallistua kansalaisopiston kursseille. Pitkä ajomatka lähimpiin toimipisteisiin vie paitsi paljon aikaa ja on myös epäekologista. Tony Mannela
 Ilman kursseja kaksiosaista kirjaa Iitosta ja iittolaisista tuskin olisi syntynyt.
 – Kurssit ovat antaneet intoa ja jaksamista ja potkua. Kannustus, minkä opettajalta ja kurssikavereilta on saanut, ilman niitä en ihan varmasti olisi jaksanut tätä pitkää prosessia yksin puurtaa, Mannela kiittelee.
 Revontuli-opistolle verkossa toimiminen oli jo ennestään tuttua. Toimipaikkojen välisistä pitkistä välimatkoista johtuen opistolla on järjestetty verkkokursseja jo lähes kymmenen vuoden ajan.
 – Meillä oli jo viime syksynä mietitty etukäteen jokaisen kurssin kohdalla, että mitä tehdään, jos tulee koronakeskeytys, kertoo Uimaniemi.
 Jaana Nuottanen kiittelee opistoja siitä, että pienistä resursseista huolimatta ne ovat kyenneet nopealla aikataululla kehittämään innovatiivisia etäopetusratkaisuja ja kouluttamaan henkilöstöään.
 Lähikurssien yhteisöllisyyttä ei tavoita verkossa
 Enontekiöläinen Tony Mannela on ollut innokas kansalaisopiston lähikurssien kuluttaja.
 Muutto Iiton kylään keskellä Käsivarren erämaa-aluetta on karsinut innostusta käydä lähikursseilla. Lähimpänä olevat kurssipaikat ovat Kilpisjärvellä 50 kilometrin päässä tai Karesuvannossa 60 kilometrin päässä.
 – Kun asuin Kilpisjärvellä, ramppasin jatkuvasti kursseilla. Samaten kun asuin Markkinassa 10 kilometriä Karesuvannon pohjoispuolella, kävin siellä kursseilla.
 Revontuliopiston tekemä kysely verkkokursseille osallistuneille osoittaa, että valtaosa opiskelijoista jäi kaipaamaan lähituntien tunnelmaa ja yhdessä tekemistä.  Pia Tuukkanen / Yle
 Vaikka verkossa pystyy opiskelemaan laajasti aiheita taiteesta kokkaukseen ja laulusta kirjoittamiseen, harva pystyy järjestämään kotiinsa sopivat tilat esimerkiksi allasjumpalle.
 Etenkin pienten lasten vanhemmat tai työkseen näyttöpäätettä tuijottavat kaipasivat fyysistä irtiottoa, jonka kansalaiopiston lähikurssit tarjoavat.
 Revontuli-opisto keräsi viime lukuvuodelta verkkokursseille osallistuneilta kokemuksia siitä, millaista verkossa opiskelu oli. Vaikka pääsääntöisesti kokemukset olivat myönteisiä, nousi vastauksissa esiin myös kaipuu yhdessä tekemiseen.
 Myös Tony Mannela kaipaa välillä lähikursseja. Hän on osallistunut kesäisin Sodankylässä viikon mittaiselle kirjoittajakurssille, joka on koronan vuoksi ollut tauolla.
 Verkossa järjestettävillä kursseilla ei Mannelan mukaan pääse samaan intensiiviseen tunnelmaan.
 – Siinä tulee hurja säkenöivä vuorovaikutus ja saa hypätä kirjoituskuplaan. Mitkään muut asiat eivät ole kummittelemassa mielessä. Ei tarvitse miettiä, mitä ruokaa tänään laitan tai pitäisikö pestä pyykkiä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 18.8. kello 23 saakka.

Kansalaisopistot selvisivät pakkoloikasta digimaailmaan – verkkokurssien määrä moninkertaistui vuodessa


Summary: Työnantajiat arvioivat että huhti–toukokuussa auki olleista paikoista yli puolet oli hankalasti täytettäviä. Samaan aikaan työttömiä työnhakijoita oli Suomessa yli 300 000.

Kiinnostaisiko työpaikka lähihoitajana, myyjänä, siivoojana, ravintolassa, suurtalouskeittiössä, kirvesmiehenä, talonrakentajana tai myynninedistäjänä?
 Paikkoja on tarjolla.
 Kyseiset työtehtävät kuuluivat kärkikymmenikköön ammateissa, joissa avoimia paikkoja oli eniten tarjolla kesäkuussa.
 Kaupanala, ravintola- ja majoitusala, varastointi ja kuljetus, sosiaali- ja terveysala ja rakentaminen nousevat esiin myös Tilastokeskuksen tuoreessa  huhti–kesäkuun avoimien työpaikkojen katsauksessa .
 Kaikkiaan avoimia työpaikkoja oli Tilastokeskuksen mukaan huhti–kesäkuussa tarjolla 51 500, mikä oli  selvästi enemmän kuin samaan aikaan vuosi sitten . Tuolloin avoimia paikkoja oli 35 400. Tilastokeskuksen mukaan avointen paikkojen määrä palautui koronapandemiaa edeltävälle tasolle.
 Avoimista paikoista 73 prosenttia oli yksityisen sektorin puolella.
 Eniten vapaiden paikkojen määrä kasvoi kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin sekä majoitus- ja ravitsemustoiminnan aloilla.
 Osa-aikaisten paikkojen osuus kasvoi viime vuoden huhti–kesäkuusta viidellä prosentilla ja avoinna oli selvästi enemmän sellaisia työtehtäviä, joita ei juuri kyseisellä hetkellä hoitanut työpaikalla kukaan tai tehtävää hoitivat muut työntekijät omien töidensä ohessa.
 Vantaalainen 16-vuotias Seif Sayed opiskelee ict-alaa, jonka työpaikkoihin myös tähtää. Tilastokeskuksen mukaan informaatio- ja viestintäalan paikkoja oli huhti-kesäkuussa vapaana 1 800 enemmän kuin viime vuonna. Rinna Härkönen / Yle
 "Kukin tekee, mitä tykkää"
 Helsinkiläiset kaverukset  Maria Kosonen  ja  Riina Vartiainen  ovat töissä aloilla, joihin haetaan nyt paljon tekijöitä. Kosonen työskentelee kahvilassa, Vartiainen kaupassa. Molemmat ovat huomanneet omilla aloillaan, että työpaikkoja on nyt paljon auki.
 Kosonen kertoo olleensa korona-aikana välillä varastohommissa töissä, mutta palasi nyttemmin takaisin ravintola-alalle. Sitä hän ei osaa sanoa, suosittelisiko muillekin alalle hakeutumista.
 – Kukin tekee, mitä tykkää. Mulla on siellä (kahvilassa) niin kivat työkaverit, että sen takia palasin takasin ravintola-alalle, Kosonen toteaa.
 Vartiainen on työskennellyt reilut puolitoista vuotta isossa kauppaketjussa. Avoimien työpaikkojen yksi syy juuri tällä hetkellä voi hänen mukaansa olla myös se, että kesän jälkeen alalla moni hakeutuu esimerkiksi muualle opiskelemaan.
 – En ajatellut koko elämääni viettää kaupassa, mutta olen kyllä tykännyt olla alalla töissä, Vartiainen toteaa.
 Vaikeasti täytettäviä paikkoja ja työttömiä työnhakijoita
 EK:n Sami Pakarisen mukaan yrityksille työvoimapula on erittäin vaikea ongelma, jolla on vaikutusta kasvunäkymiin. Jari Kovalainen / Yle
 Aiempaa enemmän huhti–toukokuussa oli myös sellaisia avoimia työpaikkoja, joihin oli työnantajien mukaan hankalaa löytää tekijää.
 Työnantajien hankalasti täytettäväksi arvioimia paikkoja oli huhti–toukokuussa Tilastokeskuksen mukaan 58 prosenttia kaikista avoimista paikoista, kun vuosi sitten niiden osuus oli 44 prosenttia.
 Yllättävää tai ei, vaikeasti täytettäviksi koettuja paikkoja oli paljon esimerkiksi terveys- ja sosiaalipalveluiden, rakentamisen sekä ravintola- ja majoitusalan työpaikoissa.
 Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) talous ja tutkimus -ryhmän johtaja  Sami Pakarisen  mukaan työvoimapulaa näkyy nyt ennen kaikkea palvelualoilla. Koronakriisin vaikutus näkyy.
 – Tiedämme, että matkailu ja ravintolasektori on ollut hyvin hankalassa tilanteessa, Pakarinen toteaa.
 Yrityksille työvoimapula on Pakarisen mukaan vaikea ongelma sekä suuri kasvun este.
 – Jos tätä ei pystytä ratkaisemaan niin tämä tietysti johtaa siihen, että yritykset vetävät johtopäätökset, että kasvunäkymää ei ole. Se johtaa investointien heikkenemiseen pitkällä aikavälillä.
 Samaan aikaan kun avoimien työpaikkojen määrä palautui pandemiaa edeltävälle tasolle, oli työttömiä työnhakijoita kuitenkin kesäkuussa vielä 62 000 enemmän kuin koronaa edeltäneen vuoden 2019 kesäkuussa.
 Työ- ja elinkeinoministeriön työllisyyskatsauksen mukaan  kesäkuussa Suomessa oli kaikkiaan 316 200 työtöntä työnhakijaa. Viime vuoden ensimmäiseen koronakesään verrattuna työttömien työnhakijoiden määrä oli kuitenkin laskenut.
 Hakija ja työpaikka eivät kohtaa
 Toni määttä / Yle
 Kun avoinna on samaan aikaan sekä vaikeasti täytettäviä paikkoja että työttömiä työnhakijoita, puhutaan kohtaanto-ongelmasta.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen erikoistutkija  Merja Kauhasen  mukaan esteenä työntekijöiden ja työpaikkojen kohtaamisessa ovat etenkin koulutus- ja osaamisvaatimukset.
 – Siihen vaikuttaa tietenkin tämä ammatillinen kohtaanto, eli kysyntä ja tarjonta osaamispuolella, eli kohtaavatko ne toisensa. Siellä on alueelliset seikat, siellä voi myös olla työnvälityksen tehokkuus.
 Kyse on Kauhasen mukaan myös siitä, että osassa töistä palkka ja työolot eivät yksinkertaisesti kiinnosta.
 Kauppakorkeakoulussa opiskeleva helsinkiläinen  Daniel Korpi  tuumii, että työoloilla ja palkalla voi olla tekemistä esimerkiksi hoiva-alan, kaupan ja ravintoloiden työvoimapulan kanssa.
 – Ehkä ne eivät ole sellaisia ammatteja, jotka olisivat monille nuorille se ensisijainen uratoive. Ja ehkä työolosuhteet ja palkat eivät ole yhtä imartelevia kuin joillakin muilla aloilla.
 Kauppakorkeakoulussa opiskeleva 21-vuotias Daniel Korpi arvelee, että esimerkiksi hoitoalan, kaupan- tai ravintola-alan houkuttelevuuden pulma piilee työoloissa ja palkkauksessa. Rinna Härkönen / Yle
 Sähkömieheksi opiskeleva Amos Laaksonen näkisi itsensä esimerkiksi rakennusalalla, mutta ei näkisi itseään vaikkapa kaupassa tai hoitajana töissä.  Rinna Härkönen / Yle
 Sähköalaa opiskeleva 17-vuotias  Amos Luukkanen  voisi nähdä itsensä rakennusalalla, mutta ei hoitajana tai kaupassa.
 – Voisin mennä raksalle, se näyttää hauskalta ja siitä saisi hyvää rahaa. Mutta en tiedä hoitajan työstä, ei sovi mulle ainakaan, Luukkanen toteaa.
 – Ihmisiä ei ehkä miellytä niin paljoa olla kaupassa tai hoitajana töissä, ei vaan tee mieli.
 Luukkasen ikäinen vantaalainen  Seif Sayed  ei ole juuri miettinyt mitään yllämainituista ammateista, sillä hänellä on selkeä urasuunnitelma ict-alalla, jota opiskelee.
 – Työ esimerkiksi it-tukihenkilönä tai kyberturvallisuusala ovat sellaisia, mitkä kiinnostavat, Sayed toteaa.
 Lue myös:
 Kymmenet filippiiniläiset tulevat paikkaamaan Suomen huutavaa hoitajapulaa – Marichu Ebunalo aloitti työt maanantaina: "Vanhusten kanssa työskenteleminen on intohimoni"
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko kiirehtii työllisyystoimia Ylen haastattelussa: ”Talouskasvu ei saa pysähtyä työvoimapulaan”
 Työllisyys noussut yli 72 prosentin rajan – Etlan Aki Kangasharjun mukaan nyt on työntekijöiden markkinat: Joka haluaa kyllä työpaikan löytää
 Jopa 40 prosenttia erityisopettajista eläköityy tulevina vuosina – Keva haluaa lisää koulutuspaikkoja: "Nuoria ei ole tulossa riittävästi työmarkkinoille"

Työpaikkoja on auki yli 50 000, mutta löytyykö tekijöitä? Maria Kosonen on töissä kahvilassa ja Riina Vartiainen kaupassa – molemmilla aloilla riittäisi töitä muillekin


Summary: Katuun maalatulla värijuovalla halutaan kannustaa erityisesti muistisairaat ulos kodeistaan. Viivalla merkitty ulkoilureitti kulkee heille tärkeimpien kohteiden, kuten kauppojen ja hyvinvointiaseman läpi.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Kirkkaan pinkiksi maalattu viiva pomppaa räikeästi esiin asfaltista harmaiden rakennusten keskeltä. Kymmeniä senttejä leveä raita mutkittelee pitkin jalkakäytäviä Savitaipaleen keskustassa Etelä-Karjalassa.
 Kyseessä ei ole mikä tahansa katumaalaus, vaan erityisesti vanhuksille suunnattu helppokulkuinen ulkoilureitti.
 – Haluamme kannustaa kaikenikäiset kuntalaiset uskaltautumaan ulos ja nauttimaan kauniista kunnasta ja luonnosta, sanoo Savitaipaleen kunnan palvelujohtaja  Kristiina Pihlajamäki .
 Reilun kahden kilometrin pituinen reitti kulkee Savitaipaleen keskustassa. Kalle Purhonen / Yle
 Katuun maalattu viiva ohjaa esimerkiksi läpi kirkonkylän kauppojen ja hyvinvointiaseman. Kristiina Pihlajamäen mukaan erityisesti muistisairaat saavat värijuovan avulla vinkkejä siitä, missä ovat ja mihin ovat ehkä matkalla.
 Toiveena on, että muutkin kuntalaiset ja matkailijat hyötyisivät viivoista ja innostuisivat sen avulla ulkoilemaan ja liikkumaan.
 "Piristävät mieltä"
 Värijuovan maalaaminen aloitettiin viime viikolla, joten kuntalaisilla on ollut vajaa viikko aikaa tutustua siihen.
 Savitaipaleen kunnan palvelujohtajan Kristiina Pihlajamäen mukaan viiva on ehtinyt jo herättää hämmästystä monissa asukkaissa.
 – En tiedä, mistä on kyse. Katsoin vain, että kauniita ovat, Savitaipaleen keskustassa liikkunut  Aila Särkkä  toteaakin.
 Kuultuaan maalausten merkityksen Särkkä ilahtuu.
 – Ihanaa! Näistä tulee kaunis tunnelma, kun täällä korvessa asutaan. Ne piristävät heti mieltä.
 – Tämä on erittäin hyvä. On helpompi tietää, että on oikealla tiellä menossa, sanoo puolestaan  Erkki Koponen .
 Reitin visuaalista ilmettä on ollut suunnittelemassa LAB-ammattikorkeakoulun opiskelijoita sekä vanhus- ja vammaisneuvosto. Ilona Pesu / Yle
 Reilun kahden kilometrin pituinen reitti vie ikäihmisten toimintakeskus Suvannolta torin kautta hyvinvointiasemalle. Sieltä reitti jatkuu Olkkolan kartanon ja rantaraitin kautta takaisin ylös Suvannolle.
 – Muuallakin Suomessa on tehty vastaavia muistireittejä, mutta en tiedä muita, jotka olisi tällä tavalla merkitty, kertoo palvelujohtaja Kristiina Pihlajamäki Savitaipaleen kunnalta.
 Vielä keskeneräinen kulkureitti on esteetön, joten sitä pitkin on helppo kulkea esimerkiksi rollaattorilla. Värijuovan lisäksi reitti aiotaan merkitä kylteillä, jotta talvellakin sitä pitkin kulkiessa tietää, mihin on menossa.
 – Juuri talvella monet ikäihmiset jäävät kotiin. Reitin varrelle tulee esimerkiksi tietynlaiset linnunpöntöt. Lisäksi penkkejä maalataan tietyllä tavalla. Siitäkin saa kiinni missä ollaan milloinkin, Pihlajamäki selittää.
 Savitaipaleen kunnan palvelujohtaja Kristiina Pihlajamäki (vas.), Eksoten Kirsi Koskelainen ja Savitaipaleen vanhaintuki ry:n toiminnanjohtaja Viivi Järvinen ovat innoissaan uudesta reitistä. Kalle Purhonen / Yle
 Toimintakyky säilyy
 Muistireitin kehittäminen on osa ympäristöministeriön rahoittamaa hanketta. Reitin lisäksi Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote ja Savitaipaleen kunta kehittävät pilottikohteena olevalla Savitaipaleella muuta matalan kynnyksen toimintaa, kuten digityöpajoja ja avoimia kerhoja sekä valmentavat kuntalaisia ja päättäjiä ikäystävllisyydestä.
 – Ikäihmisten toimintakyky riippuu paljolti fyysisestä liikkumisesta. Mitä enemmän pystyy liikkumaan, sitä paremmin toimintakyky säilyy ja pystyy olemaan aktiivinen yhteiskunnan jäsen, korostaa ikäystävällisen asumisen projektipäällikkö  Kirsi Koskelainen  Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotelta.
 Koskelaisen mukaan muistisairaudet lisääntyvät ja Savitaipaleellakin asuu paljon vanhuksia.
 – Emme voi ajatella, että sulkisimme muistisairaita yhteiskunnan ulkopuolelle.

Asfalttiin ilmestyi kaksi kilometriä pitkä pinkki juova, joka sai asukkaat ymmälleen – näin se toimii: "Haluamme kannustaa heidät ulos"


Summary: Eri maissa noudatetaan islamilaista oikeutta eri tavoin. Taliban on tähän asti noudattanut ankaraa linjaa naisten oikeuksien näkökulmasta. Vielä ei tiedetä, miten ääriliikkeen valtaannousu muuttaa naisten asemaa Afganistanissa.

Taliban ei välttämättä ryhdy rajoittamaan naisten oikeuksia yhtä räikeästi kuin edellisellä valtakaudellaan, arvioi islamintutkimukseen ja Lähi-itään perehtynyt yliopistonlehtori  Susanne Dahlgren  Tampereen yliopistosta.
 Ääri-islamilaisen Talibanin valtaannousu Afganistanissa on herättänyt pelkoja siitä, mitä tapahtuu naisten oikeuksille maassa. Tiistai-iltana liikkeen edustaja ilmoitti naisten oikeksien toteutuvan islamilaisen oikeuden mukaisesti.
 Lue uusimmat tiedot Afganistanista täältä
 Dahlgrenin mukaan on vielä aikaista sanoa, mitä ilmoitus käytännössä tarkoittaa. Eri maissa tulkitaan islamilaista oikeutta eri tavoin. Talibanin tulkinta on tähän asti ollut tiukempi kuin monissa muissa valtioissa. Siihen kuuluu myös elämäntapoihin liittyviä määräyksiä.
 2000-luvun vaihteen Afganistanissa Taliban esimerkiksi kielsi naisilta työnteon. Nyt liikkeen edustajat ovat lupailleet, että naiset saisivat jatkaa työntekoa. Se tuskin tarkoittaa samaa kuin naapurimaissa.
 – Näkisin, että nyt tulee ohjeet siitä, mitkä ovat naisille hyväksyttävät ammatit. Sellaisia voivat olla erilaiset naisten parissa työskentelevät ammatit, kuten lääkäri tai sairaanhoitaja, Dahlgren sanoo.
 – Naiset eivät kuitenkaan saisi työskennellä ikään kuin miesten nähtävänä. Siitä seuraisi Talibanin ajattelun mukaan yhteiskunnallinen kaaos.
 Nyt romahtaneen hallituksen aikana Afganistanissa on ollut naispuolisia tv-kuuluttajia, iskelmätähtiä ja jopa rock-bändejä. Dahlgren ennakoi Talibanin poistavan tämäntyyppiset hahmot julkisesta tilasta.
 – Heidät todennäköisesti poistetaan näkyvistä paikoista. Sama nähtiin 2000-luvun alussa. Toimittajat, laulajat ja sometähdet joutuvat vetämään huput päälleen.
 "Afganistanissa on naisia ja tyttöjä, jotka ovat olleet pimeässä ennen Talibaniakin"
 Dahlgrenin mukaan Taliban pohjautuu uskonnollisten oppiensa lisäksi vanhoilliseen maaseudulla vallitsevaan heimokulttuuriin, jossa naisen rooli on aina ollut toissijainen. Sen elämäntavan mukaan nainen on aina jonkun miespuolisen holhouksen alla.
 – Afganistanissa on naisia ja tyttöjä, jotka ovat olleet pimeässä ennen Talibaniakin. Toisaalta siellä on etninen vähemmistö hazarat, joiden naisilla on ollut hieman paremmat mahdollisuudet kuin muilla. Se on yksi vähemmistöistä, joiden aseman heikentymistä nyt pelätään.
 Esimerkiksi sunnivaltio Qatar on Dahlgrenin mukaan luopumassa naisia holhoavista laeista, joiden mukaan nainen tarvitsee aviomiehen luvan esimerkiksi ottaessaan työpaikan.
 On vielä avoin kysymys, miten Taliban tulkitsee tämäntapaisia naisen oikeuksiin liittyviä kysymyksiä. Ääriliikkeen edellisen valtakauden aikana sen tiukka linja eristi Afganistania muusta maailmasta, mikä vahingoitti maan taloutta.
 – On viitteitä siitä, että he ovat vähän oppineet.
 Lue myös:   Tällainen oli Talibanin edellinen hirmuhallinto – nyrkin paksuiset parrat, leijan lennätys kielletty, nilkkansa paljastaneet naiset ruoskittiin

"Sometähdet vetävät huput päälleen" - Taliban ilmoitti islamilaisen oikeuden määräävän naisista Afganistanissa, ja tästä asiantuntijan mukaan on kyse


Summary: Ulkoasianvaliokunta aloitti ylimääräisen kokouksensa kahden jälkeen iltapäivällä.

Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta on parhaillaan koolla Afganistanin tilanteen vuoksi. Iltapäivällä kahden jälkeen alkaneessa ylimääräisessä kokouksessa on kuultavana ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.).
 Yle näyttää suorana ministerien ja edustajien kommentteja kokouksen jälkeen. Kokouksen päättymisajasta ei ole vielä tietoa.
 Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja Mika Niikko (ps.) kertoi ennen tämän päivän kokousta, että valiokunta keskustelee siitä, miten Suomi voisi auttaa suomalaisia poistumaan Afganistanista.
 – Se (valiokunnan keskustelu) liittyy siihen, että halutaan antaa paremmat toimintamahdollisuudet suomalaisten auttamiseksi pois Afganistanista.
 Niikko ei avannut päätösten sisältöä tätä tarkemmin.
 Niikon mukaan valiokunta käy keskustelua myös siitä, missä laajuudessa afganistanilaisia voitaisiin tuoda Suomeen turvaan.
 Toistaiseksi Suomi on tehnyt päätöksen 170 afganistanilaisen auttamisesta. Evakuointien ulkopuolelle on jätetty alihankintayritysten palkkalistoilla olevat afganistanilaiset henkivartijat, jotka ovat suojanneet suomalaisia Kabulin lähetystössä.
 – Keskustelua on ollut myös muista (afganistanilaisista), jotka ovat turvanneet Suomen lähetystöä. Siitä keskustellaan tietenkin, mikä on kansanedustajien ja eduskunnan tahtotila, Niikko sanoo.
 Ulkoasiainvaliokunta käsitteli evakuointien tilannetta viimeksi eilen.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto kertoi eilisen kokouksen jälkeen, että Suomi on lähettänyt kaksi virkamiestä Kabulin lentokentälle Afganistaniin. Virkamiesten tehtävänä on helpottaa Suomeen tapahtuvien evakuointien järjestelyjä.
 Eilisen tiedon mukaan lähes 70 Suomen kansalaista on pyytänyt evakuointiapua Afganistanista. Kaikkiaan Suomeen oli eiliseen mennessä saatu 22 ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 Lue tästä tuoreimmat tiedot Afganistanin tilanteesta
 Talibanin Afganistanin rahahanoja suljetaan – paennut keskuspankkijohtaja ennustaa maalleen synkkiä talousnäkymiä ja laajaa maastapakoa

Ulkoasiainvaliokunnan Niikko: Suomen Kabulin-lähetystön turvamiesten evakuointia harkitaan – ulkoasiainvaliokunta koolla, Ylen suora lähetys kello 15 alkaen


Summary: Yhdysvallat on jo ilmoittanut jäädyttävänsä siellä olevat Afganistanin varat. Yhdysvaltalaistileillä on leijonanosa Afganistanin keskuspankin valuuttavaroista ja ääri-islamilaisen Talibanin hallinnossa Afganistan uhkaa jäädä myös ilman luvattuja avustuksia.

Talibanin hallitseman Afganistanin rahoitusnäkymät ovat synkät, sillä järjestö ei ainakaan toistaiseksi pääse käsiksi maan ulkomailla oleviin valuuttavaroihin. Lisäksi kansainvälinen valuuttarahasto IMF on sulkenut avustushanansa.
 Afganistanin keskuspankin 9 miljardin dollarin (7,7 miljardin euron) valuuttavaroista peräti 7 miljardia on talletettu Yhdysvaltain keskuspankkiin New Yorkissa. Presidentti  Joe Biden  on jo ilmoittanut varojen jäädyttämisestä.
 Yhdysvaltain vaikutusvalta ja pakotteet voivat estää Talibania saamasta haltuunsa myös loppuja varoja,  arvioi The New York Times -lehti.
 Afganistanin keskuspankin entisen johtajan  Ajmal Ahmadyn  mukaan 1,3 miljardia dollaria on muilla kansainvälisillä tileillä, muun muassa eurooppalaisissa pankeissa. Loput ovat Sveitsissä  kansainvälisessä järjestelypankissa , jota pidetään eräänlaisena keskuspankkien keskuspankkina.
 Ahmadyn mukaan Taliban on jo kysellyt, missä rahat ovat. Hän arvioi Twitterissä, että Talibanin saatavilla on vain 0,1–0,2 prosenttia valuuttavaroista. Ahmady ei usko Talibanin saavan myöskään kansainvälisiä avustuksia.
 Apu ja dollarit pitäneet taloutta pystyssä
 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on jo ilmoittanut, että se estää Afganistanin hallintoa saamasta 460 miljoonaa dollaria maalle myönnettyä apua.
 Saamatta voi jäädä myös 12 miljardia dollaria, jonka yli 60 maata marraskuussa sopi annettavaksi Afganistanille neljän vuoden aikana. Saksa sanoi viime viikolla, ettei se anna apua, jos Taliban nousee Afganistanissa valtaan ja ottaa käyttöön islamilaisen sharialain. Tiistaina EU ilmoitti, ettei rahaa heru ennen kuin Afganistanin viranomaiset "selventävät tilannetta".
 Keskuspankin rahavarat ja ulkomaiset avustukset ovat olennaisen tärkeitä köyhälle Afganistanille. Maa on rahoittanut kolme neljäsosaa julkisista menoistaan avustuksilla. Suuri vaihtotaseen alijäämä on johtanut siihen, että dollareita on nostettu tuonnin rahoittamiseksi, Ahmady kertoo.
 Kekuspankki on käyttänyt dollareita myös oman valuuttansa, afgaanin, pitämiseksi vakaana. Jos Taliban ei pääe käsiksi valuuttavaroihin, maan valuutan arvo uhkaa laskea, inflaatio kiihtyä ja köyhyys lisääntyä. Tämä puolestaan uhkaa entisestään kiihdyttää maastapakoa, jonka Talibanin valtaannousu ryöpsäytti, Ahmady  sanoo The Financial Times -lehdelle.
 Kansainvälinen apu on ollut tärkeää paitsi valtion toiminnan ylläpitämiseksi myös kansalaisille. Pelastakaa lapset -järjestö arvioi tammikuussa, että apua tarvitsee kipeästi yli 18 miljoonaa afganistanilaista. Kuvassa UNHCR:n apua Kandaharissa helmikuussa. M. Sadiq / EPA
 – Jos ihmiset uskovat tilanteen olevan paha mutta ohi, he aliarvioivat vaikutukset... Sotilaallinen vaihe on ohi ja nyt alkaa taloudellisten vaikutusten vaihe, hän sanoi The Financial Timesin puhelinhaastattelussa.
 Hänen mukaansa edessä on vakavat ajat, kun ihmiset eivät saa tarvitsemiaan rahoja pankeilta. Hän uskoo elintason laskevan merkittävästi.
 – Jos ihmiset ajattelevat tilanteen lentokentällä olevan nyt paha, uskon, että keskipitkällä aikavälillä tullaan näkemään laajamittaista pakoa Afganistanista ja valitettavasti Eurooppa tai muut maat eivät pysty sitä estämään, Ahmady ennakoi.
 Ahmady itse pakeni Afganistanista sunnuntaina.
 Lue tästä tuoreimmat uutiset Afganistanin tilanteesta

Talibanin Afganistanin rahahanoja suljetaan – Paennut keskuspankkijohtaja ennustaa maalleen synkkiä talousnäkymiä ja laajaa maastapakoa


Summary: Sosiaalisen median yhtiöt joutuvat pohtimaan Talibania koskevia linjauksiaan uusiksi, kun liike on nousemassa valtaan Afganistanissa. Tällä hetkellä yhtiöt odottavat päätöksiä kansainväliseltä yhteisöltä.

Afganistanissa valtaan noussut Taliban järjesti tiistaina ensimmäisen tiedotustilaisuuden maan pääkaupungissa Kabulissa. Tilaisuudessa ääri-islamistisen liikkeen tiedottaja  Zabihullah Mujahid  vastaili toimittajien kysymyksiin niin kansainvälisistä suhteista kuin naisten oikeuksista Taliban-hallinnon alla.
 Kun Mujahidilta kysyttiin Talibanin suhtautumisesta sananvapauteen, hän kehotti esittämään kysymyksen Facebookille. Amerikkalainen some-yhtiö on sulkenut Taliban-liikkeen ulos alustoiltaan, mikä Mujahidin mukaan rajoittaa islamistien omaa sananvapautta.
 Mujahidin kommentti toi mieleen Yhdysvaltain edellisen presidentin  Donald Trumpin  valituksen sensuurista ja sananvapauden rajoittamisesta. Some-yhtiöt antoivat Trumpille porttikiellon sen jälkeen, kun hänen nähtiin yllyttäneen kannattajiaan Yhdysvaltain kongressitalon väkivaltaiseen valtaamiseen tammikuussa.
 Taliban-liikkeen tiedotustilaisuuden jälkeen Trumpin poika  Donald Trump Jr  twiittasi, ettei Mujahid ole väärässä.
 Jos Trump oli some-yhtiöille vaikea pulma ratkaistavaksi, niin Talibanista voi muodostua yhtä vaikea haaste.
 Twitter sallii Taliban-liikkeen edustajat alustallaan
 Trumpin kohdalla some-yhtiöt päätyivät lopulta samaan lopputulokseen. Taliban-liikkeen kohdalla yhtiöiden linjaukset sen sijaan vaihtelevat huomattavasti.
 Facebook katsoo, että kyseessä on terroristijärjestö ja terroristijärjestöjen sisällöt ovat kiellettyjä yhtiön alustoilla. Tällä perusteella Facebook kertoi tiistaina  talouslehti Financial Timesille  sulkeneensa useita talibanien Whatsapp-keskusteluryhmiä.
 Samalla linjalla on  videopalvelu Youtube , joka on jo pidemmän ajan poistanut käyttäjätilejä, joiden se uskoo kuuluvan Taliban-järjestölle. Myös TikTok on kieltänyt Taliban-liikettä ylistävät videot palvelussaan.
 Sekä Facebook että Youtube perustelevat linjaustaan sillä, että Yhdysvaltain viranomaiset ovat määritelleet Taliban-liikkeen terroristijärjestöksi. Näin ei kuitenkaan ole. Yhdysvaltain ulkoministeriö ei ole lisännyt Talibania  terroristijärjestö-listalleen .
 Youtube tarkensi perusteluitaan uutiskanava CNN:lle  todeten, että kielto perustuu Yhdysvaltain valtiovarainministeriön pakotelistaan, jolla Taliban-liike on.
 Somejäteistä Twitter on ottanut toisenlaisen linjan. Yhtiö on kieltänyt “vaaralliset organisaatiot”, mutta Taliban-liikkeen edustajat twiittailevat päivittäin sadoilletuhansille seuraajilleen. Esimerkiksi tiedottaja Mujahidilla on yli  320 000 seuraajaa Twitterissä , ja määrä kasvaa koko ajan.
 Niin kauan kun yksittäiset twiitit eivät riko Twitterin sääntöjä, Taliban saa jakaa viestejään alustalla. Twitterin tiedottaja  Katie Rosborough  tyytyi toteamaan  Washington Postille , että “tilanne Afganistanissa kehittyy nopeasti”.
 Yhtiöt odottavat päätöksiä kansainväliseltä yhteisöltä
 Taliban-liikkeen toiminnan kieltäminen tai salliminen alustoilla on tähän asti tapahtunut suhteellisen yksinkertaisesti yhtiöiden sisäisiä sääntöjä seuraten. Prosessi kuitenkin monimutkaistuu tilanteessa, jossa Taliban nousee hallitsemaan Afganistania.
 Voiko Facebook yhä sulkea Talibanin edustajat pois alustoiltaan, jos he ovat itsenäisen valtion edustajia?
 – Facebook ei tee päätöksiä tunnustetuista hallinnoista missään tietyssä maassa. Sen sijaan yhtiö kunnioittaa kansainvälisen yhteisön auktoriteettiä tehdä nämä ratkaisut, Facebookin tiedottaja  Andy Stone  totesi yhtiön tiedotteessa.
 Some-yhtiöt siis odottavat länsimaiden johtajilta päätöksiä siitä, tunnustetaanko Taliban Afganistanin viralliseksi hallinnoksi.
 Sillä aikaa yhtiöiden omassa harkinnassa on päättää, kenelle Afganistanin hallinnon viralliset tilit kuuluvat. Mikä on se hetki, jolloin Afganistanin presidentin kanslian  virallinen Twitter-tili  pitäisi siirtää Taliban-hallinnolle? Entä  puolustusministeriön tili , jonka viimeiseksi jääneessä twiitissä kerrotaan seitsemäntoista taliban-terroristin kuolleen ilmaiskussa? Tai mitä Facebook tekee  Afganistanin ulkoministeriön sivun  kanssa?
 Jos Afganistanin hallinnon viralliset tilit luovutettaisiin Talibanille, liike saisi uudet ja vaikutusvaltaiset kanavat oman propagandan levittämiseen. Samalla alustojen varmennettu-merkit vahvistaisivat Talibanin sanomaa.
 – Tämä asettaa alustat epätodelliseen asemaan, jossa heidän tekemillä päätöksillään siitä, kuka varmennetaan, kenelle annetaan ääni, kuka tunnustetaan Afganistanin presidentiksi voi olla poikkeuksellisia seurauksia sen suhteen, kuinka tulevat viikot kehittyvät, sanoo digitaalista disinformaatiota tutkivan Digital Forensic Research Labin (DFRLab) tutkija  Emerson Brooking   Washington Postille .
 Vastahakoiset “totuuden tuomarit”
 Facebookin ja Twitterin perustaja-toimitusjohtajat  Mark Zuckerberg  ja  Jack Dorsey  välttelivät vuosien ajan vastuuta sisältöjen moderoinnista sananvapauden nimissä. Kun valeuutiset ja manipuloidut videot levisivät alustoilla, kaksikko puolustautui sanomalla, etteivät he voi olla “totuuden tuomareita”.
 Toki alustoilla on vallinnut jonkinlaiset säännöt siitä, minkälaista sisältöä niillä saa julkaista. Väkivaltaan yllyttäminen on kiellettyä, samoin on terrorismin tukeminen tai ylistäminen.
 Monet sosiaalisen median yhtiöiden yhteisönormeista tarkentuvat kuitenkin niin sanotusti lennosta. Trump on hyvä esimerkki tästä. Jo ennen Trumpin vaalivoittoa some-yhtiöt olivat joutuneet muokkaamaan tulkintojaan omista säännöistään, jotta toistuvasti sääntöjä rikkova Trump voitiin pitää alustoilla.
 Zuckerberg koki säätöjen tulkitsimisen niin työlääksi, että hän ulkoisti tämän  erityiselle valvontalautakunnalle . Itsenäinen lautakunta on tähän mennessä antanut päätöksensä 14 tapauksessa ja lähes poikkeuksetta perusteluissa vaaditaan Facebookilta selkeämpiä sääntöjä. Näin oli myös  Trumpin tapauksessa .
 Nähtäväksi jää, aikooko Taliban valittaa Facebookin kieltolinjasta valvontalautakunnalle.
 Lue myös:
 Yle seuraa  tässä artikkelissa  tapahtumia Afganistanissa, jossa hallinto on luhistunut ja Taliban ottanut vallan.

Taliban voi twiitata, mutta Facebookista ääriliikkeen viestit poistetaan – some-yhtiöt pohtivat Talibanin asemaa Afganistanin uutena hallintona


Summary: Jopa 100 000 suomalaista eläkeläistä tekee ainakin jonkin verran töitä. Lappeenrannassa eläkeläiset tekevät kotiaputöitä oman osuuskunnan kautta.

Kirsti Lehtonen  on tottunut reagoimaan nopeasti. Hyvin usein hänelle soitetaan ja kysytään, lähtisikö joku tunnin päästä viemään vanhusta hammaslääkäriin tai ensiapuun.
 Pian Lehtonen aloittaa kyselemisen verkostonsa jäseniltä.
 – Joku voi sanoa puhelimessa, että minulla on kaalilaatikko uunissa, en minä voi lähteä! Mutta seuraava soitto yleensä jo tärppää, ja joku lähtee, sanoo Lehtonen.
 Lehtonen perusti kymmenen vuotta sitten Lappeenrantaan eläkeläisten osuuskunnan, Monitoimiseniorit, jonka kautta eläkkeellä olevat osuuskunnan 62 jäsentä tarjoavat yksityishenkilöille ja yrityksille esimerkiksi erilaisia kotihoidon palveluita ja apua arkisissa askareissa.
 Kirsti Lehtonen haluaa tehdä töitä, kun edelleen on virtaa ja taito hyppysissä.  Seppo Kivimäki/Yle
 Osuuskunnan ajatuksena on, että jokainen jäsen saa itse päättää, mitä työtä tekee ja kuinka paljon. Osuuskunnan asiakkaista noin kolmannes maksaa käynnin kotihoidon palvelusetelillä.
 Kirsti Lehtonen kertoo, että Monitoimiseniorit paikkaavat palveluntarpeet, joita muut eivät voi täyttää.
 Eläkeläiset tekevät paljon töitä
 Eläkeläisten työnteko on lisääntynyt viime vuosina runsaasti.
 Eläketurvakeskuksen tilastojen mukaan vuosien 2007–2019 välillä 63–67-vuotiaiden työssäkäyvien eläkeläisten määrä on likimain kaksinkertaistunut.
 – Karkeasti voisi sanoa, että 100 000 eläkeläistä tekee töitä eläkkeen rinnalla ainakin hieman, kertoo Eläketurvakeskuksen kehityspäällikkö  Jari Kannisto .
 Harva tekee töitä eläkkeellä kuitenkaan rahan vuoksi. Yleistä on se, että töitä tehdään ajanvietteeksi silloin, kun huvittaa.
 Ei rahan takia
 Maila Pakkanen  on ollut Monitoimisenioreiden toiminnassa mukana muutaman vuoden.
 – Nelisen vuotta sitten jäin eläkkeelle. Vietin eläkkeellä ensimmäisen kesän aika mukavasti, mutta talvella tuli sellainen olo, että nyt voisi jotain tehdä.
 Pakkanen oli lukenut Monitoimisenioreista lehdestä ja päätti sen pohjalta lähteä mukaan.
 Kirsti Lehtonen on jäänyt eläkkeelle jo yli 10 vuotta sitten. Seppo Kivimäki/Yle
 Katariina Pesonen  edustaa tyypillistä Monitoimiseniorien jäsentä, sillä hän on tehnyt työuransa sairaanhoitajana. Eläkkeellä hän on ollut jo kuusi vuotta.
 Heti eläkkeelle jäämisensä jälkeen Pesonen alkoi tehdä keikkatyötä sairaanhoitajana.
 – Sitten olisi pitänyt lähteä tenttimään lääkeluvat, kun ne menivät vanhaksi. Siihen en enää halunnut lähteä.
 Katariina Pesonen jäi 6 vuotta sitten eläkkeelle sairaanhoitajan työstä, mutta tekee hoivatyötä edelleen.  Seppo Kivimäki/Yle
 Niinpä Pesonen alkoi tehdä pelkästään hoivatyötä, avustamista kodin arkisissa askareissa. Monitoimisenioreihin hän liittyi reilut kolme vuotta sitten.
 Rahan perässä hän ei osuuskuntaan liittynyt.
 – Hoivavietti on varmaan niin syvällä, että halusin jatkaa sitä näin senioripuolelta, kertoo Pesonen.
 Töitä Katariina Pesosella on noin 12 tuntia viikossa. Lisäksi hän vastaa osuuskunnan palveluseteileihin liittyvistä tilityksistä.
 Pula tekijöistä on jatkuvaa
 Kirsti Lehtonen kertoo, että yksityishenkilö tilaa usein ensimmäisenä jonkin yksinkertaisen kotityön, kuten ikkunanpesun.
 – Sitten joku soittaa, ettei jaksa käydä kaupassa. Jossain vaiheessa soitetaan, ettei jaksa käydä suihkussa.
 Osuuskunta toimii yhteistyössä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten kotihoidon kanssa.
 – Kotihoito tilaa meiltä usein omille asiakkailleen saattoapua esimerkiksi lääkärikäynteihin, Lehtonen kertoo.
 Sairaanhoitajat ja lähihoitajat toimivat myös suurten hoivaa tuottavien yritysten äkillisissä lyhytaikaisissa yhden vuoron sairaustapauksissa hoiva-avustajina. Sairaanhoitoa he eivät kuitenkaan tarjoa.
 Pula hoiva-alan työvoimasta on Lehtosen mukaan jatkuvaa.
 – Tämä alkaa olla melkein hallitsematonta, Lehtonen huokaisee.

Ovatko eläkeläiset yksi ratkaisu hoitajapulaan? – Sairaanhoitaja jäi 6 vuotta sitten eläkkeelle, mutta ei halua lopettaa


Summary: Uusia koronavirustartuntoja löytyy Karjalan prikaatin Vekaranjärven varuskunnassa jatkuvasti. Varmistuneita koronatapauksia on elokuun alusta lähtien ollut 64.

Osa Karjalan prikaatin varusmiehistä on ollut maastossa telttamajoituksessa karanteeniolosuhteissa elokuun alusta saakka.
 Karanteenissa olevien varusmiesten telttamajoittaminen otettiin käyttöön, jotta varusmiehiä voitiin pitää väljemmin varuskunta-alueella. Järjestelyllä on pyritty estämään koronaviruksen leviämistä ja tätä kautta takaamaan varusmiesten turvallisuus.
 Telttamajoituksen avulla varusmiehet ovat voineet olla väljemmin varuskunta-alueella. Silti koronavirus jatkaa leviämistään, ja tartuntoja on todettu pelkästään elokuussa 64.
 Millaista elämä on karanteeniolosuhteissa ollut? Kestääkö pää?
 Haastattelussa on karanteenissa olleita varusmiehiä ja myös heitä, jotka ovat palveluksessa mutta eivät karanteenissa. Lisäksi päällikkölääkäri  Mika Mattinen  kertoo viimeisimmät tiedot koronatilanteesta.
 Suora lähetys Karjalan prikaatin portilta alkaa Yle Areenassa kello 11.

Katso suorana kello 11: Miten varusmiesten pää kestää, kun  koronavirus jyllää Karjalan prikaatissa?


Summary: Kunta-alan eläkkeiden rahoituksesta ja eläkevarojen sijoittamisesta vastaavan Kevan sijoitusten tuotto oli tammi–kesäkuussa 5,4 miljardia euroa. Kevan toimitusjohtaja pitää vuoden ensimmäisen puoliskon sijoitustulosta erittäin hyvänä.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Kunta-alan eläkkeiden rahoituksesta ja eläkevarojen sijoittamisesta vastaavan Kevan sijoitusten tuotto oli tammi–kesäkuussa 9,3 prosenttia eli 5,4 miljardia euroa.
 Sijoitusten markkina-arvo oli kesäkuun lopussa 63,3 miljardia euroa, kun se viime vuonna vastaavaan aikaan oli 53,2 miljardia euroa.
 Kevan toimitusjohtaja  Timo Kietäväinen  pitää vuoden ensimmäisen puoliskon sijoitustulosta erittäin hyvänä, vaikka pandemian aiheuttama romahdus pääomamarkkinoilla viime vuoden keväänä hankaloittaakin vertailua vuoden takaiseen verrattuna.
 Lue myös:
 Keva jakoi Siun sotelle ja Siun työterveydelle 65 000 euroa työelämän kehittämiseen

Kevan sijoitukset tuottivat alkuvuonna yli yhdeksän prosenttia


Summary: Ruotsalainen kaivosyhtiö Arctic Minerals Explorations AB on tehnyt useita varausilmoitushakemuksia Inarin ja Sodankylän alueille. Saamelaiskäräjillä ja Ivalon paliskunnassa pelätään pahinta, mutta kunnanvaltuuston puheenjohtaja otti uutisen vastaan rauhallisin mielin.

Ruotsalainen kaivosyhtiö Arctic Minerals Explorations AB on tehnyt useita varausilmoitushakemuksia Inarin ja Sodankylän alueille. Yhtiö uskoo alueelta löytyvän useita eri metalleja ja se viittaakin hakemuksissaan muun muassa kullan, nikkelin ja kuparin etsintään. Hakemukset on määrä käsitellä tulevan syksyn aikana.
 Saamelaiskäräjillä tieto yli 3 000 neliökilometrin varausilmoitushakemuksesta otettiin hämmentyneenä vastaan.
 – Tuohan on vakava uhka kaikille. Voimia se vaatii ja niitä se vie, toteaa uutisesta tyrmistynyt saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja  Leo Aikio .
 Aikio viittaa mahdollisen kaivostoiminnan vaikutuksiin alueen luonnolle ja perinteisiin elinkeinoihin, kuten poronhoitoon.
 – Kaivostoiminnan vaikutukset, jotka heijastuvat välittömästi kaikkiin vesistöihin ja kalakantoihinkin, ovat todella laajoja, Aikio sanoo.
 Saamelaiskäräjillä ei ollut hänen mukaansa tietoa kaivosyhtiön hakemuksista etukäteen, vaan tieto tuli yllätyksenä median kautta.
 Lue lisää:   Ruotsalainen kaivosyhtiö kiinnostui Inarista ja Sodankylästä: jätti varausilmoitushakemuksia yhteensä yli 3 000 neliökilometrin edestä
 Ruotsalainen kaivosyhtiö Arctic Minerals Explorations AB haluaa varata laajoja alueita Sodankylän ja Inarin kunnista.  Otso Ritonummi / Yle
 Kaivosyhtiöt koluavat nyt Saamenmaata, paliskunta haluaisi estää hankkeen
 Saamelaisalueella kaivosyhtiöiden suunnitelmat ovat viime vuosina tulleet tutuiksi, kun esimerkiksi Enontekiön alueella Käsivarressa on tehty mittavia aluevarauksia. Asiaa on vastustettu kiivaasti ja  Käsivarteen suunniteltuja kaivostoimia vastaan tehty adressi keräsi yli 30 000 nimeä  viime syksynä. Adressi annettiin ympäristöministeri  Krista Mikkoselle .
 Tänä kesänä puolestaan on koottu yli 27 000 nimeä Kaivostoiminnalle rajat -lakialoitteeseen, jossa esitetään malminetsinnältä ja kaivostoiminnalta kokonaan kiellettyjen alueiden perustamista. Aloitteessa vaaditaan myös saamelaisalueen rauhoittamista kaivostoiminnalta.
 Nyt itäisemmällä Saamenmaalla, pääosin Inarin kunnan alueella, pohditaan varaushakemusilmoituksen vaikutuksia. Poronhoidon osalta alue kuuluu Ivalon, Hammastunturin ja Lapin paliskunnille.
 Ivalon paliskunnan Ari Kustulan suurin huoli on, että nuoret eivät halua jatkaa poronhoidossa kaivossuunnitelmien vuoksi.  Vesa Toppari / Yle
 Ivalon paliskunnan poroisäntä  Ari Kustula  pelkää, että hanke voi vaikuttaa nuorten poronhoitajien halukkuuteen jatkaa ammatissaan. Kustula toivookin, että paliskunta voisi esimerkiksi kunnan kanssa toimia hankkeen alkamisen estämiseksi.
 Myös saamelaiskäräjien Leo Aikio sanoo, että toimintaa tullaan mitä luultavimmin torjumaan.
 Varausilmoitus Varaus ei oikeuta malminetsintään. Varaus tuottaa etuoikeuden  malminetsintähakemuksen  jättämiselle. Ilmoituksessa on esitettävä selvitys varaajasta, varattavan alueen rajat sekä malminetsintälupahakemusta valmistelevista toimenpiteistä ja niiden aikataulusta. Varauspäätös on voimassa enintään 24 kuukautta siitä, kun varausilmoitus on tehty.
 – Nyt vain pelätään pahinta ja aletaan odottaa malminetsintälupahakemuksia, jonka jälkeen tätä yritetään torjua, Aikio ennakoi.
 Arctic Minerals AB:n malminetsinnän johtaja  Risto Pietilä  on aiemmin kertonut Ylen haastattelussa, että mikäli kaivosyhtiön hakemus hyväksytään, tulevat he tekemään vain pienimuotoista tutkimustyötä jokamiehenoikeuksien puitteissa.
 – Geologit liikkuvat samoilla oikeuksilla ja velvoitteilla, kuten marjastajat tai reppuvaeltajat. Toiminnastamme ei tule olemaan mitään haittaa paikallisille asukkaille tai esimerkiksi poronhoidolle. Periaatteenamme on myös kunnioittaa luontoarvoja. Jätämme kaikki suojellut kohteet tutkimustemme ulkopuolelle sekä noudatamme kaikkia Kaivoslaissa annetuja määräyksiä, kertoo Pietilä.
 Inarin kunnanvaltuuston puheenjohtaja: "Pitkä matka kaivoksiin"
 Vastikään Inarin kunnanvaltuuston puheenjohtajaksi valittu  Janne Tervahauta  (keskusta) suhtautuu tuoreeseen tietoon rauhallisin mielin.
 – Itse ajattelen, että tässä on kysymys siitä, että tutkitaan, mitä mineraaleja siellä on. En pidä sitä huonona asiana, että selvitetään millaisten malmivarojen tai muitten päällä täällä ollaan, kertoo Janne Tervahauta.
 Tervahauta sanoo suhtautuvansa kaivosasioihin omassa kunnassaan neutraalisti. Suurempaa keskustelua ei vielä tiistai-iltana valtuustoryhmissä lähdetty käymään, mutta aihe noussee esille myöhemmin.
 – Tässä on pitkä matka mihinkään kaivoksiin. Meillä on Inarin kunnassa kuitenkin niin voimakkaat suojeluohjelmat, että on hyvin vaikea nähdä nykyisenkaltaisella tekniikalla, että tänne pystyttäisiin kaivoksia tuomaan niin, että suojelutavoitteet eivät täyttyisi, arvelee Tervahauta.
 Lisätty Risto Pietilän kommentti 19.8.2021 kello 8:54.

Tieto ruotsalaisen kaivosyhtiön varausilmoitushakemuksista vastaanotettiin Inarissa ristiriitaisin tuntein – saamelaiskäräjien Leo Aikio: "Vakava uhka"


Summary: Marimekon vertailukelpoinen liikevoitto yli tuplaantui huhti-kesäkuussa 5,5 miljoonaan euroon. Yhtiön huhti-kesäkuun liikevaihto kasvoi 40 prosenttia 32,7 miljoonaan euroon.

Designyhtiö Marimekon vertailukelpoinen liikevoitto yli tuplaantui huhti–kesäkuussa 5,5 miljoonaan euroon viime vuoden vastaavan ajankohdan 2,7 miljoonasta eurosta.
 Yhtiön huhti–kesäkuun liikevaihto kasvoi 40 prosenttia 32,7 miljoonaan euroon.
 Toimitusjohtaja  Tiina Alahuhta-Kaskon  mukaan erityisesti Marimekon vähittäis- ja tukkumyynti Suomessa sekä tukkumyynti Aasian-Tyynenmeren alueella ja Skandinaviassa kehittyivät hyvin.
 Lue myös:
 Marimekko ja Adidas yhteistyöhön – kesällä myyntiin urheiluvaatemallisto
 Marimekon tulos parani selvästi – verkko- ja ulkomaankauppa nostivat voittoja

Marimekon huhti–kesäkuun tulos yli tuplaantui


Summary: On selvää, että myös Eurooppa tulee näkemään pakolaisten liikettä Afganistanista, Ohisalo arvioi Ylen aamussa.

Sisäministeriö ehdottaa budjettineuvotteluissa Suomen pakolaiskiintiön nostamista 2 000:een, kertoo sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) Ylen aamussa.
 Tällä hetkellä Suomen pakolaiskiintiö on 1 050 ihmistä.
 Pakolaiskiintiötä halutaan nostaa muun muassa Afganistanin heikentyneen turvallisuustilanteen vuoksi.
 – On riski, että ihmiset lähtevät liikkeelle, jahka sieltä pääsee, Ohisalo sanoi Ylen aamun haastattelussa.
 Ohisalon mukaan pakolaiskiintiötä halutaan kasvattaa, sillä ihmisten ottaminen Suomeen pakolaisleireiltä kiintiöpakolaisjärjestelmän kautta on toimivin tapa auttaa Afganistanista tulevia pakolaisia.
 Ohisalo: EU valmiimpi ottamaan vastaan pakolaisia kuin 2015
 EU-maiden sisäministerit tapasivat tällä viikolla, ja tapaamisessa puhuttiin myös Afganistanin tilanteesta.
 – On selvää, että Eurooppa tulee näkemään näiden ihmisten liikettä, ja silloin jokaisen EU:n jäsenvaltion tulee olla valmiina tähän.
 Ohisalon mukaan EU on valmiimpi ottamaan vastaan isoja määriä pakolaisia kuin vuosina 2015–2016. Nyt tavoitteena on toimia aikaisemmassa vaiheessa, ennakoida ja kohdistaa tukea jo paikan päälle.
 – Meidän pitää tukea ihmisiä mahdollisimman paljon siellä, mutta myös kantaa vastuuta siitä, jos ihmiset hakeutuvat tänne, Ohisalo sanoo.
 Voit katsoa koko haastattelun allaolevasta videosta.

Maria Ohisalo Ylen aamussa: Sisäministeriö ehdottaa pakolaiskiintiön nostoa 2 000 ihmiseen


Summary: Lapin matkailun elpyminen on alkanut. Joulupukin juttusilla Rovaniemen napapiirillä piipahtaa jo viitisensataa eurooppalaista päivässä, ja suurta käännettä odotetaan talvikauden alkuun.

Kansainväliseen turismiin nojaava Lapin matkailu syöksyi koronan myötä pitkään ja syvään kuiluun. Nyt parempien aikojen valo on alkanut kajastaa, ja lähestyvältä talvikaudelta odotetaan paljon.
 Kysyntä pulppuaa voimakkaana, kertoo Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen .
 – Tässä on entisaikojen matkailukaupan tuntua. Olemme menossa samassa tahdissa kuin aikaisempina syksyinä, kun talvikautta tehtiin menestyksellä.
 Osa tulevan talven matkalaisista on niitä, jotka olisivat koronattomassa maailmassa matkustaneet Lappiin jo aiemmin.
 – Mutta uuttakin kysyntää on hämmentävän paljon, sanoo Kärkkäinen.
 Sama toiveikas näkymä tunnistetaan laajemminkin.
 – Matkanjärjestäjien tuotantokiintiöt ovat samalla tasolla kuin ennätysvuonna 2019, ja he ovat saaneet myös myytyä hyvin kiintiöitänsä. Jopa poikkeuksellisen hyvin, toteaa Suomen suurimman yksityisen hotelliketjun Lapland Hotelsin toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta .
 Näyttää varsin hyvältä tällä hetkellä, etenkin brittimarkkinalla, sanoo Lapland Hotelsin toimitusjohtaja Ari Vuorentausta.  Bikka Puoskari / Yle
 Vuorentaustan mukaan monella on nyt kaikki pelissä.
 – Oikeastaan se on vähän niin kuin pelastuslautta, joka tuossa vieressä ajelehtii. Kyllä meidän pitää siihen kyytiin päästä. Toista samanlaista talvea, mikä viime talvena oli, elinkeino ei yksinkertaisesti kestä, Vuorentausta toteaa.
 Lue lisää:   Saako Suomeen tulla Isosta-Britanniasta, Japanista tai Romaniasta? Katso esimerkkitapaukset tuoreista maahantulorajoituksista
 Briteillä patoutuneita matkailuhaluja
 Lappiin matkustanee tulevana talvena nimenomaan eurooppalaisia: muun muassa brittejä, ranskalaisia, espanjalaisia ja belgialaisia. Joulusesongin aikana brittimatkailijoita odotetaan revontulten alle paikoin jopa samoissa määrin kuin ennen koronaa.
 – Matkailuhaluja briteillä todellakin on, sellaista patoutunutta mielihalua päästä matkustamaan aika pitkän tauon jälkeen, kertoo  Heli Suominen , joka työskentelee Suomen Lontoon suurlähetystössä lehdistövirkamiehenä.
 Toisin kuin Suomessa, Britanniassa kesä on ollut totutun sateinen. Se on osaltaan lisännyt matkustusintoa.
 Suomisen mukaan moni matkalle haikaileva britti epäröi kuitenkin vielä reissuun lähtöä rajoitusten, byrokratian ja vaihtelevien testikäytäntöjen vuoksi.
 – Kukaan ei tietenkään halua jäädä yllättäen jumiin lomakohteeseen tai joutua kotona karanteeniin. Lomamatkoilta halutaan rentoutumista ja iloa, ei stressiä ja huolta.
 Brittien huoli ei ole tuulesta temmattu, sillä karvaita yllätyksiä on ilmaantunut.
 – Alkukesästä kävi esimerkiksi niin, että Portugaliin kohdistuneita rajoituksia yhtäkkiä muutettiin. Ihmisiä odottikin yllättäen karanteeni kotiin palatessa, Suominen kertoo.
 Toisin kuin Suomessa, Britanniassa kesä oli totutun sateinen. Tämä on osaltaan lisännyt brittien matkustushalukkuutta, kertoo Suomen Lontoon suurlähetystössä työskentelevä Heli Suominen. Ossi Piispanen / Ulkoministeriö
 Meri-Lapissa ei huokaista helpotuksesta
 Aasian suhteen ei suuria toiveita vielä elätellä. Tämä vaikuttaa koko Lapin matkailuun, mutta erityisen kovat vaikutukset ovat niillä alueilla, joilla matkailijoiden painopiste on ollut aasialaisissa.
 Tästä syystä esimerkiksi Meri-Lapin matkailuyrittäjille alkava talvi ei näytä tuovan suurta helpotusta.
 – Ei kovin lohdulliselta näytä tällä hetkellä. Alueellahan on perinteisesti ollut aika paljon asiakkaita Aasiasta. Tilanne on kyllä hyvin, hyvin haasteellinen, kertoo Visit Meri-Lapin myyntijohtaja  Teija Mikkola .
 Esimerkiksi kiinalaisten on arvioitu palaavan Lappiin aikaisintaan ensi kesänä, kenties vasta myöhemmin.
 Erot alueiden ja erilaisten toimijoiden välillä ovat muutenkin suuria. Kemijärven hiihtokeskus Suomutunturi odottaa talvelta kyllä paljon – mutta odotukset kohdistuvat kotimaisiin asiakkaisiin.
 – Se on se tärkein kohderyhmä. Ulkomaisten matkailijoiden saapumiseen me emme mittavissa määrin oikein usko, kertoo Suomun hiihtokeskuksen toimitusjohtaja ja omistaja  Kari Tirkkonen .
 Ei lentoyhteyksiä, ei asiakkaita
 Kenties merkittävin näkymiin ja alan sisäisiin eroihin vaikuttava yksittäinen tekijä on kysymys siitä, milloin reittilentoyhteydet alkavat normalisoitua – vai alkavatko.
 Ari Vuorentausta ei usko, että lentoyhteyksien elpymiseen riittää yksi sesonki. Kuitenkin juuri lentoyhteydet ovat Lapin matkailun kokonaisuudelle kohtalonkysymys.
 – Jos löytyisi lentoyhteyksiä, asiakkaita olisi enemmänkin tulossa. Osa matkanjärjestäjistäkin kokee haastavaksi saada vahvistettua lentoja asiakkaille, kertoo Lapin matkailuelinkeinon liiton toiminnanjohtaja  Nina Forsell .
 Perinteisesti vain kolmasosa Lapin kansainvälisistä matkailijoista on saapunut matkanjärjestäjän kautta. Valtaosa on siis reissannut reittilennoin. Tämän vuoksi on selvää, että tulevana talvena ei suoraan ylletä matkailun aiemmalle tasolle, vaikka positiiviset ennusteet toteutuisivat.
 Akuutti huoli matkailussa kohdistuu kuitenkin nyt siihen, löytyykö vielä pitkän tauon jälkeenkin osaavaa ja jaksavaa työvoimaa.
 – Meillä on pula työntekijöistä, ja rekrytointi vaatii tiettyjä voimavaroja. Toivotaan, että yrittäjät vielä jaksavat jatkaa, Sanna Kärkkäinen sanoo.
 Hänen mukaansa työvoimapula onkin suurin haaste juuri nyt.
 – Ketkä tuon tulevan talvikauden oikeasti tekevät? Ketkä ovat ne asiakaspalvelijat, jotka pystyvät antamaan todella upean asiakaspalvelun, joka saa asiakkaat myös palaamaan Lappiin?
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  perjantaihin 20.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Lapin talvimatkailua myydään jo täyttä häkää Eurooppaan, mutta mistä löytyvät työntekijät? Pandemia vei osaajia muille aloille

Kysyntä pulppuaa Lapin kansainvälisessä matkailussa ja talvesta odotetaan hyvää – matkailupomo: "Tässä on entisaikojen matkailukaupan tuntua"


Summary: Somevaikuttajat saavat keskivertoihmisen etääntymään, väsymään ja pelkäämään yhteiskunnallista vaikuttamista. On hiljaisen vallankumouksen aika, kirjoittaa Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Minulla on iäkkäämpi ystävä, joka kammoksuu konflikteja ja jyrkkiä yhteiskunnallisia mielipiteitä. Kutsuin häntä väistelyihmiseksi. Pidin asennetta pelkuruutena – niin ei maailma pelastu. Nyt olen alkanut tuntea kuin hän. Syynä on digitaalinen maailma, joka on tuhatkertaistanut kovaäänisten mielipideihmisten määrän. Siksi olen perustamassa uutta liikettä. Sen keskeinen ajatus on näyttää ulospäin välinpitämättömältä ja mielipiteettömältä. Pinnan alla olemme kuitenkin jotain aivan muuta.
 Keskimääräinen ihminen on tietysti aina mieluummin antanut jonkun toisen kantaa lippua kuin tarttunut siihen itse. Oli kyseessä sitten porvari-, feministi-, maalais-, ilmasto-, QAnon- tai startup-ihminen, yleensä ihminen hyppää kelkkaan vasta kun liike on jo olemassa. Se on edellyttänyt, että joku mielipideihminen on nähnyt mahdollisuuden tulla johtajaksi eli hyötynyt siitä, että liike syntyy. Tässä ei ole välttämättä mitään pahaa. Yksityinen ja yleinen etu kohtaavat aina silloin tällöin kauniisti.
 Mielipideihmiset tekevät myös pahaa tarkoittaessaan hyvää.
 Suurin osa ihmisistä  ei kuitenkaan ole pelkästään yhden sortin ihminen. Hänellä on elämänsä elettävänä ja vaatteensa pestävänä. Siksi aate sinänsä ei aina merkitse hänelle paljon, mutta hän voi hetken mielijohteesta seurata Instagramissa vaikuttajaa, joka tuntuu olevan varma asiastaan. Mielipideihminen uskoo kuitenkin, että hänen seuraajansa ovat yhtä voimakkaasti aatteen kannalla kuin hänkin. Mitä enemmän tykkäyksiä tulee, sitä voimakkaammin hän asiaansa ajaa.
 Elämme yksilöiden aikaa, jossa kuka tahansa voi olla tärkeä ja saada äänensä kuuluville – ja myös ansaita sillä. Tästä on seurannut paljon hyvää, kuten #metoo-liike. Mutta samaan aikaan insta-poliittinen sfäärimme on täynnä satoja johtajia ja yhden asian taisteluita. Mielipideihmisten ansaintalogiikka taas – niin maallinen kuin henkinen – perustuu seuraajien määrän kasvuun ja algoritmeihin. Siksi kyse ei ole enää mielipiteistä vaan vastakkaisista totuuksista. Olemme jatkuvassa konfliktissa, vihaamme rasisteja, vihreitä, miehiä ja feministejä. Enää mielipideihmiselle ei myöskään riitä, että tykkäät hänestä. Hän vaatii sinua mukaan taisteluun. Kommentoi, jaa, levitä, puutu pukuhuonepuheeseen, floodaa vihapuhetta, paljasta rasistit!
 Perinteisesti on ajateltu, että maailman muuttaminen paremmaksi paikaksi vaatii näkyviä aktivisteja, mielipidejohtajia ja joukkovoimaa. Nyt asia ei ole enää niin yksinkertainen. Mielipideihmiset tekevät myös pahaa tarkoittaessaan hyvää.
 He ensinnäkin langettavat muutokset yksilöiden vastuulle. Samalla sosiaalinen media synnyttää yksilötaisteluita, joiden nostaman savuverhon alle peittyvät oleellisimmat kaksinapaisuudet, todelliset sodat. Niissä me olemme lähes kaikki samalla puolella: globaalin varallisuuden ja vallan eksponentiaalinen  uusjako  sekä ilmastokriisi. Jos ilmiöt näkyvätkin, mielipidevaikuttajat ajavat meidät  eri leireihin .
 Me emme seuraa emmekä vastusta – me rakennamme yhteyttä ihmisten välille.
 Mutta keskivertoihminen alkaa kyllästyä ja etääntyä  – minä ja ystäväni ainakin. Hän ei jaksa ehkä enää äänestää, hän ei jaksa taistella ilmaston puolesta, hän ei jaksa olla koko ajan odottamassa uutta liikekannallepanoa, hän ei halua olla ketään vastaan eikä uskalla olla kenenkään puolella. Hän ei varsinkaan jaksa tehdä tätä digitaalisesti. Lisäksi itseäni ottaa ihan puhtaasti päähän se, että olemme ihmisinä nykyään vain seuraajia, varsinaisia lampaita.
 Vastuullinen ihminen toimii nyt tätä kehitystä vastaan. Uuden yhteiskunnallisen liikkeeni perusajatus onkin, että olemme digitaalisesti yhä vähemmän mieltä mistään. Sen sijaan alamme analogisesti tehdä itse käytännön toimia: puutumme pukuhuonepuheeseen, emme hauku pakolaisia, emme ole ahneita. Ylipäänsä olemme maltillisia ja kohtuullisia. Me emme seuraa emmekä vastusta – me rakennamme yhteyttä ihmisten välille.
 Tämähän on vielä helppoa. Vaikea osuus on se, että tämä kaikki pitää tehdä kertomatta siitä sosiaalisessa mediassa. Sääntöihin kuuluu, että omista teoista saa kertoa vain suullisesti ja vain neljälle ystävälle. Olemme käynnistämässä hiljaisen vallankumouksen – tai sitten olemme vain todella vanhoja.
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on entinen kovaääninen mielipidevaikuttaja.
 Kolumnista voi keskustella 20.8. klo 23.00 saakka.

Riku Siivosen kolumni: Somevaikuttajat tekevät meistä kovaäänisiä lampaita


Summary: Rikostutkinnan ruuhkautuminen vaikuttaa rikoksen uhreihin, epäiltyihin ja poliiseihin, jotka tutkivat tapauksia. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen kertoo olevansa aidosti huolissaan rikostutkijoiden jaksamisesta.

Rikostutkinnan ruuhkat ovat pahentuneet entisestään ympäri maata.
 Poliisin tilastoista selviää, että valtakunnallisesti rikoslakirikosten tutkinta-ajat ovat pidentyneet vuoden 2021 ensimmäisen puoliskon aikana keskimäärin 17 vuorokaudella. Pahin tilanne on Kaakkois-Suomessa, jossa tutkinta-ajat ovat pidentyneet jopa 42 vuorokaudella verrattuna vastaavaan ajanjaksoon viime vuonna.
 Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen tutkinta-ajat ovat olleet kasvussa jo ainakin kolmen vuoden ajan. Samaa suuntaan kulkevat myös muiden poliisilaitosten tilastoluvut.
 Poliisin tutkimusten viivästymisestä kärsii moni. Rikoksen uhri ei saa oikeutta ja korvauksia, todistajien mahdollisuudet muistaa tapahtumien kulkua heikkenevät, varastettua omaisuutta ei välttämättä saada takaisin ja epäilty joutuu kantamaan titteliään pitkään riippumatta siitä, todetaanko hänet lopulta syylliseksi vai ei.
 Myös luottamus poliisin toimintaan voi hapertua kansalaisten keskuudessa ja kiinnostus ilmoittaa rikoksista pienentyä. Niin kutsuttu oman käden oikeus voi lisääntyä.
 Ahtaalla ovat myös poliisit. Selvitettäviä rikoksia on enemmän kuin tutkivien poliisien pöydille mahtuu.
 Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisario  Juha Junkkari  näkee ja tuntee kiireen joka päivä. Hän kertoo, että jopa lomalle jäämisestä voi tulla syyllinen olo. Kun itse on poissa, työt kaatuvat muiden niskaan.
 – Olemme tiukoilla. Kaikki sairas- ja lomapoistumat ovat hyvin pahoja työn kannalta. Esimerkiksi kesä on kaikkein vilkkainta aikaa, ja silloin meitä on vähiten paikalla, Junkkari kertoo.
 Uupumus voi johtaa alanvaihtoon
 Suomen poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja  Jonne Rinne  kertoo, että rikostutkinnan tilanne on todella tällä hetkellä hyvin hankala. Maanlaajuinen ongelma näkyy myös liiton vuonna 2019 tekemän jäsenkyselyn tuloksissa.
 Lue lisää:   Poliisijärjestö huolissaan: "Vielä eivät pommit räjähtele, mutta sekin voi olla meillä edessä" – poliisit uupuvat ja turhautuvat työssään
 Kyselyn tulokset ovat ikävää luettavaa. Esimerkiksi lähes 700 yli tuhannesta tutkinnassa työskentelevästä vastaajasta kokee, ettei pysty hoitamaan työtehtäviään riittävällä tarkkuudella.
 Yli 80 prosenttia arvioi, että työn kiireellisyys on lisääntynyt huomattavasti tai jonkin verran, ja yli 15 prosenttia kertoo kyselyssä kokevansa työuupumusta viikoittain tai jopa päivittäin ja kertoo harkitsevansa jatkuvasti alan vaihtoa. Kyselyn esiin tuomat ongelmat eivät ole Rinteen mukaan muutamassa vuodessa poistuneet mihinkään.
 Myös esimerkiksi Etelä-Suomen aluehallintovirasto on tutkinut poliisien työoloja viime vuosina ja todennut, että poliisit  kuormittuvat työssään erityisesti rikostutkinnassa .
 Poliisihallituksen poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  kertoo olevansa aidosti huolissaan siitä, miten tutkivat poliisit jaksavat nykyisen työtaakan alla. Hänen mukaansa rikostutkinnan voimavarat on jo äärimmillään.
 – Perusrikostutkinnan resursseja on jo pitkään jouduttu vähentämään. Jos voimavaroja on ohjattu rikostutkintaan, on panostettu esimerkiksi ihmiskaupparikosten tutkintaan, Kolehmainen kertoo.
 Kolehmainen nostaa esiin myös rikostutkijoiden maalittamisen. Hän kertoo, että tutkijoista tehdään kanteluita, rikosilmoituksia ja valtavia asiakirjapyyntöjä myös puhtaasti kiusaamismielessä. Se kuormittaa työtaakkaa entisestään. Poliisihallituksen vuonna 2019 tekemän kyselyn mukaan lähes 90 prosenttia poliiseista kokee maalittamisen ongelmana.
 Lue lisää:   A-studio selvitti: virkamiehiä maalitetaan kaivamalla yksityiselämää – "Tietääkö joku, missä tämän konstaapelin lapset käyvät koulua?"
 Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen Juha Junkkari kertoo, että uupumus on joidenkin tutkijoiden kohdalla johtanut siihen, että he ovat jättäneet poliisin työn kokonaan ja vaihtaneet alaa. Junkkarin mukaan erityisesti nuoret yllättyvät siitä, millaista ja miten kuormittavaa työ todellisuudessa on.
 – Meille voi tulla esimerkiksi uusi tutkija ryhmään, ja tutkinnanjohtajalla on iso nippu juttuja jaettavaksi. Sitten nuorelle tutkijalle joudutaan antamaan aika suuriakin määriä tutkittavaksi. Eräällä taisi olla valmistumisesta muutama kuukausi ja pöydällä jo lähes 100 tapausta. Se on sellainen kylmä suihku ensimmäisestä päivästä lähtien, Junkkari kertoo.
 Tutkintaa on rajoitettava
 Kun töitä on liikaa, on priorisoitava. Se tarkoittaa sitä, että henkeä, vapautta ja terveyttä uhkaavat tapaukset täytyy hoitaa ensin. Jos tapaukseen liittyvää henkilöä on pidettävä vangittuna, tapaus on saatava käsiteltyä mahdollisimman pian.
 – Se rikostutkinta, jota kansalainen kohtaa arjessaan, jää varjoon. Tuntuu tuskalliselta, että tutkijoilla ei ole aikaa edes yrittää tutkintaa pienemmissä tapauksissa, sanoo poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen.
 Viime vuosina poliisilaitoksille on perustettu esikäsittely-yksiköitä, joiden tehtävänä on käytännössä karsia rikosilmoituksista ne, joista voidaan helposti todeta, että rikosta ei ole tapahtunut, rikos on vähäinen tai rikoksen selvittäminen on hyvin vaikeaa tai mahdotonta.
 – Ei kukaan Poliisiammattikorkeakoulusta valmistuessaan ole ajatellut, että tahtoo olla työkseen päättämässä, mitkä rikokset jätetään tutkimatta. On väärin, että viranomainen joutuu itse valitsemaan, mitä hän tekee ja mitä ei tee. Ei sen näin pitäisi olla, Suomen poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja Jonne Rinne sanoo.
 Laki määrää tutkittavaksi kaikki rikosepäilyt. Rikoksen tutkintaa ei voida lopettaa ilman syyttäjän päätöstä, jonka hän tekee tutkinnanjohtajan esityksen perusteella. Päätös voidaan tehdä esimerkiksi siksi, ettei syyttäjä arvionsa perusteella aikoisi nostaa syytettä tapauksessa. Tätä kutsutaan tutkinnan rajoittamiseksi.
 Rikoksen syyteoikeus voi myös vanhentua, jos tapauksen tutkiminen kestää liian pitkään tai ei etene. Jos rikosnimikkeen ankarin annettu rangaistus on esimerkiksi ollut enintään vuoden, syyteoikeus vanhenee kahdessa vuodessa. Murhan syyteoikeus ei vanhene koskaan.
 Rinne on hyvin huolissaan viestistä, jota poliisin työkuorma voi välittää rikollisille. Jos pieniä rötöksiä ei ole aikaa tutkia, se voi viestiä siitä, ettei pienistä rikoksista joudu vastuuseen. Tämä voi olla myös viesti kansalaiselle siitä, että poliisiin ei voi luottaa.
 Rikollisuus on erilaista kuin ennen
 Rikollisuus on muuttunut viime vuosikymmenten aikana maailman mukana. Internet on tuonut mukanaan uusia rikosnimikkeitä ja rikospaikkoja ja kansainväliset yhteydet voivat monimutkaistaa ja paisuttaa rikoksia maailman ääriin.
 Rikostutkijan on hallittava valtava määrä tietoa ja taitoa, jollaista ei ollut vielä parikymmentä vuotta sitten. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen kertoo, että tänä päivänä asianomaisia voi yhdessä tapauksessa olla jopa tuhansia. Esimerkiksi viime vuonna tapahtuneesta psykoterapiakeskus Vastaamon tietomurrosta  on tehty yli 25 000 rikosilmoitusta .
 – Tällaisissa tapauksissa identiteetin väärinkäyttö voi ilmetä vasta vuosien päästä itse rikoksesta. Tämä kuvaa hyvin sitä, millaisissa haasteissa ympäröivä yhteiskunta ja poliisi osana sitä tämän päivän tietoteknisessä maailmassa ovat, Kolehmainen kertoo.
 Juha Junkkari Kaakkois-Suomen poliisista kertoo, että monet vakavat rikokset ovat nykypäivänä niin sanottua piilorikollisuutta, joka tapahtuu suljettujen ovien takana tai verkon syövereissä.
 Esimerkiksi Kaakkois-Suomen poliisi on viime vuosina  panostanut huumausainerikollisuuden paljastamiseen  ja saanut monia suuria tapauksia selvitettyä.
 – Kun valvontaan panostetaan, piilorikollisuutta saadaan paljastettua. Tästä hyvänä esimerkkinä on lapsipornomateriaalin levitys. Niitä tapauksia on onnistuttu hyvällä verkkovalvonnalla paljastamaan, mutta niiden johdosta esitutkinta on kuormittunut, Junkkari kertoo.
 Lakia muutetaan, mutta työoloja ei
 Yksi asia, joka on tehnyt rikostutkijoiden työn monimutkaisemmaksi, on rikoksiin liittyvä lainsäädäntö ja siihen viime vuosina tehdyt muutokset, jotka oli tehtävä EU:n rikosuhridirektiivin velvoittamana. EU:n vaatimien muutosten tarkoituksena on suojella ja palvella rikosten asianomistajia ja uhreja paremmin.
 Esimerkiksi vuonna 2016 voimaan tullut esitutkintalain luvun 9 neljäs pykälä kuulusteluiden tallentamisesta todisteena käyttämistä varten on uhrin suojelun kannalta vain hyvä asia.
 Se antaa esimerkiksi alle 18-vuotiaille seksuaalirikosten asianomistajille mahdollisuuden tulla oikeudessa kuulluksi todistajana ilman, että asianomistajan tarvitsee tulla itse oikeusistuntoon paikalle.
 Esitutkinnan näkökulmasta asianomistajan suojelu tarkoittaa sitä, että asianomistaja kuullaan videolle. Sen jälkeen epäilty tutustuu videoon ja esittää sen pohjalta kysymyksiä asianomistajalle. Poliisi esittää epäillyn kysymykset asianomistajalle, ja tämäkin keskustelu videoidaan ja näytetään epäillylle. Tarvittaessa koko työnkulku toistetaan uudelleen niin kauan kuin on tarpeen.
 Yksittäinen kuulustelulomakekin on muuttunut hankalammaksi. Varsinaisen tapahtuman selvittämisen lisäksi aikaa kuluu siihen, että kuulusteltavalta on tiedusteltava ja hänelle on kerrottava tiettyjä asioita, jotta esitutkinta on lainmukaista.
 Toinen merkittävä ja poliisille lisävelvoitteita tuonut muutos oli vuonna 2014, jolloin esitutkintaa, pakkokeinoja ja poliisin toimivaltuuksia sääntelevät normit muuttuivat. Tutkijoiden pöydät ovat vähitellen täyttyneet paperityöstä, joka on tarpeellista, mutta hyvin aikaa vievää.
 Yksi ratkaisu ongelmaan on sekä Rinteen että Kolehmaisen mielestä lakien hiominen.
 – Poliisihallitus on jo pidempään esittänyt, että olisi tarpeen arvioida poliisilla olevaa esitutkintapakkoa uudestaan. Eli poliisin ei tulisi lain mukaan tutkia kaikkia rikoksia, kuten nyt on tehtävä. Odotusten ja resurssien on vastattava toisiaan myös lainsäädännössä, poliisiylijohtaja Kolehmainen muistuttaa.
 Poliiseja on liian vähän
 Eurostatin tilastojen mukaan Suomessa on jo nyt kaikista Euroopan maista  vähiten poliiseja suhteessa väkilukuun . Esimerkiksi naapurimaassa Ruotsissa on viime vuosina ollut noin 200 poliisia 100 000 kansalaista kohden. Suomessa vastaava luku on alle 140.
 Hallitusohjelman mukaan poliisien määrä nostetaan Suomessa 7 500 poliisiin ensi vuoteen mennessä. Nyt poliiseja on noin 7 400, mutta hallituksen kaavailemalla kehysrahoituksella poliisien määrä päinvastoin putoaisi yli 400:lla.
 Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen pitää kehystä täysin kestämättömänä. Jos rahasumma ei kuitenkaan budjettiriihessä syyskuussa suurene lausunnoista ja vetoomuksista huolimatta, sopeutustoimet johtavat mitä todennäköisimmin irtisanomisiin.
 – Tänä vuonna päästään noin 7 450 henkilötyövuoteen. Ensi vuonna näyttää siltä, että kaiken saa unohtaa. Kannan huolta erityisesti työntekijöiden määräaikaisten virkasuhteiden päättymisestä. Heillä on kodit, perheet ja lapset huolehdittavanaan. Lisäksi jäljelle jäävien jo nyt kohtuuton työtaakka nousisi vain edelleen, Kolehmainen sanoo.

Nuoren poliisin työpöydälle putosi heti 100 juttua –  rikostutkinnan ruuhkat paisuivat niin suuriksi, että moni luovuttaa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Rikostutkinnan ruuhkat ovat paisuneet niin suuriksi, että moni luovuttaa
 Rikostutkinnan  ruuhkat ovat pahentuneet  entisestään ympäri maata. Poliisin tilastojen mukaan rikosten tutkinta-ajat ovat pidentyneet vuoden ensimmäisen puoliskon aikana keskimäärin 17 vuorokaudella. Pahin tilanne on Kaakkois-Suomessa.
 Sitra: Ilmastotavoitteiden saavuttamisessa seitsemän ratkaistavaa ongelmaa
 Selvityksen mukaan suometsiä koskeviin tukiin kaivataan remonttia. Tässä kuvassa on Kajaanissa viime vuonna ojitettua suota. Timo Sihvonen / Yle
 Sitran selvityksen mukaan nyt kaivataan  pitkän aikavälin suunnitelmia,  joissa huomioidaan entistä enemmän hiilineutraaliuden jälkeistä hiilinegatiivisuuden aikaa. Esteitä edessä on yhä raivattavaksi, esimerkiksi puutteelliset tai väärin ohjaavat kannustimet.
 Korkeakoulut lupaavat nopeaa paluuta lähiopetukseen
 HYY:n puheenjohtaja Jessika Isomeri on käyttänyt oman korona-aikansa opiskelijoiden edunvalvontatyöhön.  Petteri Sopanen / Yle
 Lähiopetus on lisääntynyt viime vuodesta, mutta moni korkeakoulu järjestää ainakin puolet alkusyksyn opetuksesta etänä. Korkeakoulujen toiveissa on palata kattavaan  lähiopetukseen  lokakuun jälkeen, kun kaikki halukkaat on rokotettu kahdesti.
 Afganistanissa epävakaus ja evakuoinnit jatkuvat
 Turkki evakuoi yli 200 kansalaistaan Kabulista eilen A400M-sotilaskuljetuslentokoneella. Aykut Karadag / AOP
 Länsimaiden järjestämät evakuoinnit Kabulin lentoasemalla näyttävät jatkuvan tänäänkin kaoottisina. Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  mukaan lentoasemaa turvaavat amerikkalaisjoukot pysyvät Afganistanissa vielä niin kauan, että kaikki amerikkalaiset on evakuoitu. Seuraamme Afganistanin kehittyvää tilannetta  tässä päivittyvässä jutussa .
 Afganistan-erikoislähetys Radio Suomen Päivässä kello 11–12
 Taliban-taistelijat partioivat markkinoilla Kote Sangin alueella Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa 17. elokuuta. Hoshang Hashimi / AFP
 Miksi Taliban nousi nyt valtaan ja mitä seuraavaksi tapahtuu? Millaisia maailmanlaajuisia vaikutuksia vallanvaihdolla on? Radio Suomen Päivän kello 11 alkavassa erikoislähetyksessä kysymyksiin on vastaamassa vieraileva johtava asiantuntija  Olli Ruohomäki  Ulkopoliittisesta instituutista.
 Sateista ja tuulista tänäänkin
 Yle
 Suomeen tiistaina saapunut voimakas matalapaine vaikuttaa Suomen säähän vielä usean päivän ajan. Torstaina päivällä epävakaisinta on maan itä- ja pohjoisosassa, mutta myös lännessä tulee paikoin sadekuuroja. Idässä päivä on myös tuulinen, mutta muualla tuulet ovat keskiviikkoa heikompia.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Rikostutkintaruuhka saa poliisin luovuttamaan,  ilmastotavoitteissa 7 ongelmaa, Afganistan-erikoislähetys Radio Suomessa kello 11


Summary: Lähiopetus on lisääntynyt viime vuodesta, mutta moni korkeakoulu järjestää ainakin puolet alkusyksyn opetuksesta etänä. Korkeakoulujen toiveissa on palata kattavaan lähiopetukseen lokakuun jälkeen, kun kaikki halukkaat on rokotettu kahdesti.

Kampuksille palaa tulevina viikkoina enemmän opiskelijoita kuin puoleentoista vuoteen. Lähiopetuksen määrää on kasvatettu, mutta monissa korkeakouluissa ainakin puolet opetuksesta toteutetaan alkusyksyn aikana edelleen etänä.
 Esimerkiksi Helsingin Haaga-Helian ja Tampereen ammattikorkeakouluissa lähiopetukseen pääsee noin puolet opiskelijoista. Helsingin yliopistossa lähiopetusta on kolmannes tarjonnasta.
 Turun ja Jyväskylän yliopistoissa lähiopetusta on arviolta 30–50 prosenttia, mutta määrästä ei ole tarkkaa tietoa. Luku voi vaihdella suuresti tiedekunnan ja opiskeltavan aineen mukaan.
 Jessika Isomeri opiskelee maantiedettä Helsingin yliopistossa.  Petteri Sopanen / Yle
 Lähiopetus halutaan mahdollistaa etenkin ensimmäisen ja toisen vuoden opiskelijoille, jotka ovat opiskelleet toistaiseksi vain korona-aikana.
 – Ilmassa on suurta pettymystä siitä, että lähiopetusta ei ole tulossa kaikille. Vaikka on oikein priorisoida fukseja ja toisen vuoden opiskelijoita, on myös muiden vuosikurssien opiskelijoita, jotka ovat lähiopetuksen tarpeessa, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan (HYY) puheenjohtaja  Jessika Isomeri  sanoo.
 Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunnan (Tamko) puheenjohtaja  Emmi Lainpelto  on samoilla linjoilla. Alkuvaiheen vuosikurssit on hyvä laittaa etusijalle, mutta samalla tilanne on vaikea esimerkiksi kolmannen vuoden opiskelijoille, jotka ovat olleet vain puoli vuotta lähiopetuksessa.
 – Epävarmuus on edelleen kaikkien huulilla. Odotamme, että kaikki opiskelijat saisivat varmuuden siitä, milloin he pääsevät lähiopetuksen pariin, Lainpelto sanoo.
 Tamkon puheenjohtaja Emmi Lainpelto opiskelee bioanalytiikkaa, joka sisältää paljon laboratoriossa työskentelyä. Se on saatu järjestettyä lähiopetuksena lähes koko pandemian ajan.  Ilari Savikko
 Rokotteet avaavat yliopistot
 Ylen haastattelemat korkeakoulujen edustajat kertovat, että lähiopetuksen määrää lisätään sitten, kun rokotekattavuus kasvaa. THL:n tämänhetkisen arvion mukaan kaikki halukkaat ovat saaneet kaksi rokotetta lokakuun loppuun mennessä.
 – Siirryimme etäopetukseen yön yli, ja voimme siirtyä takaisin lähiopetukseen lähes yhtä nopeasti, Haaga-Helian rehtori  Teemu Kokko  sanoo.
 Myös Tampereen ammattikorkeakoulun rehtori  Tapio Kujala  kertoo, että kaikki syksyn tilavaraukset on tehty niin, että opiskelijat voivat siirtyä lähiopetukseen heti, kun kaikki halukkaat ovat saaneet kaksi rokotetta.
 Helsingin yliopiston kehitysjohtaja  Susanna Niinistö-Sivuranta  toteaa, että vaikkei yliopisto rajaa lähiopetuksen määrää rokotuksien jälkeen, osa opetuksesta saatetaan järjestää etänä vielä loppuvuonna.
 – Opetuksen suunnittelu alkaa jo ennen kuin opetus alkaa. Osa opettajista haluaa ehkä jo suunnitella ja varmistaa opetustaan niin, että pitää etänä omat luennot, Niinistö-Sivuranta sanoo.
 Koska rokotuskattavuus on ratkaisevassa asemassa lähiopetuksen lisäämiselle, korkeakoulut kannustavat opiskelijoita rokottautumaan. Esimerkiksi Turun ja Jyväskylän yliopistoissa rokotteiden saantia halutaan edistää järjestämällä pop up -rokotuspisteitä kaikilta paikkakunnilta tuleville opiskelijoille.
 – Terveysviranomaiset ja yliopisto pyrkivät tarjoamaan opiskelijoille helposti saavutettavia rokotuksia ja kannustamaan opiskelijaryhmiä menemään yhdessä rokotukseen, Jyväskylän yliopiston rehtori  Keijo Hämäläinen  sanoo.
 Jyväskylän yliopiston rehtori Keijo Hämäläinen toivoo, että lähiopetusta pystytään lisäämään jo toisen opiskeluperiodin aikana.  Petteri Kivimäki
 Etäaika jättää jäljet opetukseen
 Vaikka etäopetus jatkuu osittain ainakin alkusyksyn, opiskelijoita helpottavat avautuvat kirjastot ja muut tilat, joissa voi opiskella ja kohdata muita. Esimerkiksi Helsingin yliopisto kannustaa opiskelijoita tapaamaan pienissä ryhmissä, vaikka lähiopetusta ei ole vielä kaikille saatavilla.
 HYY:n Jessika Isomeri on tyytyväinen siihen, että opiskelua varten tarkoitetut tilat ovat nyt auki.
 – Se lisää opiskelijoiden ymmärrystä nykyistä tilannetta kohtaan. Tilojen avautuminen ja rokotuksien eteneminen tuo toivon pilkahdusta, Isomeri sanoo.
 Korona-ajan opiskelutavat ovat sopineet joillekin paremmin kuin toisille.  Tutkimusten  mukaan moni on kärsinyt yksinäisyydestä ja etäopintojen kuormasta. Osa on nauttinut etäopintojen joustavuudesta.
 Jyväskylän yliopiston rehtori Keijo Hämäläinen uskoo, että suurin osa opiskelijoista on korona-aikana oppinut tiedostamaan lähiopetuksen ja kasvokkaisten kohtaamisten arvon.
 Korkeakouluissa ja opiskelijajärjestöissä kuitenkin uskotaan, että osittaiselle etäopiskelulle on paikkansa myös koronan jälkeisessä maailmassa.
 – Etäopetuksen laatua pitää parantaa niin, ettei opetus ole vain puhuvia päitä. Olemme oppineet paljon runsaan vuoden aikana eikä meidän kannata heittää syrjään sellaista, mikä toimii hyvin, Turun yliopiston rehtori  Jukka Kola  sanoo.
 Myös Tamkon puheenjohtaja Emmi Lainpelto uskoo, ettei opetuksessa palata koskaan vanhaan normaaliin.
 – Meidän pitäisi ottaa kaikki irti vanhasta lähiopetustavasta ja uudesta etäopetustyylistä ja luoda niistä kaikkein toimivin oppimiskokonaisuus.
 Turun yliopiston rehtori Jukka Kola uskoo, että yliopistoissa nähdään jatkossa hybridiopetusta, joka vaatii vielä kehittämistä.  Pontus Nyqvist/Yle
 Voit keskustella aiheesta huomiseen perjantaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Korkeakouluopiskelijat pääsevät taas kampuksille – Hanna Saari yllättyi siitä, mitkä kaikki normaalit asiat voivat hymyilyttää korona-aikana
 Korkeakouluopiskelijat kammoksuvat etäopiskelun jatkumista – Saaga Salonen: "Tiedän jo nyt, että joudun pistämään opintoni paussille"
 Yksinäisyys tuli etäopintojen mukana kutsumattomana vieraana – Emma Vihinen: "Minä olen varmaan ainoa yksinäinen ja kaikki muut jaksavat"

Korkeakoulut lupaavat nopeaa paluuta lähiopetukseen, kun rokotusluku kasvaa – jo tilojen avautuminen luo Jessika Isomerelle "toivon pilkahdusta"


Summary: Yhdysvaltojen nopean vetäytymisen aiheuttama sekasorto Afganistanissa oli presidentti Joe Bidenin mukaan odotettavissa. ABC Newsin haastatteleman Bidenin mukaan Yhdysvaltojen joukot pysyvät maassa kunnes kaikki amerikkalaiset on evakuoitu.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  sanoi televisiokanava  ABC:n haastattelussa  keskiviikkona, että maan joukkojen vetäminen Afganistanista ilman kaaosta olisi käytännössä ollut mahdotonta. Toimittaja  George Stephanopouloksen  haastattelema Biden ei tunnustanut, että tilanteessa olisi tehty virheitä.
 – Ajatus siitä, että olisimme jollain tapaa voineet poistua sieltä ilman seurauksena olevaa kaaosta, en tiedä miten se olisi tapahtunut, Biden sanoi.
 Biden totesi haastattelussa, että maan joukot pysyvät Afganistanissa niin kauan, kunnes kaikki Yhdysvaltain kansalaiset on evakuoitu. Aiemmin Yhdysvaltojen vetäytymisen takarajaksi on annettu elokuun viimeinen päivä, mutta Bidenin mukaan joukot pysyvät maassa tarvittaessa sen jälkeenkin.
 – Olemme sitoutuneet järjestämään maasta jokaisen, jonka voimme ja joiden täytyy päästä pois, Biden sanoi.
 Kaaos Kabulin lentokentällä
 Afganistanin pääkaupungin Kabulin lentokenttä on viime päivinä ollut kaaoksessa tuhansien ihmisten pyrkiessä maasta pois. Arvioiden mukaan Afganistanissa on edelleen 10 000-15 000 amerikkalaista, minkä lisäksi maasta pois pyrkii kymmeniä tuhansia afganistanilaisia, jotka ovat auttaneet Yhdysvaltojen johtaman liittouman joukkoja. Evakuointilennoille mukaan haluavien joukossa on myös koulutettuja naisia ja muita henkilöitä, joiden henki on vaarassa Taliban-liikkeen valtaannousun myötä.
 Yhtenä kaaoksen taustasyynä on Afganistanin hallinnon nopea romahtaminen. Yhdysvaltain korkeimpaan sotilasjohtoon kuuluva kenraali  Mark Milley  totesi, ettei kukaan osannut odottaa Afganistanin armeijan kukistuvan vain 11 päivässä.
 Milley sanoi keskiviikkona, että tähän mennessä Afganistanista on evakuoitu Yhdysvaltojen toimesta noin 5000 ihmistä. Hänen mukaansa evakuointikapasiteettia on mahdollista myös lisätä.

Joe Bidenin mukaan kaaos Afganistanissa oli vääjäämätön – "En tiedä miten olisimme välttäneet sen"