Summary: Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tekemän katsauksen mukaan useat alat ovat elpyneet kasvuun Suomessa. Eniten taloutta vauhdittaa laitoksen mukaan metsäteollisuuden elpyminen. Myös sähkö- ja elektroniikkateollisuudessa tuotanto kasvaa tänä ja ensi vuonna.

Metsäteollisuus, autojen akut sekä muu sähkö- ja elektroniikkateollisuus vauhdittavat Suomea ylös koronakuopasta, arvioi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla. Palveluissa on kuitenkin vielä kysymysmerkkejä.
 Etlan toimialakatsauksesta ilmenee, että lukuisat alat ovat nyt kasvu-uralla. Puutuoteteollisuuden viennin määrä kasvaa arvion mukaan noin 15 prosenttia ja paperiteollisuuden kymmenen prosenttia.
 Metsäteollisuuden osuus Suomen koko tavaraviennin arvosta oli tammi-elokuussa 20 prosenttia.
 Moottoriajoneuvojen viennin odotetaan vauhdittuvan ensi vuonna. Kulkuneuvojen osuus koko Suomen tavaraviennin arvosta oli kuluvan vuoden tammi-elokuussa liki seitsemän prosenttia.
 – Uudenkaupungin autotehtaan tuotannosta arviolta puolet menee Saksan kautta Yhdysvaltoihin. Valmet Automotivelle on valmistumassa myös toinen akkutehdas, ja lähivuosina akkujärjestelmien liikevaihto voi jopa saavuttaa ajoneuvovalmistuksen liikevaihdon, sanoo Etlan tutkija  Birgitta Berg-Andersson  tiedotteessa.
 Autojen lisäksi laivojen ja lentokoneiden yhteenlaskettu viennin määrä kasvaa Etlan arvion mukaan tänä vuonna yli 20 prosenttia.
 Koko tehdasteollisuuden tuotos kasvaa ennusteen mukaan tänä vuonna neljä prosenttia ja ensi vuonna kolme prosenttia.
 Hotelli- ja ravintola-ala elpyy ensi vuonna
 Koronasta kärsineellä hotelli- ja ravintola-alalla elpyminen on Etlan mukaan voimakkainta ensi vuonna, mutta toipuminen kestää vuoteen 2023. Epävarmuutta elpymiseen tuo pandemian mahdollinen paheneminen uudelleen.
 – Hotelli- ja ravintola-alan toipuminen on tosiaan nyt hyvässä vauhdissa, ellei suuria yllätyksiä enää tule. Sen sijaan isoimpien kärsijöiden joukossa olleen kulttuuri- ja tapahtuma-alan toipumisaikataulu on vielä kysymysmerkki, arvioi Etlan ennustepäällikkö  Markku Lehmus .
 Kaupan alalla toimialojen tilanne normalisoituu katsauksen mukaan ensi vuoden aikana. Vähittäiskaupan kova tahti on jatkunut ja moottoriliiketoiminta on elpynyt selvästi päättyvän vuoden aikana. Uusien autojen myynti kärsii kuitenkin tuotanto-ongelmista.

Etla: Metsäteollisuus ja autojen akut nostavat Suomea koronakuopasta


Summary: Tontinvuokrista tulee kunnille entistä merkittävämpi tulonlähde, kun sote-uudistus vie osan niiden kiinteistöverotuloista. Tampereella vuokrat ovat moninkertaistuneet uusien sopimusten myötä.

Tampereen kaupunki uusi tänä keväänä poikkeuksellisen paljon umpeutuneita tontinvuokrasopimuksia. Vajaalle  300 tontille määriteltiin uusi vuokrataso . Pahimmillaan vuokra nousi lähes yhdeksäntoistakertaisesti, mikä täräytti asumiskustannukset kertaheitolla korkeuksiin.
 Asuntotonttien vuosivuokra määräytyy Tampereella siten, että se on neljä prosenttia tontin pääoma-arvosta. Uusissa vuokrasopimuksissa on huomioitu maan arvonnousu ja asuntojen markkinatilanne, ja tämä näkyy vuokratason huimana nousuna.
 – Maaomaisuudesta vuokraamisen kautta saatava tulo on vakaa, ennustettava ja merkittävä tulonlähde kaupungille pitkälle tulevaisuuteen, Tampereen kaupungin maankäyttöpäällikkö  Heli Toukoniemi  kertoo.
 Kaupunki haluaa tonteista tuloa myös tuleville sukupolville. Periaate on tuottanut monelle vanhalle taloyhtiölle tukalan tilanteen.
 Pikarilinna nousi kapinaan
 Pyynikintorin laidalla sijaitseva lähes satavuotias taloyhtiö ei ole allekirjoittanut uutta vuokrasopimusta. Pikarilinnana tunnetun talon tontin vuosivuokra singahtaisi sen myötä 17-kertaiseksi.
 Janne Puhakka vakuuttaa, että taloyhtiö pysyy sopimuksettomassa tilassa, vaikka kaupunki on painostanut tekemään marraskuun aikana ratkaisun. Antti Eintola / Yle
 Pikarilinnan eli Asunto oy Hämeenkatu 36:n hallituksen puheenjohtajan  Janne Puhakan  mukaan sopimusehdotuksen vuokrataso on kohtuuton ja lunastusehto epäedullinen. Lunastusehdossa hiertää se, että kaupungin laskentatavalla talosta tulisi lähes arvoton. Kaupunki käyttäisi lunastusehtoa sopimuksen päättyessä tai, jos osapuolet eivät pääse riidassa sopuun.
 Lisäksi Pikarilinna katsoo, että kaupunki teki myös sopimusrikkomuksen, kun se viivytteli uuden tontinvuokran tiedottamisessa.
 – Meidän käsitys on, että kaupunki viivytteli tahallaan, Janne Puhakka toteaa.
 Taloyhtiö arvelee, että kaupunki odotti raitiotien kiinteistötaloudellisten vaikutusten kartoituksen valmistumista. Jos vuokralaskelma olisi tehty ennen selvitystä, tontin vuokran korotus olisi ollut vain kymmenkertainen seitsemäntoistakertaisen sijaan.
 – Kaupungilta on tullut sellaisia signaaleja, että tämän kuun lopussa pitäisi tehdä päätös tavalla tai toisella. Mutta emme aio tehdä mitään aloitetta, Janne Puhakka kertoo.
 Pikarilinna on saanut nimensä pylväiden päässä olevista pikareista. Suojeltu kerrostalo sijaitsee uuden raitiotien päätepysäkin tuntumassa. Raitiotie nosti kiinteistön maapohjan arvoa, mikä puolestaan hilasi tontinvuokraa ylöspäin.  Antti Eintola / Yle
 Niskuroiva taloyhtiö on kirjelmöinyt kaupungille haluavansa aloittaa neuvottelut tontin ostamisesta. Uudesta pormestariohjelmasta löytyy tätä tukeva lauseke. Siinä todetaan, että raitiotien vaikutusalueella olevilla suojelluilla taloilla tulee olla oikeus ostaa tontti itselleen.
 Pirkankadun taloyhtiöllä oli pakkorako
 Reilun puolen kilometrin päässä Pikarilinnasta, Pirkankadulla, uusi vuokrasopimus toi lähes yhdeksäntoistakertaisen korotuksen tontinvuokraan. Yhtiö suostui ehtoihin, koska ei nähnyt muuta vaihtoehtoa. Korotuksen vuoksi yhtiövastike nousi 2,33 euroa neliöltä.
 Jesse Karhu toivoo, että taloyhtiö voisi aloittaa neuvottelut tontinvuokran kohtuullistamisesta. Tosin  hänelle on syntynyt mielikuva, että Tampereen kaupunki ei ole kovin halukas neuvotteluihin.
 Antti Eintola / Yle
 – Ne jotka ovat lähteneet kiukuttelemaan tontinvuokrista, ovat huutaneet kuuroille korville kaupungin puolella, Pirkkalantien asuntoyhtiön hallituksen puheenjohtaja  Jesse Karhu  kertoo.
 1930-luvulla rakennettu talo kaipaisi ikkuna-, sähkö- ja julkisivuremonttia. Yhtiövastikkeen rajun noston vuoksi niihin ei kuitenkaan ole rahkeita ryhtyä.
 – Jos kaupunki haluaa, että rakennuskanta pysyy hyväkuntoisena, niin vuokran korotukset eivät ole omiaan edistämään sitä, Jesse Karhu muistuttaa.
 1930-luvulla kahdessa vaiheessa rakennettu taloyhtiö  haaveilee lisäremonteista, mutta tontinvuokran roima korotus romutti haaveet. Antti Eintola / Yle
 Vuokrankorotuksiin saisi lykkäystä rakentamalla tontille lisää asuntoja, mutta se on talovanhukselle rakennusteknisesti utopiaa. Sen ainoa toivo on, että kaupunki suostuisi neuvottelemaan ehtojen kohtuullistamisesta.
 Erkkilän aukeella peritään vuokraa olemattomasta
 Tammerkosken tuntumassa nököttävä lähes satavuotias puurivitalo sai uuden vuokrasopimuksen, joka leiskautti tontinvuokran yksitoista kertaa korkeammalle kuin ennen. Maapohjan vuokra kurittaa taloa erityisen rankasti, koska kiinteistö maksaa vuokraa myös käyttämättömästä rakennusoikeudesta.
 Yhdeksän asunnon rivitalo Pellavatehtaankadun ja Aleksanterinkadun kulmassa joutui nostamaan hoitovastiketta noin 5 eurolla neliöltä uuden tontinvuokrasopimuksen vuoksi. Taloyhtiön oljenkorsi on alueen asemakaavan uudistus, mutta sen voimaan tuloon voi mennä vielä vuosia. Antti Eintola / Yle
 Kun edellinen vuokrasopimus tehtiin 50 vuotta sitten, talo oli aikomus purkaa ja rakentaa tilalle suurempi. Mutta kun uutta ei tehty, 500 neliötä rakennusoikeutta jäi käyttämättä. Taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja, matematiikan professori  Esko Turunen  kuvailee taakkaa verotusrinnastuksella.
 – Ajattele tilannetta, että henkilö A:n vuositulot ovat 25 000 euroa. Mutta koska A voisi ansaita yhteensä 40 000 euroa tekemällä toista työtä, häntä verotetaan 40 000 euron mukaan.
 Asemakaavan sallima rakennusoikeus on ollut Tampereella pitkään maanvuokran perusta, koska tontin arvo määräytyy paljolti asemakaavan sallimasta käyttötarkoituksesta ja rakennusoikeudesta.
 Esko Turunen toivoo, että taloyhtiön ainutlaatuinen miljöö säilyisi.  Taloyhtiön aktiivisuuden ansiosta Tampereen kaupunki on aloittanut rivakasti Juhannuskylän alueen asemakaavan uudistamistyön.  Antti Eintola / Yle
 Taloyhtiö on pitänyt mekkalaa asiasta ja saanut alueensa kaavauudistuksen liikkeelle. Siinä talo suojellaan ja vuokra määräytyy oikeudenmukaisemmin.
 Vuokrataso jäänyt jälkeen markkinahinnoista
 Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomistin  Juhana Brotheruksen  mukaan vuokrapiikkejä selittää se, että tontinvuokrat on alun perin asetettu matalalle suhteessa markkinavuokratasoon. Tampere on hyvä esimerkki kaupungista, jossa asuntojen hinnat ja kysyntä ovat kasvaneet vuosikymmenten aikana merkittävästi.
 – Vuokra on tyypillisesti ollut niin maltillinen, että markkinahintataso on noussut nopeammin varsinkin Tampereen tapaisissa halutuissa paikoissa.
 Brotheruksen mukaan tasainen ja ennustettava vuokrakehitys olisi asukkaan kannalta parempi kuin kertarysäykset.
 Virkakoneisto sorvaa tonttipolitiikkaa
 Tampereen uusi pormestarisopimus on viemässä tonttipolitiikkaa ennakoitavampaan suuntaan. Se lupaa tutkia muun muassa vuokrankorotusten porrastamista.
 Erkkilän aukeen asukkaat toivovat, että asemakaavamuutos kohtuullistaa tontinvuokraa jonkin verran. Senkin jälkeen tontinvuokra lohkaisee suuren osa asumiskustannuksista, koska tontti sijaitsee hyvin arvokkaalla paikalla aivan ydinkeskustan tuntumassa.   Antti Eintola / Yle
 Virkakoneisto on jo aloittanut asunto- ja maapolitiikan linjausten valmistelun. Ehdotukset ovat tulossa päätöksentekoon vuodenvaihteessa.
 Tampereen kaupungin maankäyttöpäällikkö Heli Toukoniemen mukaan sote-uudistuksen myötä maanvuokratulojen suhteellinen osuus kaupungin tulonlähteistä kasvaa. Hyvinvointialueiden aloittaessa vuonna 2023 kiinteistöverosta puolet siirtyy valtiontasausjärjestelmään. Se tarkoittaa, että kunnat eivät saa hyödyntää itse koko kiinteistöveropottia. Tontinvuokratulot sen sijaan jäävät kunnan omaan käyttöön.
 Tampereen kaupunki sai maanvuokratuloja viime vuonna noin 41 miljoonaa euroa.
 Voit keskustella uutisesta 25.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Tonttivuokra voi nousta kertarysäyksellä 15-kertaiseksi – kaksi tamperelaista taloyhtiötä saa vuokraan helpotuksen harvinaisella tavalla

Tonttivuokrien korotuspiikit tekevät kipeää – yksi taloyhtiö kapinoi, toinen alistuu, kolmas uskoo kaavamuutoksen apuun Tampereella


Summary: Kyseessä on uudenlainen luunleikkaukseen tarkoitettu terä, joka on kehitetty Suomessa. Kirurgian alaan kuuluva innovaatio on herättänyt kiinnostusta myös maailmalla.

Suomessa kehitetty luunleikkausmenetelmä helpottaa kirurgien työtä sekä nopeuttaa potilaiden toipumista neurokirurgisissa leikkauksissa.
 Suomessa tehdään vuosittain tuhansia neurokirurgisia leikkauksia, joissa joudutaan poraamaan kalloa tai selkärankaa. Pehmytkudos eli esimerkiksi aivokalvot, aivokudos, hermot ja verisuonet voivat olla leikkauksen yhteydessä toisinaan vaarassa vaurioitua.
 Keksinnön on kehittänyt Surgify Medical Oy yhteistyössä Aalto-yliopiston ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) kanssa.
 – Uusi teknologia lisää potilasturvallisuutta, nopeuttaa ja helpottaa kirurgin työtä ja suojelee tärkeitä kudoksia leikkauksen aikana. Joissain tilanteissa se voi pelastaa jopa ihmishenkiä, sanoo Surgify Medical Oy. :n toimitusjohtajan ja tutkijan  Visa Sippola .
 Ensimmäiset leikkaukset tehty
 Ensimmäiset leikkaukset uudella laitteella suoritettiin Helsingissä Töölön sairaalassa viime kuussa. Leikkauksia on tarkoitus jatkaa neurokirurgian klinikalla syksyn mittaan.
 Sippolan mukaan leikkauksen tyypistä riippuen eriasteisten pehmytkudosvaurioiden riski voi olla jopa 30 prosenttia. Näitä uusi työkalu pyrkii eliminoimaan.
 Kyseessä on muutaman millimetrin mittainen erikoisvalmisteinen laite poranterän ympärillä, joka työntää luuta pehmeämpää kudosta poran tieltä.
 Turvallisesta ja tarkasta terästä on hyötyä neurokirurgisten vammojen tai kasvainten leikkauksissa. Kun potilaan pehmytkudosta ei vaurioidu leikkauksessa, on toipuminen yleensä nopeampaa.
 EU-alueella myyntiin ja käyttöön hyväksyttyä laitetta varten on perustettu vuonna 2017 startup yritys, joka on kerännyt rahaa kehittämistyöhön 4,7 miljoonaa euroa.. HUSissa on tarkoitus ottaa laite laajempaan käyttöön ensi vuonna.
 Laitteen kehittäjäyhtiö toivoo innovaatiolle tulevaisuudessa laajempia markkinoita muun muassa Pohjoismaista ja muualta Euroopasta.
 Merkittävä laite
 Käytännössä neurokirurgiassa on käytössä kahdenlaisia teriä, jotka uusi pora voisi korvata.
 HUSin neurokirurgian linjajohtaja ja professori  Mika Niemelä  pitää uutta laitetta merkittävänä. Selkäkirurgian leikkauksissa poraa tarvitaan, jotta päästään selkäydinkanavan puolelle. Kalloleikkauksissa poraa tarvitaan esimerkiksi luuhun kiinnittyneiden kasvainten poistamiseksi.
 – Kyllä se on merkittävä. Meillä on tähän saakka ollut käytössämme kahdentyyppisiä porankärkiä. Toinen on ruusuporankärki, josta englannissa puhutaan cutting drill -terästä. On myös niin sanottu timanttikärki, joka on hyvin hienojakoista metalliseosta. Se on ruusuporaa turvallisempi, mutta poraaminen kestää kauemmin.
 – Uudella terällä on molempien hyvät ominaisuudet. Se ei täristä, se säästää pehmytkudoksia ja on tehokas eli se tekee leikkauksista nopeampia ja turvallisempia, Niemelä vertaa.
 Potilaan kannalta nopeus on etu.
 – Aina on eduksi, jos toimenpiteen kesto lyhenee. Kaikki tekijät yhdessä leikkauksen nopeuden ja turvallisuuden parantamiseksi ovat eduksi. Nopeuskilpailu tämä ei ole, mutta on selvää, että jos toimenpide kestää lyhyemmän aikaa silloin siihen liittyy vähemmän myös riskejä, toteaa Niemelä.

HUS otti käyttöön Suomessa kehitetyn potilasturvallisuutta parantavan luunleikkausmenetelmän


Summary: Kiinan johto haluaa hallita aiempaa tarkemmin sitä, millaisia vaikutteita kiinalaisnuoriso imee internetistä.

Naiselliset popin miestähdet: kielletään. Lasten ja nuorten nettipelaaminen: rajataan viikonloppuihin. Laajat fanien ylläpitämät sivustot: pannaan kuriin.
 Kiinan viranomaisilla on viime aikoina riittänyt kiirettä uusien säännösten käyttöönotossa. Viimeisin on  tiistaina julkaistu  Kiinan internethallinnon ukaasi, joka rajoittaa voimakkaasti julkkisten fanisivustoja ja mainontaa.
 Sivustoilla  on ollut ylilyöntejä . Esimerkiksi kesällä fanisivusto pyrki organisoimaan kampanjaa raiskauksesta pidätetyn laulajan,  Kris Wun  vapauttamiseksi.
 Toisessa tapauksessa laulukilpailun osallistujien fanit pyrkivät keväällä vaikuttamaan voittajan valintaan ostamalla kilpailua tukevan meijerialan yrityksen tuotteita ylenmäärin. Sen seurauksena miljoonilla euroilla maitoa kaadettiin tarpeettomana viemäriin.
 Jatkossa Kiinan viranomaiset muun muassa kieltävät levittelemästä fanisivustoilla musiikin ja elokuvateollisuuden tähtien henkilökohtaisia mieltymyksiä ja elämää. Tekstimainonnan kitkemiseksi mainonta pitää keskittää sivustolla yhteen paikkaan ja merkitä selkeästi.
 Sivustojen perustajien pitää hyväksyttää sivusto tähtien edustajilla, esimerkiksi elokuvatähtien studioilla. Kiina määrää ne vastaamaan fanisivustojen sisällöistä.  Tähtien omia sivustoja  saa olla vain yksi kutakin somealustaa kohden, ja someyhtiöiden on vastattava niiden sisällöstä.
 Sing! Chinan kaltaiset laulukilpailut synnyttävät myös fanisivustoja, mutta jatkossa niiden määrää ja sisältöä valvotaan tiukasti. Arkistokuva vuodelta 2018. Shutterstock / AOP
 Tavoitteena "terve" internet
 Myös Kiinan hallinnon tukema esiintyvien taiteilijoiden yhdistys  julkaisi tiistaina 88 nimen mustan listan . Listalla olevat eivät saa esiintyä internetstriimeissä. Myös raiskauksesta syytetyn Kris Wun nimi on listalla.
 Viranomaiset perustelevat määräyksiä sillä, että internetistä halutaan luoda myönteinen ja terve ympäristö juorujen ja huhujen ja tähtikultin sijaan.
 Taustalla on laajempi yhteiskunnan kurikampanja. Sanomalehti  Financial Timesin haastattelema  asiantuntija katsoo, että Kiinan hallitukselle internetin ja sosiaalisen median valvonta on olennaisen tärkeää.
 – He näkevät siinä potentiaalin organisoida ja mobilisoida. Hallitukselle se on hyvin iso huolenaihe, sanoi Australian Kansallisen yliopiston Kiina-asiantuntija  Yun Jiang .
 Ylen Aasian kirjeenvaihtaja  Kirsi Crowley   kertoi syyskuussa , että hallitus haluaa nuorison ohella muunkin yhteiskunnan ja talouden entistä vahvemmin kommunistisen puolueen alaisuuteen.
 Viime  viikolla Kiinan viranomaiset  kertoivat sulkeneensa kesän jälkeen yli 20 000 laittomana pitämäänsä tiliä ja poistaneensa yli 400 000 viestiä.
 Mitä mieltä olet sosiaalisen median sisältöjen valvonnasta ja Kiinan toimista? Voit keskustella aiheesta torstai-iltaan 25. marraskuuta klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina palaa taas luottamaan yhteen suureen johtajaan
 Kiina pyrkii estämään yksityisen uutistoiminnan kokonaan – tutkija: "Halutaan ainakin puheiden tasolla paluuta kommunismin arvoihin"
 Kiina haluaa sensuroida #metoo-liikkeen julkisuudesta – tv-julkkiksen ex-harjoittelija hävisi oikeusjutun ahdistelusta
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä

Kiina haluaa nyt myös netin fanisivustot kuriin – teinihehkutuksen tilalle tarkasti valvottua nuorisokulttuuria


Summary: Queen-yhtyeen laulajan Freddie Mercuryn kuolemasta tulee tänään keskiviikkona kuluneeksi 30 vuotta. Juha Kakkuri oli vain 12-vuotias haastatellessaan tulevaa maailmantähteä. Haastattelusta tuli myöhemmin kansainvälinen hitti.

Hotelli Intercontinentalissa Helsingin Taka-Töölössä järjestetty lehdistötilaisuus oli monin tavoin hieman erikoinen.
 Vahvaa meikkiä, kirjavaa paitaa, korkeapohjaisia kenkiä ja mustaa kynsilakkaa käyttänyt englantilainen laulaja  Freddie Mercury  erottui hyvin jurojen suomalaisten keskeltä.
 Elettiin maanantaita 25. marraskuuta 1974. Mercury sekä bändin muut jäsenet,  Brian May ,  John Deacon  ja  Roger Taylor , olivat saapuneet ensimmäistä kertaa Suomeen esiintyäkseen samana iltana Helsingin Kulttuuritalolla.
 Bändin kolmas levy  Sheer Heart Attack  oli juuri ilmestynyt, ja siltä irrotettu single  Killer Queen  herätti kiinnostusta Suomessakin.
 Kansainvälinen läpimurto antoi silti vielä odottaa itseään, ja Suomeen saapunut brittinelikko oli monelle täysin tuntematon.
 Tunnettujen henkilöiden nimikirjoituksia keräilleen 12-vuotiaan  Juha Kakkurin  ensikosketus bändiin tapahtui edellisenä päivänä. Hän kuuli Jake Nymanin radio-ohjelmasta Queenin kappaleen  Brighton Rock.  Samassa yhteydessä Nyman kertoi yhtyeen esiintyvän Suomessa seuraavana päivänä.
 – Se oli niin kova biisi, että ajattelin, että bändiltä pitää saada nimikirjoitukset, Kakkuri muistelee.
 Juha Kakkurilla on tuhansien nimikirjoitusten kokoelma. Queenin jäsenten nimmarit raapustettiin Kakkurin äidinkielen vihkosta repäistylle sivulle. Vesa Marttinen / Yle
 Kakkuri soitti Musiikki Fazerille ja tiedusteli bändin levy-yhtiötä. Kävi ilmi, että se oli EMI.
 Seuraava puhelu suuntautui EMI:n Suomen-konttoriin. Siellä työskennellyt  Ulf “Uffe” Ahrenberg  ehdotti, että Kakkuri tulisi paikan päälle lehdistötilaisuuteen pyytämään haluamansa nimmarit.
 – Jostain heräsi ajatus, että kun kyseessä on kerran lehdistötilaisuus, niin siellä pitää varmaan tehdä myös haastatteluja.
 Niinpä Kakkuri pakkasi matkaan myös nauhurin, jolle tallentui varsin erityislaatuisia haastatteluja kaikista bändin jäsenistä. Kakkuri kyseli koulupojan innolla muun muassa soittajien lempikarkeista.
 Freddie Mercurylle kävi haastattelun aikana ilmi, ettei Kakkuri ollut tulossa illan keikalle, koska hänellä oli kitaratunti. Mercury myös tiedusteli nuorukaiselta, onko tämä tutustunut bändin musiikkiin.
 – Menin siinä sitten vähän kipsiin ja lopetin haastattelun vähän samaan tyyliin kuin lapset lopettavat puhelun: ensin jutellaan pitkään ummet ja lammet ja sitten yhtäkkiä töksäytetään heippa.
 Hetkeä myöhemmin levy-yhtiön edustaja toi Kakkurille bändin uusimman levyn ja kertoi, että bändin laulaja oli pyytänyt toimittamaan levyn hänelle.
 Queen-yhtyeen nimikirjoitukset Juha Kakkurin kokoelmasta. Vesa Marttinen / Yle
 Pekka Sauri ennusti Queenin läpimurron
 Lehdistötilaisuudessa oli paikalla myös nuori psykologian opiskelija  Pekka Sauri . Hän kirjoitti opintojensa ohessa lehtijuttuja freelancerina ja oli paikalla tehdäkseen Queenin Suomen-vierailusta jutun Hämeen Sanomiin.
 Saurin mieleen on jäänyt erityisesti eroavaisuudet Freddie Mercuryn ja kitaristi Brian Mayn ulosannissa ja olemuksessa.
 – Freddie veti vahvasti roolia. Sillä oli korkeat kengät ja pitkä kiiltävä musta tukka, vahva meikki ja mustat kynnet. May oli ihan eri maailmasta. Ihan tavallisen oloinen kundi, joka ei vetänyt minkäänlaista roolia.
 Sittemmin muun muassa radiopsykologina, poliitikkona, Helsingin apulaiskaupunginjohtajana ja työelämäprofessorina toiminut Sauri kertoo noihin aikoihin etsineensä suurempia merkityksiä suurin piirtein kaikesta.
 Siksi hän kysyi myös Mercuryltä, mikä on viesti, jota bändi haluaa maailmalle kertoa. Vai onko kenties kyse puhtaasti viihteestä?
 – Mercury katsoi minua aika pitkään ja sanoi: Entertainment, of course!
 Pekka Sauri tapasi Freddie Mercuryn vuonna 1974 tehdessään Queenin Suomen-vierailusta juttua Hämeen Sanomille. Lehtijuttu on Saurilla edelleen tallella. Vesa Marttinen / Yle
 Hämeen Sanomiin kirjoittamassaan lehtijutussa Sauri teki melko tarkkanäköisen ennustuksen.
 Hän kirjoitti: "Mikäli merkit pitävät paikkansa, nousee Queen Englannin suosituimmaksi yhtyeeksi lähimmän puolen vuoden aikana. Oireet näkyvät jo Suomessakin. "
 Näin todella tapahtui, tosin muutamaa kuukautta myöhemmin kuin Sauri oli arvellut. Lokakuussa 1975 julkaistu single  Bohemian Rhapsody  ja sitä seurannut albumi  A Night at the Opera  sinetöivät Queenin läpimurron maailmanluokan rockbändien joukkoon.
 12-vuotiaana tehty haastattelu nousi yllättäen maailmanmaineeseen
 Juha Kakkuri on tehnyt pitkän uran useiden eri radiokanavien palveluksessa. Nykyinen työnantaja on talousaiheisia podcasteja tuottava tuotantoyhtiö. Mies kertoo haastatelleensa vuosien varrella monia maailmantähtiä, mutta legendaarisimmaksi haastatteluksi nousee silti se ensimmäinen, 12-vuotiaana tehty Freddie Mercuryn haastattelu.
 Juha Kakkuri ja Pekka Sauri istahtivat muistelemaan kohtaamistaan Freddie Mercuryn kanssa. Vesa Marttinen / Yle
 Kakkurin tekemä haastattelu nousi myös yllättävään maailmanmaineeseen tämän vuoden alkupuolella.
 Queen viettää parhaillaan 50-vuotisjuhlavuottaan, ja bändin taustaorganisaatio oli törmännyt  Youtubessa Kakkurin tekemiin haastatteluihin . Niinpä hän päätyi viime keväänä kertomaan haastatteluhetken taustoista yhtyeen viestintäjoukoille.
 12-vuotiaan suomalaisen koulupojan tekemät hillittömät haastattelut nousivat Queenin taustajoukkojen ansiosta monien kansainvälisten rocklehtien ykkösuutiseksi ja kansainväliseksi hitiksi – lähes 50 vuotta myöhemmin.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 "Uusi Led Zeppelin" ei kiinnostanut yleisöä – Queenin ensikeikka Suomessa veti salin vain puolilleen
 Oululainen valokuvaaja teki Queen-legendan kanssa 3D-kirjan tähtisumusta – katso video, jolla Brian May kertoo, miten yhteistyö alkoi

Freddie Mercury vieraili Suomessa vain kerran – näin Pekka Sauri ja Juha Kakkuri muistelevat kohteliaan rock-kukon tapaamista


Summary: Kerromme päivän puheenaiheet ja uutiset lyhyesti.

Miksi koronarokotteita annetaan erilaisilla annosväleillä?
 Koronapandemian aikana rokotteita on eri maissa päädytty antamaan erilaisilla annosväleillä. Annosvälillä on merkitystä erityisesti tartuntojen ehkäisemisen ja leviämisen näkökulmasta. Suomessa suositus on 12 viikkoa ensimmäisen ja toisen annoksen välillä.  Asiantuntijoiden mielestä jälkikäteen tarkasteltuna  tämä on osoittautunut hyväksi ratkaisuksi.
 Ymmärtämättömyys voi estää erityislasten vanhempien työssäkäynnin
 Ulla Bracellari saa soittaa pitkiäkin puheluita erityislapselleen työpäivän aikana, koska hänen työantajansa joustaa enemmän kuin työelämässä yleensä joustetaan. Janne Veikko Körkkö / Yle
 Oululainen erityisperheen vanhempi  Ulla Bracellari  on hyvä esimerkki siitä, miten työnantaja voi ottaa huomioon erityislapsiperheen vanhemman tilanteen. Bracellarilla itsellään on ADHD ja erityispiirteitä löytyy myös hänen lapsillaan. Kaikilla asiat eivät kuitenkaan ole yhtä hyvin.  Tuoreen valtakunnallisen selvityksen mukaan  valtaosa erityislasten vanhemmista kokee perheen ja työn yhteensovittamisen haastavana.
 Kiina haluaa starojen fanisivustot kuriin
 Kiinankanadalaista laulajaa ja näyttelijää Kris Wuta syytetään raiskauksesta. Hän esimerkki Kiinan viranomaisten  paheksumasta tähdestä, jonka striimaaminen on nyt kielletty. STELLA Pictures / Splash News
 Kiinan internetiä valvova viranomainen julkisti eilen säännöt, joilla miljoonia kiinalaisia keräävät tähtien fanisivustot halutaan panna aisoihin. Esimerkiksi filmitähtien ja laulajien yksityiselämää koskevia tietoja ei enää jatkossa saa julkaista ja tähtien edustajat vastuutetaan valvomaan fanisivustoja.  Taustalla on Kiinan kommunistisen puolueen kurikampanja , jolla yhteiskunnasta pyritään ottamaan tiukempi ote.
 Päivän säässä sateita, poutaa ja pakkasta
 Maan keskiosan yli liikkuu keskiviikkoyönä matalapaine, johon liittyy paikoin runsaita lumisateita. Lunta sataa useita senttimetrejä Länsi-Lapista maan itäosaan ulottuvalla alueella. Lisäksi tuuli voimistuu. Sateet muuttuvat kuitenkin vedeksi maan etelä- ja keskiosassa, kun sää lauhtuu. Keskiviikkopäivä on kuitenkin jo enimmäkseen poutainen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Koronarokotteiden annosväli vaihtelee maittain, Kiina siivoaa fanisivustoja, erityislapsen vanhempaa ei aina ymmärretä työelämässä


Summary: Kun seuraa unelmien sijaan kutsumusta, elämä on onnellisempaa ja työn tulokset parempia, kirjoittaa Rönkä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kouluiässä minä sen tajusin: haluan olla kuuluisa. Elämä ei olisi elämisen arvoista, ellei stadionillinen ihmisiä ihailisi minua varauksettomasti. Sillä,  mistä  olisin kuuluisa, ei ollut niin väliä. Helpoimmalta ja hauskimmalta näytti kuitenkin rock’n’roll-tähteys. Niinpä aloin säveltää kappaleita perheemme vanhalla ja epävireisellä pianolla.
 Tuo voisi olla  syksyn odotetetuimman miesartistielämäkerran  alku. Harmi kyllä musiikkiurani kohokohdaksi jäi esiintyminen lukion opettajien pikkujouluissa (sinänsä mieleenpainuva kokemus).
 Kun tie Wembley-areenalle paljastui odotettua mutkaisemmaksi , suuntauduin kirjoittamiseen. Voisin julkaista vaikka  Dan Brown  -tyylisen maailmanlaajuisen bestsellerin! Se pitäisi tehdä ennen kuin täyttäisin 20-vuotta. Eihän siinä ole mitään kiinnostavaa, että joku vanha ihminen suoltaa sanoja peräkkäin.
 Menestyksen tavoittelussa on pohjimmiltaan kyse kapitalismin ydinsanomasta: kaikkea enemmän.
 Pakkomielteinen halu  tulla joksikin  tuntui 2000-luvun lapsuuden ja nuoruuden avainkokemukselta. Yhtäkkiä tavallisella keskiluokalla oli varaa ja mielenkiintoa lasten soittotunteihin ja urheiluharrastuksiin. Oli hyvä aloittaa baletti- tai viuluharrastus jo ennen eskaria, ennen kuin oli liian myöhäistä nousta huipulle.
 Kunnianhimossa tai ahkerassa harjoittelussa ei tietenkään ole sinänsä mitään vikaa. Usein kuitenkin tuntui, että kyse oli paremminkin vanhempien halusta todistaa lapsensa menestystä, kuin aidosta tekemisen ilosta.
 Mitättömyydestä kuuluisuuteen -evankeliumia julistettiin  myös populaarikulttuurissa (Glee, Hannah Montana, High School Musical, Whiplash…) Tosi-tv todisti samaa ilosanomaa oikeassa elämässä: Idols, Talent, X Factor… Ainakin minulle välittyi kuva, että mikään tavallinen, normaali tai kohtuullinen ei ole tavoittelemisen arvoista.
 Menestyksen tavoittelussa on pohjimmiltaan kyse kapitalismin ydinsanomasta: kaikkea enemmän. Sinusta voi ja pitää tulla jotain erityistä.
 Menestystarinoissa unohtuvat kuitenkin ne, jotka yrittivät yhtä paljon, mutta joista ei tullut mitään. Usein unohtui myös se, että äärimmilleen kiihdytetty menestysuskonto itse asiassa vahingoittaa lopulta kaikkia osapuolia ja ympäristöä siinä sivussa.
 Instagram ja TikTok ovat arkipäiväistäneet ja banalisoineet julkisuuden.
 Paikka konfettisateessa ei enää vaikuta  niin tavoitellulta kuin omassa teini-iässäni. Ehkä Hollywoodin maalaamat unelmat ovat väljähtyneet globaalien ongelmien rinnalla. Nuorilla on tärkeämpääkin tekemistä kuin jonottaa koelauluihin. Ja toisaalta Instagram ja TikTok ovat arkipäiväistäneet ja banalisoineet julkisuuden. Kuuluisuudessa ei ole enää itseisarvoista hohtoa, se on vain ammatti ammattien joukossa, keino saada kaupallisia yhteistöitä.
 On hienoa, jos nuori sukupolvi saa rauhassa keskittyä  johonkin oikeasti tärkeään ja merkitykselliseen. Tai vaikka omaan henkiseen hyvinvointiin. Niin sanottu keskinkertaisuus on maailman aliarvostetuimpia asioita; on mahdollista, että keskinkertainen elämä on parasta mahdollista elämää.
 Jälkiviisaana ymmärrän , että haaveeni kuuluisuudesta kumpusi huonosta itsetunnosta. Halusin tulla nähdyksi, todistaa että pystyn johonkin. Mutta niin kauan kuin motiivina oli pelkkä nähdyksi tulemisen halu, tuloksena oli stressaantunutta ja päämäärätöntä rimpuilua. Vasta kun tajusin, ettei ketään kiinnosta minun nähdyksi tulemiseni, uskalsin tehdä sitä mitä oikeasti haluan: kirjoittaa siitä, mistä minulla saattaa olla jotain todellista sanottavaa.
 Ehdotan meille kaikille, jotka tunnemme riittämättömyyden ja keskinkertaisuuden pelkoa: kannattaa seurata mieluummin kutsumusta kuin unelmia. Toisin kuin unelmat, kutsumus toteutuu varmasti, jos sitä seuraa.
 Meidän ei tarvitse olla tuottavimpia, menestyneimpiä tai tunnetuimpia. Mutta sen mitä teemme, voimme tehdä ylpeydellä ja hyvin.
 Antti Rönkä
 Kirjoittaja on helsinkiläinen kirjailija.
 Kolumnista voi keskustella 25.11. klo 23.00 saakka.

Antti Röngän kolumni: Nuori, älä seuraa unelmia


Summary: Koronapandemian alkaessa harva tiesi RNA-rokotteista tai siitä, millaisella annosvälillä rokotteet tulisi antaa parhaan mahdollisen suojan varmistamiseksi. Siksi käytännöt ova vaihdelleet eri puolilla maailmaa.

Koronapandemian aikana koronarokotteita on eri maissa päädytty antamaan erilaisilla annosväleillä. Annosvälillä on merkitystä erityisesti tartuntojen ehkäisemisen ja leviämisen näkökulmasta. Suomessa on käytössä suositus kahdentoista viikon annosvälistä ensimmäisen ja toisen annoksen välillä.
 Kysyimme THL:n asiantuntijoilta ylilääkäri  Hanna Nohynekilta  ja tutkimuspäällikkö  Merit Meliniltä ,mikä on annosvälin merkitys koronarokotusten tässä vaiheessa, kun  kolmansiakin annoksia jo annetaan .
 Koronarokotteita on päädytty antamaan erilaisilla antoväleillä eri maissa. Miksi?
 Hanna Nohynek: Osittain se johtuu siitä, että eri mailla oli alussa eri määrä rokotteita. Rokotepula pakotti miettimään tarkoin, minkälaisesta aikataulusta saada paras mahdollinen terveyshyöty. Eri maiden päätöksistä ja tietämyksestä riippuen lopputulema on ollut vähän erilainen.
 Miksi Suomessa päädyttiin antamaan koronarokotteet 12 viikon antovälillä?
 Hanna Nohynek: Meillä rokotteita oli aluksi niin vähän, että jos olisimme antaneet niitä myyntiluvan mukaisesti 3 viikon aikavälillä, olisi alkuvaiheessa pystytty rokottamaan paljon vähemmän ihmisiä. Meillä oli tieto siitä, että yhdenkin annoksen jälkeen rokotteen immunogeenisyys on hyvä, ja sitä kautta suojateho vakavaa tautia vastaan todennäköisesti erittäin hyvä. Laskimme matemaatikkojen kanssa, että jos annetaan yksiä annoksia pidemmällä aikavälillä, niin kuinka paljon enemmän terveyshyötyä siitä on väestötasolla. Oli selvää, että emme jemmaa toisia annoksia, vaan annoimme ykkösannoksia sitä mukaa kun niitä tuli. Tämä on pitkässä juoksussa osoittautunut hyväksi ratkaisuksi sekä rokotteen suojatehon optimoinnin että väestön suojaamisen näkökulmasta.
 Merit Melin: Kun kahden annoksen väli on mahdollisimman pitkä, silloin immuunivaste ehtii kypsyä paremmin. Tästä on tullut myös tutkimustietoa, kun on katsottu eri pituisia annosvälejä ja mitattu vasta-aineita. Lyhyellä 3–4 viikkon annosvälillä, millä rokotteita on alunperin tutkittu, saadaan aikaiseksi heikompi vaste. Raja-arvo kulkee siinä kuuden viikon kohdalla. Jos annosväli jää lyhyemmäksi kuin kuusi viikkoa, niin silloin vaste on heikompi. Jos se on yli kuusi viikkoa, silloin se on parempi. 12 viikkoakin tuottaa edelleen paremman vasteen kuin jos väli on kuusi.
 Entä jos antoväli on yli 12 viikkoa?
 Merit Melin: Ei ole vaaraa siitä, että immuunivaste jäisi heikommaksi, jos antoväli pitenee, vaan päivastoin. Kun ensimmäisen annoksen jälkeen immuniteetilla on aikaa kypsyä, niin se pystyy paremmin tuottamaan vasteen uudelle annokselle, jolloin saadaan aikaiseksi laadullisesti parempia vasta-aineita ja voimakkaampi vaste. Esimerkiksi jos toinen annos annettaisiin vaikka vuoden päästä, niin sillä saataisiin hyvä vaste aikaiseksi.
 Onko takarajaa tai aikaikkunaa, milloin viimeistään toinen annos tulisi ottaa?
 Merit Melin: Ei ainakaan siihen suuntaan, että pitäisi miettiä, että on ylittänyt jonkun aikaikkunan. Tärkeää on se, että on riittävä aika annosten välillä. Toki sopivaan annosväliin vaikuttaa yksilön parhaan mahdollisen immuunivasteen lisäksi se, minkälainen epidemiatilanne on ja kuinka paljon tartuntoja sillä hetkellä esiintyy. Jos tartuntoja on paljon ja halutaan mahdollisimman hyvää suojaa nopeasti, niin silloin voi olla tarpeen lyhentää annosväliä. Niin nyt on tehty, eli on suositeltu, että voi ottaa kuuden viikon päästä toisen annoksen, jolloin toisella annoksella saavutetaan parempi suoja nopeammin lyhyellä tähtäimellä.
 Onko tässä jouduttu menemään mutu-tuntumalla? Mihin annosväli perustuu?
 Hanna Nohynek: Immunologisista perussäännöistä tiedetään, että jos annosväli on pidempi, immunologinen vaste pääsee kypsymään paremmin. Siihen tietoon me nojasimme. Valmistajilla oli todella kova kiire, eivätkä he ehtineet pandemiatilanteessa tekemään kaikkia annosväli- ja annosmääräkokeiluja, mitä he normaaliolosuhteissa olisivat tehneet. Kiireen vuoksi ajatus oli, että mennään mahdollisimman nopeasti eteenpäin ja pelataan varman päälle. RNA-rokotteet eivät olleet aikaisemmin onnistuneet olemaan kovin immunogeenisiä. Sen vuoksi valmistajat ajatelivat, että annetaan ne kohtuullisen lyhyin välein, että varmasti saadaan kohtuullisen hyvä responssi eli vaste. Rauhanolosuhteissa olisi kokeiltu eri vaihtoehtoja ja sitten valittu se, joka on kaikista immunogeenisin. Tällä kertaa siihen ei ollut aikaa.
 Onko maailmalla syntynyt yhteisymmärrystä siitä, mikä on paras mahdollinen antoväli 1. ja 2. annoksen välillä?
 Hanna Nohynek: Ei varmaan sellaista täydellistä konsensusta ole. Se aina riippuu siitä, mihin pyritään, mikä on epidemiologinen tilanne ja kuinka kiire on saada ja minkälaista vastemuuttujaa vastaan. Jos ajattelemme infektion torjumista, niin silloin kaksi annosta tiheästi annettuna on kasvavan infektiopaineen tilanteessa parempi ratkaisu. Mutta jos ajattelemme vakavaa tautia ja sen torjuntaa, niin siinä tilanteessa tämä Suomen ratkaisu on ollut erittäin hyvä, koska vakava tauti estyy jo erittäin hyvin yhdellä annoksella.
 Tällä hetkellä Suomessa tehosterokotuksia eli 3. rokoteannosta annetaan 6 kk jälkeen immuunipuutteisille henkilöille, riskiryhmiin kuuluville henkilöille ja yli 60-vuotiaille. Lisäksi rokotteita saa hoitohenkilöstö, jolla ensimmäinen ja toinen rokoteannos annettiin epidemian alkuvaiheessa lyhyellä annosvälillä. Millä perusteella tuohon 6 kk väliin on päädytty?
 Hanna Nohynek: Sekin perustuu rokotetehotutkimustietoihin ja immunologisiin tietoihin. Tiedetään, että ainakin kuuden kuukauden ajan teho vakavaa tautia vastaan pysyy hyvänä, mutta se lähtee alenemaan pikkuhiljaa infektiota vastaan. Eli se taas riippuu siitä, mitä rokotusohjelmalla halutaan saada aikaan. 6 kuukautta on oikein hyvä väli, kun ajatellaan vakavaa infektiota, mutta se alkaa olla ehkä liian pitkä, jos ajatellaan infektion eli tartunnan estämistä. Infektion estäminen perustuu pitkälti vasta-aineisiin ja niiden määrä ajassa vähenee koko ajan.
 Onko ilmaantunut haittoja tiheämmästä antovälistä johtuen?
 Hanna Nohynek: Toisen annoksen jälkeen on ollut harvinaisena vakavana haittana myokardiittia eli sydänlihastulehdusta. Mitä kolmannen annoksen jälkeen on ilmaantunut, sitä ei vielä kovin tarkkaan tiedetä. Israelissa näyttäisi siltä, että kolmas annos aiheuttaisi vähemmän haittoja kuin toinen annos. Toisaalta vielä ei ole laajasti rokotettu sitä ryhmää, jossa sydänlihastulehdukset ovat yleisiä eli nuoria 16-29 vuotiaita miehiä.
 Miten koronarokotteen antoväli poikkeaa muista rokotteista antovälin suhteen?
 Hanna Nohynek: Jos ajatellaan rokotteita yleisesti, niin ensimmäiset annokset annetaan yleensä parin kolmen kuukauden välein. Esimerkiksi hepatiitti B-rokotetta kaksi ensimmäistä annosta annetaan noin kuukauden välein ja kolmas annos 6–12 kuukauden kuluttua. Lasten rokotuksissa esimerkiksi pneumokokkirokote annetaan kolmen, viiden ja 12 kuukauden iässä. Hepatiitti A:lle riittää kaksi annosta, jotka annetaan puolen vuoden välein. Papilloomavirusrokotetta annettiin aluksi kaksi ensimmäistä kuukauden välein ja kolmas puolen vuoden kuluttua. Kun nähtiin, että rokotteet ovat todella immunogeenisia, niin siirryttiin antamaan rokotetta kaksi annosta puolen vuoden välein eli kolmannesta annoksesta luovuttiin. Paljon riippuu siitä, kuinka immunogeeninen rokote on. On hyvin mahdollista, että mRNA rokotteet käyttäytyvät kuten niin sanotut inaktivoidut virusrokotteet, eli hyvän pitkäkestoisen suojan saavuttamiseksi tarvitaan kolme annosta. Riittäkö tällainen sarja estämään myös limakalvoinfektioita, aika näyttää.
 Mikä vaikutus annosvälillä on koronaa vastaan rokotettujen läpäisytartuntoihin ja tartuttavuuteen?
 Merit Melin: Pitkällä annosvälillä saavutetaan parempi immuunivaste ja korkeammat määrät vasta-ainetta tällä toisella annoksella. Silloin kun vasta-aineiden määrä on korkea, ne todennäköisesti myös säilyvät pidempään korkeammalla tasolla. Tiedetään, että erityisesti neutraloivat vasta-aineet ovat keskeisiä tartunnan ehkäisemiseksi. Silloin kun vasta-aineita on vielä paljon verenkierrossa ja limakalvoilla, todennäköisesti tämä suoja myös tartuntaa vastaan säilyy paremmin.
 Miten pitkään sairastettu koronaviruksen aiheuttama tauti ja tartunta suojaavat uutta tartuntaa vastaan?
 Hanna Nohynek: Ainakin 6–8 kk, mahdollisesti kauemminkin. Sukulaisvirusten SARS1 ja MERS kohdalla immuniteettia voitiin osoittaa vielä muutama vuosi infektion jälkeen, enimmillään jopa 17 vuoden jälkeen. Ihmisten nuhakuumeita aiheuttavien koronavirusten osalta immuniteetti on lyhytikäisempää. Miten käy SARS-Cov2n kanssa, jää nähtäväksi.
 Olet itsekin sairastanut koronan pandemian alkuvaiheessa. Oletko itse ottanut koronarokotteen?
 Hanna Nohynek: Olen sairastanut taudin kohtuullisen kovana ja vasta-ainetasoni olivat tutkitusti korkealla. Itse asiassa minun ja monen muun epidemian varhaisvaiheessa koronan sairastaneen verinäytteen avulla on kalibroitu useamman suomalaislaboratorion koronavasta-ainetutkimusmenetelmät. Tällä hetkellä olen sekä sairastetun taudin että rokotuksen suojassa, käytännössä siis ikään kuin kaksi annosta saaneena. Tehostepiikille menen, kun kuusi kuukautta tulee kohta täyteen.
 Näyttääkö tämän hetkisen tiedon valossa siltä, että koronarokotteesta tulee jokavuotinen influenssarokotteen tapaan?
 Hanna Nohynek: Vielä on liian aikaista sanoa, miten siinä käy. Se riippuu siitä, mikä on luonnonviruksen kohtaamisen merkitys ihmisen suojalle ja kuinka paljon virus muuntautuu. Jos tulee muuntoviruksia, jotka pystyvät väistämään tällä hetkellä käytettyjen rokotteiden suojan, niin silloin ollaan tuossa influenssatilanteessa. Jos koronavirus pysyy suhteellisen samanlaisena olennaisilta osiltaan, niin silloin kysymys on vanhemmista ihmisistä, immuunipuutteisista tai muuten sairauksiensa vuoksi suuremmassa riskissä olevista ihmisistä. Tarvitsevatko he tietyin väliajoin tehosteita, välttämättä muut eivät, vai onko niin, että kaikki tarvitsevat. Tutkimus tulee tuottamaan vastauksia.
 Tiedejulkaisu  Lancet  on lokakuussa julkaissut brittitutkimuksen, jossa todettiin, että kahden rokoteannoksen saaneet ihmiset voivat sairastuttuaan tartuttaa tartunnan alkuvaiheessa lähes yhtä paljon kuin rokottamattomatkin ihmiset. Mitä hyötyä tartunnan leviämisen kannalta rokotuksista on ja miten tärkeää rokotteiden antoväli on tartuntojen leviämisen näkökulmasta?
 Hanna Nohynek: Tuo on tärkeä tutkimus. Otoskoko ei ollut kovin suuri, noin 600 perhettä, mutta se on tärkeä siinä mielessä, että valtaosa tartunnoista estetään limakalvolla olevien vasta-aineiden vuoksi. Nämä vasta-aineet vähenevät ajan kuluessa nopeammin kuin vakavan taudin suoja. Kun lähdetään tasolta 80 prosenttia ja tullaan kuudessa kuukaudessa 50 prosentin suojatasolle, on harvinaisen selvää, että rokotetutkin voivat saada tartunnan huonolla tuurilla. Ja jos ollaan perheessä, jossa ollaan läheisesti tekemisissä tiiviisti ja hengitetään samaa ilmaa, niin silloin nämä niin sanotut jatkotartunnat ovat lähes samaa luokkaa rokotetuilla kuin rokottamattomilla. Jos on niin huono tuuri, että saa tartunnan, silloin myös rokotettu pystyy sen välittämään eteenpäin.
 Käydään vielä läpi esimerkkitilanteita:
 Kun rokottamaton henkilö saa koronatartunnan ja sairastuu, kuinka pitkän välin hän joutuu pitämään ennen kuin hän voi ottaa 1. rokoteannoksen?
 Hanna Nohynek: Olemme neuvoneet, että ensimmäisellä rokoteannoksella ei ole siinä tapauksessa hirveää kiirettä, kun tiedetään, että infektion jälkeen vasta-aineet säilyvät jopa 6–12 kuukautta. Se on suhteessa siihen, mitä vakavampi tauti on ollut. Yleensä mitä vakavampi tauti, sitä korkeammat vasta-ainemäärät ovat veressä. Mitään kovaa kiirettä ei ole. Puoli vuotta on ohjeellinen aika rokottamiselle siitä, kun taudin on sairastunut.
 Kun 1. rokoteannoksen saanut sairastuu tautiin, millaisen antovälin tällainen henkilö joutuu pitämään ennen seuraavaa rokoteannosta?
 Hanna Nohynek: Siinäkin voi pitää hyvin puoli vuotta väliä. Sairastuminen katsotaan yhdeksi annokseksi.
 Kun 2. rokoteannoksen saanut henkilö saa koronatartunnan ja sairastuu, millaisen antovälin hän joutuu pitämään ennen seuraavaa koronarokotetta?
 Hanna Nohynek: Siinä tapauksessa hän ei tarvitsisi kolmatta annosta. Mutta sen jälkeen emme oikeastaan tiedä, milloin neljäs annos tulisi antaa.
 Lue lisää:
 Täältä löydät  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Koronarokotusten annosväli taas esillä, kun kolmansien annosten jakelu etenee – asiantuntija: kaikki riippuu siitä, mitä rokotusohjelmalla halutaan saada aikaan


Summary: Useimmat erityislasten vanhemmat kokevat työn ja perheen yhteensovittamisen vaikeaksi. He kaipaavat samaa joustoa ja tukea kuin nelihenkisen erityislapsiperheen ADHD-diagnoosin saanut yksinhuoltajaäiti Ulla Bracellari.

Aika usein  Ulla Bracellari  vetäytyy puhelimineen päiväkodin varastotilaan ja saattaa opastaa pitkäänkin kotona olevaa erityislastaan tämän arjen rutiineissa.
 Oululainen erityisperheen erityisvanhempi Bracellari on hyvä esimerkki siitä, miten työnantaja voi ottaa huomioon erityislapsiperheen vanhemman kokonaistilanteen. Bracellarilla itsellään on ADHD ja erityispiirteitä löytyy myös hänen lapsillaan.
 Hän kertoo, että hänen työpaikallaan päiväkodin keittiössä häntä ja hänen erityisperheensä arjen haasteita ymmärretään hyvin.
 – Minulla on aivan ihana tilanne. Päiväkodin johto tietää mistä on kysymys ja työnantaja joustaa, sanoo Bracellari.
 Hän kokee saaneensa työnantajaltaan kaiken sen tuen ja ymmärryksen mitä on tarvinnut.
 Kotona oleva erityislapsi tarvitsee kärsivällistä opastusta erilaisiin arjen tilanteisiin. Sen vuoksi äidin täytyy olla puhelimella tavoitettavissa koko ajan. Bracellari saa hoitaa tällaisia pitkäänkin kestäviä tilanteita puhelimella jostain rauhallisesta tilasta työpaikallaan.
 Erityislapsen vanhempi joutuu usein olemaan poissa töistä paitsi normaalien sairastapausten, myös lapsen erilaisten tutkimus- ja kuntoutuskäyntien vuoksi. Tämäkin on ollut Bracellarin tapauksessa mahdollista.
 Päiväkoti Runokerän johtaja  Marjo Teräs  sanoo, että joustaminen on kaikkien etu.
 – Ulla Bracellari on tosi tärkeä ihminen meidän työyhteisössä. Hän on mahtava ammattilainen ja ihmisenä kannattelee koko meidän työyhteisöä, sanoo Teräs.
 Teräksen mielestä tänä päivänä pitäisi oppia tarkastelemaan asioita vähän laajemmin. Kun hän aloitti esimiestyöt yli 20 vuotta sitten, vallalla oli ajatus, että työtä ja kotiasioita ei pidä sekoittaa keskenään.
 Hän katsoo, että ihminen on kokonaisuus, eivätkä kotiasiat unohdu kun astuu työpaikan ovesta sisään eivätkä työasiat unohdu kun menee kotiin.
 Teräs ei näe mitään hyötyä siinä, että työpaikalla asetettaisiin tiukkoja ehtoja Bracellarin mahdollisuuksille hoitaa lastensa asioita.
 – Siinä kävisi loppupeleissä niin, että me menetettäisiin Ulla, koska hän ei enää pystyisi tekemään sitä työtä. Ja me halutaan pitää hänet, sanoo Teräs.
 Valtakunnallinen kysely kertoo karua kieltä
 Kaikilla asiat eivät ole yhtä hyvin kuin Bracellarilla.
 Tuoreen valtakunnallisen selvityksen mukaan valtaosa erityislasten vanhemmista kokee perheen ja työn yhteensovittamisen haastavana.
 Enemmistöllä työssä olevista erityislapsen vanhemmista on ongelmia jaksamisen kanssa.
 Työpaikan saaminenkin on erityisvanhemmalle usein haastavaa, koska työnantajat eivät aina halua palkata työntekijää, jolla on haastava arki.
 Kyselyn mukaan valtaosa erityislasten vanhemmista kokee perheen ja työn yhteensovittamisen haastavana. Kyselyn erityislapsiperheiden vanhemmille teki Oulun seudun omaishoitajat ry. Kyselyyn vastasi noin tuhat vanhempaa.
 Vastauksissa toivotaan muutosta esimerkiksi työn järjestämiseen, työnantajan ymmärtämiseen ja työyhteisön asenteisiin.
 – Tämä kysely antaa hyvän kuvan siitä miten työnantajat voivat tukea erityisvanhempia työelämässä ja miten me kaikki yhdessä voimme vaikuttaa niihin erityislapsiarkea koskeviin asenteisiin, sanoo Oulun seudun omaishoitajien hankevastaava  Kati Jauhiainen .
 Suurimmalla osalla vastanneista on ollut vaikeuksia työllistyä erityisvanhemmuuden vuoksi. Selvä enemmistö vanhemmista on kokenut ongelmia jaksamisen kanssa.
 Lähes puolet vastaajista kertoi, että kokoaikainen työ on erityislapsen vanhemmalle joko mahdotonta tai lähes mahdotonta.
 Lapsen hoitoon ja kuntoutukseen liittyvät aikaa vievät tapahtumat on vaikeaa hoitaa, ellei työnantaja jousta työajoissa.
 Monesti työpaikka jää saamatta siinä vaiheessa kun työnantaja saa tietää perheen tilanteesta.
 Uusia polkuja työhön ja elämään Oulun seudun omaishoitajat ry:n Uusia polkuja työhön ja elämään -hanke teki syksyllä 2021 valtakunnallisen kyselyn erityistä tukea tarvitsevien lasten vanhemmille ansiotyön, vanhemmuuden ja erityislapsiperheen arjen yhteensovittamisen haasteista ja mahdollisuuksista. Kyselyn pohjalta tehtyyn raporttiin on kerätty keskeiset huomiot siitä, mitä työyhteisöt ja yhteiskunta voisivat paremmin ottaa huomioon erityislapsiperheiden vanhempien tilanteen työmarkkinoilla. Ensi keväänä julkaistavassa raportin toisessa osassa arvioidaan ja vertaillaan erityislasten omaishoitajuuden kustannusten muodostumista omaishoitajille ja yhteiskunnalle erilaisissa tilanteissa.
 Jousto vastaa perheen tarpeisiin
 Erilaiset työajan joustot, etätyöt, osa-aikaisuus – on olemassa ratkaisuja, joiden avulla työn järjestämistä voidaan mukauttaa ja samalla pitää kiinni hyvistä työntekijöistä.
 Ansiotyöstä pois jääminen aiheuttaa taloudellisia menetyksiä sekä erityislapsiperheelle että yhteiskunnalle. Yhteiskunta taas menettää verotuloja, kun vanhempi ei työllisty tai ei pysty työskentelemään tilanteensa vuoksi.
 Matilda Mommo (vasemmalla) ja Kati Jauhiainen sanovat, että erityislasten vanhemmat kaipaavat empatiaa. Janne Veikko Körkkö / Yle
 Erityisperheiden arjen haasteet hankaloittavat työllistymistä ja työssä jaksamista. Useat vanhemmat kokevat jatkuvaa kuormitusta ja huonoa omatuntoa sekä töissä että kotona. Tilannetta voitaisiin helpottaa erilaisilla työaikaan liittyvillä joustoilla.
 – On joustava työaika, liukuva työaika, työaikapankki, etätyöt. Lyhennetty työaika on yksi mahdollisuus, joka vastauksissa kovasti mainittiin. Ja nimenomaan tuo asenteiden muutos. Ymmärrystä ja empatiaa kaivattiin kovasti, sanoo saman hankkeen työntekijä  Matilda Mommo .
 Myös yhteiskunnallisiin palveluihin kohdistuu vastauksissa monia konkreettisia toiveita. Kaivataan esimerkiksi perhetyötä, josta saisi apua lapsen käymiseen erilaisilla vastaanotoilla.
 Iso merkitys erityislapsen vanhemman töissä käynnille on myös iltapäivä- ja aamupäivätoiminnan saatavuudella. Varsinkaan aamupäivätoimintaa ei kovin paljon järjestetä.
 Ohjatuissa toiminnoissa toimissaan epävarma ja tukea tarvitseva lapsi ei jää yksin kotiin vanhempien ollessa töissä. Monessa tapauksessa vanhemman työssä käyminen on mahdotonta ilman että erityislapsi saa tukea muualta vanhemman ollessa töissä.
 – Iltapäivätoiminta on tosi tärkeä asia meidän perheelle. Aamupäivätoiminta helpottaisi elämää tosin paljon jos sitä olisi, mutta meille sitä ei ole ollut koskaan tarjolla, sanoo Ulla Bracellari.
 Onko sinulla kokemusta perheen ja työn yhteensovittamisesta? Voit keskustella aiheesta torstaihin 25. marraskuuta kello 23:een asti.

Asenteet estävät monen erityislapsen vanhemman työssäkäynnin, mutta Ulla Bracellarilla on toisenlainen tarina


Summary: 39-vuotias Darrell Brooks Jr. esiintyi ensimmäistä kertaa oikeuden edessä sunnuntaina tapahtuneiden yliajojen jälkeen. Ensimmäisen asteen murhatuomiosta seuraa elinkautinen vankeusrangaistus.

Yhdysvaltain Wisconsinissa Waukeshan kaupungissa joulukulkuetta päiin ajanut mies on asetettu syytteeseen viidestä ensimmäisen asteen tarkoituksellisesta murhasta.
 Uutistoimistojen mukaan sunnuntain tapahtumien uhriluku on noussut kuuteen, sillä yliajossa loukkaantunut kahdeksanvuotias lapsi on kuollut saamiinsa vammoihin. Syyttäjä  Susan Opperin  mukaan miestä vastaan nostetaan kuudes murhasyyte.
 Jos mies tuomitaan, häntä odottaa elinkautinen. 39-vuotias  Darrell Brooks Jr.  esiintyi ensimmäistä kertaa oikeuden edessä sunnuntaina tapahtuneiden yliajojen jälkeen.
 Brooks ajoi Waukeshan keskustassa keskelle vuosittaista joulukulkuetta noin kello 16.40 sunnuntaina paikallista aikaa. Kuuden kuolonuhrin lisäksi yli 60 loukkaantui.
 Brooks oli ollut vapaalla 1 000 dollarin takuita vastaan. Hänen epäiltiin ajaneen tahallaan naisen päälle autolla Milwaukeessa aiemmin marraskuussa. Vapaalle hän oli päässyt perjantaina.
 Syyttäjät kertovat tutkivansa takuusuosituksiaan tapaukseen liittyen. Heidän mukaan takuusunna on ollut asiattoman pieni. Tällä kertaa Brooksin takuusumma asetettiin viiteen miljoonaan dollariin.
 Brooksilla on muutakin rikostaustaa. Heinäkuussa 2020 kirjatuissa rikosepäilyissä häntä epäillään turvallisuuden vaarantamisesta ja tuliaseen laittomasta hallussapidosta.

Wisconsinin joulukulkueeseen ajanut mies sai syytteet viidestä murhasta – Yliajossa loukkaantuneesta lapsesta kuudes kuolonuhri


Summary: Pääkaupunkiseudulla on tällä hetkellä voimassa leviämisvaiheen rajoitukset ja torstaista lähtien myös kokoontumisrajoitus. Koronakoordinaatioryhmä on lisäksi antanut tänään alueelle laajan maskisuosituksen, joka koskee myös kouluja.

Koronakoordinaatioryhmä on tiukentanut maskisuositusta pääkaupunkiseudulla. Päätöksen myötä pääkaupunkiseudulla palataan laajaan maskisuositukseen rokotussuojan tasosta riippumatta kaikkien 12 vuotta täyttäneiden ja tätä vanhempien osalta.
 Maski- ja etätyösuositus tulee voimaan välittömästi ja on voimassa 16.1.2022 saakka.
 Maskin käyttöä suositellaan kaikissa julkisissa sisätiloissa ja liikennevälineissä, joissa oleskelee muita ihmisiä. Maskin käyttöä suositellaan näin ollen myös oppilaitoksissa kuudennesta luokasta lähtien.
 Ryhmä suosittelee maskivelvoitteen palauttammista myös HSL:n ja VR:n joukkoliikenteeseen pikaisesti.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä on lisäksi linjannut paluusta laajaan etätyösuositukseen.
 Koronatartuntojen määrä kasvaa ja HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä  kertoi koronakoordinaatioryhmän tiedotustilaisuuden aluksi, että leikkauksia joudutaan jo nyt siirtämään eteenpäin tehohoitokapasiteetin turvaamiseksi.
 Petäjä totesi myös, että HUS-alueella todetaan tällä hetkellä tartuntoja suurin piirtein yhtä paljon kuin viime kevään tartuntahuipun aikana.
 Vain koronapassilla ravintolaan, lyhyemmät aukioloajat toiveissa
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä vetoaa lisäksi hallitukseen ravintolarajoitusten tuntuvan kiristämisen puolesta.
 Koronakoordinaatioryhmä katsoo, että ravintoloiden aukioloa tulisi rajata nykyistä enemmän ja anniskelu lopettaa nykyistä aikaisemmin.
 Koronakoordinaatioryhmä suosittelee myös, että kaikki pääkaupunkiseudun ravintolat edellyttäisivät koronapassia koko aukioloaikansa.
 – Koronapassi on saatava nykyistä laajempaan käyttöön ja siitä on tehtävä pitkäaikainen, normaali käytäntö, Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  vetosi tiedotustilaisuudessa.
 – Jos näistä suosituksista ei ole apua, eli tartunnat eivät lähde laskuun, on pohdittava uusia rajoitustoimenpiteitä, erityisesti yleisötilaisuuksien osalta, Espoon kaupunginjohtaja  Jukka Mäkelä  jatkoi.
 – Tartuntojen jäljittäminen on ongelmallista, emmekä ehdi tavoittamaan kaikkia altistuneita riittävän nopeasti, Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen  puolestaan pahoitteli.
 Jäljitystyön rajallisia resursseja suunnataan nyt erityisesti laajoihin tartuntaryppäisiin. Viljanen kehottaakin ihmisiä olemaan itse yhteydessä muihin mahdollisista altistustilanteista.
 Esimerkiksi Lohjalla on jo eilen maanantaina linjattu maskisuosituksen palaamisesta kouluihin. Sama linjaus on voimassa Keusoten alueella eli Hyvinkäällä, Nurmijärvellä, Tuusulassa, Järvenpäässä, Mäntsälässä ja Pornaisissa.
 Aluehallintovirasto on puolestaan määrännyt Uudellemaalle  torstaina voimaan tulevan kokoontumisrajoituksen . Rajoitus koskee  yli 20 osallistujan seisomapaikallisia  tilaisuuksia. Tapahtumajärjestäjien on mahdollista kiertää rajoitukset koronapassilla.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11.2021 kello 16 saakka.
 Lue myös:
 Jos haluat lätkämatsiin tai konserttiin, saatat jatkossa tarvita koronapassin – katso, missä rajoitukset laajenevat ja mitä se tarkoittaa

Pääkaupunkiseudulla palataan tiukkaan maskisuositukseen, myös laaja etätyösuositus voimaan


Summary: Niinistön kaksipäiväinen vierailu Berliiniin osuu ulkopoliittisesti herkkään aikaan. Valko-Venäjän siirtolaiskriisin lisäksi Venäjä on keskittänyt joukkojaan lähelle Ukrainan rajaa.

Berliini.  Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  varoittaa, että Euroopalla ei ole enää aikaa hukattavaksi oman turvallisuutensa vahvistamisessa. Syynä ovat jatkuvasti kasvavat ulkoiset uhat.
 Niinistön kaksipäiväinenvierailu Berliiniin osuu ulkopoliittisesti herkkään aikaan. Valko-Venäjän siirtolaiskriisin lisäksi Venäjä on keskittänyt joukkojaan lähelle Ukrainan rajaa.
 New York Times -lehden  mukaan  Yhdysvallat on jo varoittanut Nato-kumppaneitaan ja Ukrainaa Venäjän mahdollisista sotatoimista Ukrainaa vastaan. Yhdysvaltain mukaan aikaa liennyttää tilanne voi olla vain vähän.
 – Tiedustelutietoja todella on liikkunut. Hiukan hämmentävää on ollut se, että Ukraina on antanut vähän lievempää käsitystä, mutta ihan viime päivinä huolestuminen siellä on lisääntynyt, Niinistö sanoi vierailun päätteeksi suomalaistoimittajille pidetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Lue lisää:   Yhdysvallat harkitsee lisää aseistusta Ukrainalle – Tiedustelutietojen mukaan Venäjällä on valmius laajaan ja nopeaan hyökkäykseen
 Niinistö toisti jo aiemmin esiin tuomansa arvion, jonka mukaan liennytystä tilanteeseen saattaa tuoda  Vladimir Putinin  ja  Joe Bidenin  puhelu, jota Venäjän mukaan jo valmistellaan.
 Niinistö vertasi tilannetta viime kevääseen, jolloin Venäjä keskitti samaan tapaan joukkojaan lähelle Ukrainan rajaa. Tilanne lientyi sen jälkeen, kun Putin ja Biden puhuivat puhelimessa ja tapasivat myöhemmin henkilökohtaisesti Genevessä.
 – Kaikkein parasta olisi se, että eurooppalainen keskustelija olisi paikalla, mutta hyvä niinkin jos yhdysvaltalainen ja venäläinen keskustelija pystyvät Euroopan asiat selvittämään, Niinistö totesi.
 Yle kysyi Niinistöltä, onko mahdollista, että Valko-Venäjän ohjailema siirtolaiskriisi oli vain Venäjän suunnittelema savuverho mahdolliselle operaatiolle Ukrainassa. Niinistön mukaan on vaikea arvioida, miten eri tapahtumat liittyvät toisiinsa.
 – Me olemme nähneet kiristyviä puheenvuoroja Ukrainan tilanteesta Kremlin taholta tässä pidemmän aikaa ja kiristyminen on vain jatkunut, Niinistö sanoi.
 Presidentti Niinistö puhui opiskelijoille Humboldt-yliopistossa Berliinissä. Heta Hassinen / Lehtikuva
 Aiemmin iltapäivällä  Niinistö puhui opiskelijoille Humboldt-yliopistossa Berliinissä.
 Hän korosti puheessaan, että voimankäytöllä on maailmanpolitiikassa aiempaa suurempi merkitys, minkä vuoksi EU:n pitää vahvistaa turvallisuusyhteistyötä. Niinistön mukaan asialla on kiire.
 – Viime viikkoina olemme nähneet hyvin huolestuttavaa kehitystä Valko-Venäjän ja EU-jäsenmaiden välisellä rajalla, Niinistö sanoi puheessaan.
 Siirtolaisten käyttö on Niinistön mukaan koulukirjaesimerkki hybridivaikuttamisesta, johon Euroopan pitää pystyä vastaamaan yhtenäisenä.
 Niinistön mukaan EU:n ongelmana on ollut muodostaa yhtenäinen tilannekuva Euroopan turvallisuusuhista. Sen vuoksi siltä on puuttunut myös poliittista tahtoa vastata niihin.
 Niinistö muistutti puheessaan, että kokonsa puolesta kaikkien jäsenmaiden puolustusbudjetit yhteenlaskettuna vastaavat Kiinan puolustusbudjettia. EU:lla on potentiaalia enemmän kuin se tällä hetkellä hyödyntää.
 – Työkalut ovat olemassa, mutta ei aina tahtoa käyttää niitä.
 Niinistön mukaan lisäksi tarvitaan dialogia, myös Venäjän kanssa.
 – Kieltäytyminen vuorovaikutuksesta Venäjän kanssa ei tee EU:sta voimakkaampaa, vaan heikomman ja vähemmän tärkeän, Niinistö sanoi.
 Niinistön mukaan EU:n nykyistä vahvempi turvallisuusyhteistyö hyödyttäisi myös sotilasliittoa Natoa, joka on monen EU:n jäsenmaan turvallisuuden perusta.
 Niinistön tilaisuus keskeytettiin hetkeksi, kun yksi yleisön edustajista sai sairaskohtauksen. Niinistö palasi vielä myöhemmin vastaamaan opiskelijoiden kysymyksiin.
 Kaksipäiväisen vierailun aikana Niinistö tapasi Berliinissä Saksan liittopresidentin  Frank-Walter Steinmeierin  ja piti puheen yliopiston lisäksi Körber-säätiön tilaisuudessa.
 Lue myös:
 Presidentti Niinistö hehkutti Helsingin henkeä Saksassa – Suomi hakee ETYJ-puheenjohtajuutta juhlavuonna 2025

"Huolestuminen Ukrainassa on lisääntynyt" – Presidentti Niinistö kommentoi tietoja Venäjän joukkojen keskittämisestä lähelle Ukrainan rajaa


Summary: Tyttöjen Talon toiminta on ollut vaakalaudalla, koska Espoo aikoi lopettaa sen rahoittamisen. Kaupunginvaltuuston neuvottelutoimikunnassa ajatuksesta on kuitenkin luovuttu, ja toiminta jatkunee ainakin ensi vuoden.

Tyttöjen Talon toiminta jatkunee Espoon Leppävaarassa ainakin ensi vuoden.
 Espoon kaupunki havitteli Tyttöjen Talon  toiminnan lopettamisesta  126 000 euron säästöjä. Tyttöjen Talo oli tarkoitus korvata kolmena päivän viikossa järjestettävällä avoimella nuorisotilatoiminnalla.
 Espoon kaupunki on Leppävaarassa toimivan Tyttöjen Talon avoimen yhteisötoiminnan rahoittaja. Lisäksi toimintoja Espoon Tyttöjen Talon alla tukee SETA ja käynnissä on kouluyhteistyön hanke aluehallintoviraston rahoituksella.
 Kaupunginvaltuuston neuvottelutoimikunnassa  käytyjen keskustelujen jälkeen  rahoitus kuitenkin löytyi ainakin ensi vuodeksi hyvinvoinnin ja terveyden toimialalta.
 – Olen todella helpottunut, tämä on merkittävä asia erityisesti meidän asiakkaille, Tyttöjen Talon vastaava ohjaaja  Maikki Arola  iloitsee.
 Tyttöjen Talossa on jo ehditty selvittää vaihtoehtoisia paikkoja, joihin ohjata nuoria toiminnan päättymisen jälkeen. Niissä oli Arolan mukaan havaittavissa selkeitä puutteita erityisesti yli 18-vuotiailla nuorisotalojen ja oppilas- ja opiskelijahuollon ulkopuolisilla asiakkailla.
 Tyttöjen Talot tarjoavat muun muassa seksuaalineuvontaa, ryhmätoimintaa ja apua väkivaltatilanteisiin tytöille ja nuorille naisille.
 Espoon kaupungin ensi vuoden budjetti menee vielä kaupunginhallituksen ja -valtuuston käsittelyyn. Espoon kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Henna Partanen  (vihr.) pitää kuitenkin budjetin läpimenoa Tyttöjen Talon toiminnan jatkon osalta jo varmana.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11.2021 kello 16 saakka.
 Lue myös:
 Tyttöjen talot tukevat esimerkiksi kunniaväkivallan uhan alla eläviä – nuoret eivät saa palveluita muualta, silti Espoo lopettaa rahoituksen

Espoo pyörtämässä päätöksensä: Tyttöjen Talon toiminta näyttää jatkuvan sittenkin


Summary: Rokotuskattavuus on Pohjois-Pohjanmaalla huonoin alle 40-vuotiaiden joukossa, mutta aukkoja on vanhempienkin ikäluokkien rokotuksissa.

Koko maan vertailussa Pohjois-Pohjanmaan viimeisten 14 vuorokaudenaikainen koronan ilmaantuvuusluku on nyt 417, kun esimerkiksi Uudellamaalla luku on 305.
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin vs. johtajaylilääkärin  Terhi Nevalan  mukaan tilannetta selittää ainakin osittain Pohjois-Pohjanmaan ikärakenne. Maakunnassa on paljon nuoria ikäluokkia. Pohjois-Pohjanmaalla korona jyllää erityisesti alle 40-vuotiaiden joukossa, jossa myös rokotuskattavuus on vanhempia ikäluokkia heikompi.
 – Tartunnoista 77 prosenttia on ilmennyt tässä ikäryhmässä, kertoo Terhi Nevala.
 Myös sairaalahoidossa olevien määrä on lisääntynyt viime aikoina. Oulun yliopistollisessa sairaalassa koronapotilaita oli alkuviikon aikana 15 ja maakunnan sairaaloissa kymmenkunta. Luvut ovat aiempaan verrattuna isoja, vaikka vielä ne eivät olekaan suoraan vaikuttaneet muun sairaanhoidon toimintaan.
 Terhi Nevalan mukaan tärkein tavoite on nyt parantaa rokotuskattavuutta, koska koronasta on muodostumassa vähitellen influenssan kaltainen pysyvä ilmiö. Siksi kannattaa huolehtia siitä, että koronaviruksen levitessä sen kohtaa rokotettuna, mikä suojaa koronalta ja varsinkin sen pahimmilta muodoilta.
 – Vaikka rokote ei täysin estä tartuntoja niin rokote antaa erinomaisen suojan vakavalle tautimuodolle.
 Vaikka rokotuskattavuus on huonoin alle 40-vuotiaiden joukossa, se ei Nevalan mukaan ole täysin kattava myöskään vanhemmissa ikäluokissa.
 Pohjois-Pohjanmaalla on otettu käyttöön koronatilanteen pahenemisesta johtuvia rajoituksia ravintoloissa ja yleisissä kokoontumisissa. Niiden lisäksi Terhi Nevala suosittelee jo aiemmin tutuksi tulleita ohjeita eli riittävää turvaväliä sekä maskin käyttöä tiloissa, joissa turvaväliä ei voi pitää.
 Koronailmaantuvuuden toinen ääripää on viereisessä maakunnassa Kainuussa, jossa on tällä hetkellä Manner-Suomen alhaisin koronailmaantuvuus. Tilanne voi kuitenkin kääntyä nopeasti, koska Kainuussakin alle 40-vuotiaiden rokotussuoja alle 40-vuotiailla muuta maata alempi.
 Lue lisää:
 Koronaepidemia kiihtyy Oulussa – jo toinen koronaan liittyvä kuolema vanhusten hoitoyksikössä Sanninkodissa
 Kainuun koronatilanne on tällä hetkellä Manner-Suomen paras – epidemia voi kiihtyä täälläkin

Pohjois-Pohjanmaalla koronan ilmaantuvuusluku nousi maan korkeimmaksi – rokotuskattavuutta ei ole onnistuttu nostamaan


Summary: Mopoauto ja henkilöauto törmäsivät toisiinsa taajama-alueella Simpsiöntien ja Palomiehentien risteyksessä.

Lapualla Etelä-Pohjanmaalla on sattunut tiistaina iltapäivällä vakava liikenneonnettomuus. Onnettomuudessa olivat osallisina mopoauto ja henkilöauto.
 Mopoauton kuljettaja menehtyi kolarissa. Mopoautossa ollut matkustaja loukkaantui ja hänet kuljetettiin sairaalahoitoon.
 Poliisin mukaan onnettomuus sattui, kun Simpsiöntietä tullut henkilöauto törmäsi Palomiehentieltä tulleeseen mopoautoon noin kello 14.05 aikaan.
 – Risteyksessä, Palomiehentieltä tultaessa, on väistämisvelvollisuus, Pohjanmaan poliisilaitos kertoo tiedotteessaan.
 Poliisi jatkaa edelleen onnettomuuden tutkintaa.

Mopoauton kuljettaja kuoli ja matkustaja loukkaantui Lapualla


Summary: Suomen Taiteilijaseura on myöntänyt vuoden 2021 kuvataiteilijapalkinnon Helsingissä ja Lissabonissa työskentelevälle Raija Malkalle.

Kuvataiteilija  Raija Malka  tunnetaan erityisesti tilallisista, paikkasidonnaisista ja poikkitaiteellisista teoksistaan.
 Tekstiilitaidetta ja maalausta opiskellut Malka valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1985. Nykyisin hän työskentelee Helsingissä ja Lissabonissa.
 Raija Malkalla on ollut näyttelyitä muun muassa Suomessa, Ruotsissa, Portugalissa, Ranskassa, Espanjassa, Italiassa ja Japanissa.
 Hänen teoksiaan nähtiin yhdessä säveltäjä  Kaija Saariahon  kanssa toteutetussa  Blick-näyttelyssä  taidemuseo Amos Rexissä viime kesänä.
 Raija Malka Blick-teoksen yhden osion edessä. Blickin tematiikkaan kuuluu matkustaminen ja liike. Huomaa myös tarkoin mietitty värimaailma.  – Kuin kerrostaloa olisi rakentanut, Malka toteaa projektin tekemisestä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Näyttely oli osa Helsingin Juhlaviikkojen ohjelmaa. Ylen haastattelussa Raija Malka kuvaili tuolloin näyttelyä fyysiseksi kokemukseksi.
 – Kokemuksena tämä näyttely on äärimmäisen fyysinen. Tänne ei tulla etsimään, missä taideteos sijaitsee, vaan kun tulet ovesta sisään, astut suoraan taideteokseen, hän totesi.
 Voit lukea koko jutun täältä:
 Nyt riittää katsottavaa ja kuunneltavaa: Kaija Saariahon ja Raija Malkan moniaistinen Blick täyttää Amos Rexin eikä mahdu yhteen valokuvaan
 Malka on monipuolinen taiteilija
 Suomen Taiteilijaseuran palkinto on taiteilijakollegoiden vuosittain myöntämä tunnustus ansioituneelle ja ajankohtaiselle kuvataiteilijalle.
 Palkintoperusteluissa todetaan, että Malka on myös tehnyt pitkän uran teatteri- ja oopperalavastajana, pukusuunnittelijana sekä opettajana.
 – Suomen Taiteilijaseura haluaa valinnalla kunnioittaa Raija Malkan monipuolista uraa, sanoo Suomen Taiteilijaseuran puheenjohtaja  Teemu Mäki .
 – Malka on luonut ennakkoluulottomasti yhteyksiä eri taidelajien välillä esimerkiksi näyttämölavastustensa kautta ja yhteistyöllä säveltäjä Kaija Saariahon kanssa, hän jatkaa.
 Kuvataiteilijapalkinto on suuruudeltaan 7000 euroa.
 Suomen Taiteilijaseura on myöntänyt palkintoa vuodesta 1997 lähtien. Viime vuonna se myönnettiin kuvanveistäjä  Petri Eskeliselle .
 Taiteilijaseura on vuonna 1864 perustettu kuvataiteen vaikuttaja- ja asiantuntijajärjestö, joka edustaa yli 3 000 ammattitaiteilijaa.

Raija Malkalle Suomen Taiteilijaseuran kuvataiteilijapalkinto


Summary: Hyvävointisen näköinen kettu pureskelee tavarat rikki ja ulostaa niiden päälle. Tutkijan mukaan kyse on todennäköisesti nuoresta yksilöstä, joka etsii elinpiiriä itselleen.

Syksyllä iltojen hämärryttyä Alénin perhe huomasi, että joku näpistelee tavaroita kotitalon takapihan terassilta Veljeskylän omakotialueella Heinolassa. Ensimmäisenä hävisi terassille jätetty koiran talutushihna, joka löytyi keskeltä pihaa kolmeen osaan pureskeltuna. Sitten katosivat kaulapanta, harja ja toinen talutushihna.
 Erityisesti suosiossa olivat koirien lelut, joita vietiin useita.
 Pian kadonneita tavaroita löytyi pureskeltuna lähimetsästä. Syylliseksi paljastui utelias kettu, joka tallentui perheen äidin  Essi Alénin  kuvaamalle videolle itse teossa.
 – Myös keskeltä naapurin pihaa on löytynyt revitty koiranlelu, jonka päälle oli somasti tehty vielä kakat päälle, kertoo Essi Alén.
 Kettu löysi terassilta perheen mökkikassin, jonka se vei takapihalle ja pureskeli taskut auki.
 – Kassissa oli pienessä pussissa pari Buranaa, mutta ne olivat onneksi koskemattomina kassin vieressä. Siihenkin oli kakat tehty päälle.
 Lisää aiheesta:   Lautaselle kakkaava kettu jäi kiinni itse teossa – miksi ketut ulostavat esineiden päälle?
 Uloste on ketun tapa merkata jännittävät asiat. Repolainen jättää siten merkkinsä kiinnostavaan esineeseen tai paikkaan.
 Varas jäi kiinni verekseltään
 Aluksi perhe epäili tuhojen tekijäksi rottia ja sen jälkeen supikoiraa.
 – Eniten jännitti, että jos terassilla asti käy joku kapinen eläin. Se ei olisi kiva juttu.
 Arvoitus ratkesi kun Essi Alén istui eräänä iltana sohvalla katselemassa televisiota. Hän näki sivusilmällä, että joku liikkuu terassilla. Alén hiipi terassin lasioven taakse puhelin kädessään ja kuvasi vierailijasta videon.
 Terassilla hääräili tuuheaturkkinen kettu.
 – Ihan selvästi se näki minut lasin takaa, mutta ei se kauheasti ihmistä kaihtanut. Hetken katseli ja yritti sitten viedä vielä lenkkarin mennessään.
 Eläin pyrähti karkuun, kun Alén kopautti nyrkillään oven lasi-ikkunaan.
 Syyllinen on todennäköisesti nuori ja leikkisä kettu
 Heinolan utelias repolainen ei ole ainoa lajissaan, vaan kaupunkiketut tekevät kolttosia aika ajoin. Hämeenlinnassa kymmenisen vuotta sitten kummastutti  valkoisiin kenkiin mieltynyt kettu . Myös  golfpallot ovat kettujen suosiossa  sekä maailmalla että Suomessa.
 Kaupunkikettuja on Suomessa paljon. Kuvassa kettu Porvoon Tolkkisissa.  Yle/Mira Bäck
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Kaarina Kauhala  epäilee, että Heinolan näpistelijä on melko vastikään itsenäistynyt repolainen. Todennäköisesti se on syntynyt alkukesällä ja etsii itselleen omaa elinpiiriä.
 – Ne liikkuvat paljon nyt marraskuussa, ja nämä nuoret yksilöt ovat erityisen leikkisiä. Petoeläimet opettelevat leikin varjolla myös saalistusta.
 Kaupunkiketut ovat luonnostaan uteliaita ja osa niistä on hyvin rohkeita. Kauhala kertoo, että esimerkiksi Turussa on nähty jopa koiranulkoiluttajia seuraamaan lähteneitä yksilöitä.
 Heinolassa vorolle mieleisiä ovat olleet erityisesti Alénin perheen kahden koiran tavarat.
 – Koiran haju saattaa kiinnostaa sitä, mutta todennäköisesti se leikkii. Koiranlelut voivat olla sellaisia, joita nuori kettu itsekin tykkää pureksia, arvelee Kauhala.
 Tavarat turvaan
 Kun omalle pihalle alkoi ilmestyä vieraita tavaroita, Essi Alén kirjoitti päivityksen heinolalaisten Facebook-ryhmään. Kävi ilmi, että näpistelevä kettu on tehnyt tihutöitä alueella useilla pihoilla.
 Alénin kuvaamalla kännykkävideolla kettu ei näytä lainkaan kapiselta, joten se saa jatkaa vierailujaan pihalla.
 – On meidän ihmisten tehtävä pitää tavarat sisällä. Kettu on niin hyväkuntoisen näköinen, että toivottavasti sitä saa jatkossakin ihailla ikkunasta.

Näpistelevä kaupunkikettu herättää ihmetystä Heinolassa – videolla itse teossa kiinni jäänyt eläin varastelee kenkiä ja koirien leluja


Summary: Poliisi epäilee vuonna 1984 syntynyttä miestä kahdesta murhasta Vantaalla. Miehen epäillään murhanneen vanhempansa perheen yhteisessä kodissa viime sunnuntaina.

Poliisi epäilee vuonna 1984 syntyneen miehen murhanneen noin 70-vuotiaat vanhempansa viime sunnuntaina. 37-vuotias epäilty asui yhdessä vanhempiensa kanssa omakotitalossa Länsi-Vantaalla.
 Henkirikosten rikosnimike on täsmentynyt kahdeksi murhaksi tiistain aikana. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Tero Tyynelän  mukaan rikosnimikettä puntaroitiin yhteistyössä syyttäjän kanssa.
 – Teossa ilmenneiden seikkojen vuoksi epäilemme miestä kahdesta murhasta, Tyynelä toteaa paljastamatta tarkempia yksityiskohtia.
 Murhasta voidaan epäillä, jos tahallinen henkirikos on tehty vakaasti harkiten, erityisen raa'alla ja julmalla tavalla.
 Poliisi sai epäillyn kiinni sunnuntai-iltana auto-onnettomuuden yhteydessä. Poliisipartio yhdisti tieltä ulos ajaneen auton henkirikoksesta epäiltyyn. Mies oli poistunut onnettomuuspaikalta, mutta poliisi tavoitti hänet kävelemästä tien varresta.
 Miestä esitetään vangittavaksi kahdesta murhasta epäiltynä keskiviikkona iltapäivällä Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Tyynelä ei tässä vaiheessa kommentoi tarkemmin teon taustoja.
 – Motiivia pitää kysyä ensin epäillyltä, ja sen jälkeen siitä voidaan keskustella mediassa, Tyynelä toteaa.
 Epäillyllä ei ole aiempaa rikostaustaa Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden tietojen mukaan.
 Itä-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystys palvelee vuorokauden ympäri numerossa 040 517 4194.
 Lisää aiheesta:
 Mies surmasi vanhempansa Vantaalla, epäilee poliisi – jäi kiinni auto-onnettomuuden yhteydessä

Vantaan perhesurman tutkinta etenee: 37-vuotiasta miestä epäillään äitinsä ja isänsä murhasta – epäilty asui vanhempiensa kanssa


Summary: Harry Harkimon mielestä sote-alueet pitäisi luoda viiden yliopistosairaalan ympärille ja Suomeen kaivattaisiin perhelääkärimallia. Hallituksen sote saa ankaraa kritiikkiä nyt-liikkeen vaaliohjelmassa.

Yhden kansanedustajan puolue Liike Nyt avasi tiistaina aluevaalikampanjansa julkistamalla vaaliohjelmansa.
 Ohjelmassa suuren huomion saavat monet puutteet hallituksen sote-uudistuksessa, jonka eduskunta  on jo hyväksynyt . Nyt-liikkeen mukaan hallituksen malli on kabineteissa sorvattu hallintohimmeli, joka ei hoida palveluiden ongelmia.
 Hyvinvointialueiden perustamisesta koituu vaaliohjelman mukaan "monien miljardien" lasku veronmaksajille.
 – Liike Nyt ei hyväksy tätä sote-mallia. Alueita on liikaa. Yhdenvertaisuus ja maksukyky ovat epätasapainossa. Siksi on täysin mahdotonta rakentaa verotusoikeutta näille alueille, puheenjohtaja  Harry Harkimo  sanoo videotiedotteessa.
 Puolueen aluevaaliohjelman mukaan sen tavoite on korjata uudistusta sekä aluevaltuustoissa että seuraavalla hallituskaudella. Esimerkiksi hyvinvointialueiden määrä, 21 kappaletta, on aivan liian korkea.
 – Seuraavan hallituksen on pakko rakentaa viiden yliopistollisen keskussairaalan pohjalle rakentuva malli, Harkimo sanoo.
 "Kela-korvauksia nostettava"
 Ohjelmassa arvostellaan hallitusta myös ideologisesta julkisen sektorin suosimisesta. Nyt-liike esittää kela-korvausten nostamista sekä yksityisen sektorin sote-toimijoiden roolin turvaamista.
 Hoitojonot purkautuvat puheenjohtaja Harkimon mukaan tehokkaimmin palveluseteleitä ja ostopalveluja lisäämällä.
 Digitalisaation avulla voidaan nyt-liikkeen mielestä paitsi parantaa palveluita, myös lisätä asiakkaiden valinnanvapautta.
 – Yksityisten palveluntarjoajien jo olemassa olevia digipalveluja tulee kehittää ja ottaa osaksi julkista terveydenhuoltoa, vaaliohjelmassa kirjoitetaan.
 Kotilääkärimalli ja hoitajille lisää liksaa
 Puolue luettelee ohjelmassaan useita ratkaisuja kaipaavia ongelmia nykyisissä palveluissa.
 Vanhusten kotihoitoon ja palveluasumiseen luvataan lisää henkilökuntaa ja lääkekorvausten tasoa halutaan nostaa. Omaishoitajien korvauksia pitäisi nyt-liikkeen mielestä myös korottaa.
 Lasten ja nuorten mielenterveyttä on tuettava, ennaltaehkäseviä sosiaalipalveluja kohennettava ja terapiatakuu otettava käyttöön.
 Lääkäripalveluihin nyt-liike toisi perhelääkärimallin, jossa vaaliohjelman mukaan "potilas saa perusteellisen hoidon ja säästyy turhilta lääkärikäynneiltä". Mallia voisi ottaa esimerkiksi Norjasta.
 – Lääkärit voivat toimia mallissa työntekijöinä terveyskeskuksissa tai yksityisinä ammatinharjoittajina.
 Nyt-liike kantaa ohjelmassa huolta sote-alan työvoimapulasta. Hallituksen säätämän hoitajamitoituksen puolue peruisi ja satsaisi sen sijaan työn organisointiin, palkkauksen tasoon ja hoitajien sekä lääkärien koulutuspaikkojen lisäämiseen.
 – Hoitohenkilökunnan palkkoja ja työoloja pitää nostaa ja heidän arvostuksen tulee myös näkyä, Harry Harkimo linjaa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23.30:een asti.
 Lue lisäksi:
 Vihreiden aluevaaliteemoina palveluiden oikea-aikaisuus ja yhdenvertaisuus – "Yhdet haluavat purkaa hyvinvointivaltiota, toiset haluavat museoida sen"
 Kokoomus vaatii aluevaaleissa sote-palveluihin "tervettä maalaisjärkeä", valinnanvapautta ja palveluseteleitä
 Keskusta vaatii vähintään yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan – päävastustajina aluevaaleissa ovat keskittäminen ja kokoomus
 SDP lupaa, että terveydenhoitoa saa aina tarvittaessa – puolue ei kuitenkaan takaa yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan
 Vasemmistoliitto peräänkuuluttaa sote-alan ammattilaisille nykyistä parempia työoloja

Liike Nyt vaatii aluevaaleissa sote-uudistuksen täysremonttia: Alueita karsittava, yksityiset mukaan ja hoitajille lisää palkkaa


Summary: Ukrainan ja Yhdysvaltain tiedustelupalvelut uskovat, että Venäjä voisi olla valmis hyökkäämään Ukrainaan ensi vuoden alussa.

Venäjä ei ole lyhyellä aikavälillä tekemässä sotilaallista iskua Ukrainaan, arvelee Ulkopoliittisen instituutin Venäjän ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan erikoistunut tutkija  Jyri Lavikainen .
 Venäjä on koonnut Ukrainan rajansa tuntumaan suuren sotavoiman, mutta joukko ei ole toistaiseksi valmis aloittamaan sotilaallista operaatiota, Lavikainen arvioi.
 Sotavoimaa koottiin Ukrainan rajalle myös viime keväänä, mutta tällä kertaa tilanne vaikuttaa olevan erilainen.
 – Keväällä [Venäjän] joukkojen liikuttelu näytti olevan jopa näytösluontoista. Se oli täysin avointa. Nyt tunnelma on erilainen. Joukkoja tuodaan pikkuhiljaa ja usein yöllä, Lavikainen kertoo.
 Jyri Lavikainen Ulkopoliittinen instituutti
 Hän on kiinnittänyt myös huomiota siihen, että Ukrainan armeija vaikuttaa nyt ottavan Venäjän joukkojen siirrot vakavissaan.
 – Tilanne on vakavasti huolestuttava, ja sitä on seurattava tarkasti seuraavat viikot, Lavikainen toteaa.
 Ensi vuoden alku?
 Ukrainan sotilastiedustelun päällikkö, prikaatikenraali  Kyrylo Budanov  kertoi sunnuntaina  The Military Times -lehdelle , että heidän arvionsa mukaan Venäjä valmistautuu hyökkäykseen ensi vuoden alussa. Budanovin mukaan myös Yhdysvalloissa arvio on samansuuntainen.
 Ukrainan sotilastiedustelu on julkaissut kartan, jossa on oletettu Venäjän hyökkäyssuunniltelma.
 Kartan mukaan Venäjän maavoimilla olisi hyökkäyksessä mukana noin 40 pataljoonan taisteluosastoa (BTG), mikä on huomattavasti suurempi sotavoima kuin vuosien 2014–15 operaatioissa, joissa Venäjä valtasi Krimin niemimaan ja Ukrainan itäosan yhdessä sitä tukevien Venäjä-mielisten separatistien kanssa.
 Ukrainalaisarviossa Venäjä valtaisi Ukrainan itäosan ja muodostaisi eräänlaisen puskurivyöhykkeen omalle länsirajalleen.
 Venäjän asevoimat harjoitteli laajamittaista sotaa syksyllä Zapad-sotaharjoituksessa.
 Mihin Venäjä pyrkii nyt?
 Venäjälle olennaisinta on aina ollut, ettei Nato tai Yhdysvaltain asevoimat pääsisi sen rajan tuntumaan. Lavikainen päättelee, että Venäjällä on ehkä tultu siihen tulokseen, että Venäjän ja Ukrainan välillä solmittu Minskin tulitaukosopimus on umpikujassa, ja että Venäjän etujen turvaaminen vaatii kovempia otteita.
 – Nämä kaverit uskovat, että voimalla voi saada aikaan asioita. Ja lisäksi Neuvostoliiton perinne on vahva, Lavikainen toteaa.
 Aseiden kalistelulla Venäjä yrittää painostaa Ukrainaa tekemään myönnytyksiä. Kuvaan liittyy myös Itä-Euroopan yleistilanteen epävakauttaminen siirtolaiskriisin avulla. Lisäksi Venäjä saattaisi hyödyntää Bosnian serbien mahdollisia irtautumispyrkimyksiä, mikä hajauttaisi lännen diplomaattisia voimavaroja, Lavikainen pohtii.
 Miksi Bosnian hajoamisesta puhutaan jälleen? Lue ja katso vastaukset kysymyksiin Balkanilla vellovasta "sodan uhkasta"
 Kykeneekö länsi vastatoimiin?
 Lavikainen painottaa, että sotilasiskuun turvautuminen olisi Venäjälle äärimmäinen toimenpide, mikä ymmärretään myös Venäjällä.
 Vaikka Ukrainan asevoimat ovat Venäjää heikommat, ne kykenisivät kuitenkin taistelemaan ja maksattamaan Venäjältä kovaa hintaa. Ukrainan armeijan  kerrotaan myös saaneen haltuunsa uudenaikaisia aseita , kuten yhdysvaltalaisia Javelin-panssarintorjuntaohjuksia.
 Myös lännen vastatoimet olisivat massiiviset ja aiheuttaisivat Venäjälle järkyttävät kustannukset, Lavikainen uskoo. Luonnollisinta olisi kohdistaa vastatoimet Venäjän energiasektoriin, joka on Venäjän tärkein tulonlähde.
 Jos taas länsi ei kykenisi yhtenäisiin vastatoimiin, olisi se käsittämätön heikkouden osoitus.
 – Selvää on, että se edustaisi täydellistä selkärangattomuutta ja sääntöpohjaisen maailmanjärjestyksen murenemista, jos Venäjän sallittaisiin tehdä laajamittainen invaasio [Ukrainaan]. Tämä ymmärretään länsimaiden pääkaupungeissa ja kovia vastatoimia tehtäisiin. Ja tämä kerrotaan venäläisille vähintäänkin suljettujen ovien takana, Ulkopoliittisen instituutin tutkija Jyri Lavikainen uskoo.
 Lue lisää:
 Jännitys Venäjän joukkojenkeskityksistä Ukrainan tuntumaan jatkuu –  Pelottelua vai valmistautumista hyökkäysoperaatioon?
 Kirjeenvaihtajalta: Venäjä saa äänensä kuulumaan uhkaamalla Ukrainaa sodalla
 Yhdysvallat harkitsee lisää aseistusta Ukrainalle – Tiedustelutietojen mukaan Venäjällä on valmius laajaan ja nopeaan hyökkäykseen

Asiantuntija: Venäjän välitön hyökkäys Ukrainaan ei ole näköpiirissä, mutta tilanne on silti "vakavasti huolestuttava"


Summary: Osaan kuluttajista hintojen nousu on kolahtanut toisia enemmän. OP ennustaa inflaation kehittyvän ensi vuonna maltillisempaan suuntaan, mutta riskejäkin on.

Talousennusteensa julkaisseen OP-ryhmän mukaan riskit inflaation kiihtymisestä ovat viime kuukausina kasvaneet.
 OP:n senioriekonomisti  Tomi Kortela  arvioi silti, että vielä on pitkä matka siihen, että kaikkien hyödykeryhmien hinnat nousisivat laajasti, ja raha alkaisi menettää arvoaan.
 – Hintojen nousu koskee vain pientä osaa hyödykkeistä, mutta bensapumpulla ja kotien remontoinneissa se näkyy, ja hetkittäin on näkynyt myös asuntomarkkinoilla, Kortela totesi OP:n tiedotustilaisuudessa.
 Kortela totesi inflaation kiihtyneen kaikilla mittareilla, mutta ei kuitenkaan niin paljon, mitä pääasiallisesti seurattava indeksi osoittaa.
 OP:n katsauksen mukaan tällä hetkellä vienti, investoinnit sekä kulutus kasvavat varsin hyvin. Kohonnut inflaatio kuitenkin verottaa ostovoimaa, ja tämän johdosta yksityisen kulutuksen kasvunäkymät arvioidaan aiempaa heikommiksi vuonna 2022.
 Inflaatio nousee ennusteen mukaan tänä vuonna keskimäärin 2,2 prosenttiin ja pysyy ensi vuonnakin keskimäärin 2,4 prosentissa. Vuonna 2023 kuluttajahintojen nousu kuitenkin laskee 1,6 prosenttiin.
 Inflaatio kohdistuu epäreilusti
 OP:n pääekonomisti  Reijo Heiskasen  mukaan hintojen nousun odotetaan maltillistuvan, koska nousun taustalla on poikkeuksellisia tekijöitä.
 – Tavallisen suomalaisen kannalta inflaatiotilanne on hieman epäreilu, sillä inflaation kiihtyminen johtuu tietyistä hyödykkeistä. Keskimääräinen hintojen nousu ei aina osu sen kulutuskorin kohdalle, mitä ihmisillä on, vaan osaa hintojen nousu on voinut kolahtaa paljon enemmän kuin toisiin, Heiskanen toteaa.
 Heiskasen mukaan energian kallistuminen syö ostovoimaa, vientimarkkinoita jarruttavat tuotannon pullonkaulat, ja koronatilanne aiheuttaa tilapäisiä ongelmia, ja yhdessä nämä vievät vauhtia elpymiseltä.
 Varsinkin polttoaineiden ja  sähkön korkeat hinnat  ovat olleet viime kuukaudet jatkuvasti otsikoissa, ja tuntuneet monen kuluttajan lompakossa.
 Ylen marraskuun alkupuolella  haastattelema LähiTapiolan ekonomisti  Hannu Nummiaro  ennakoi kuitenkin tilanteen muuttuvan.
 – Ensi vuonna öljy luultavasti halpenee, ja energian hinnan vaikutus inflaatioon kääntyy jopa negatiiviseksi, Nummiaro arvioi haastattelussa.
 Odotuksia on ollut myös korkojen nousulle inflaation vauhdittuessa. Markkinoilla on viime kuukausina käännytty odottamaan, että Euroopan keskuspankki EKP nostaisi korkoa jo ensi vuonna. EKP on pitänyt tätä erittäin epätodennäköisenä.
 Euroopan keskuspankin pääjohtaja  Christine Lagarde   kuitenkin myönsi viime viikolla , että inflaatio on kiihtynyt odotuksia nopeammin.
 Tilanne yhä arvaamaton
 Reaaliansioiden kasvu  on tänä vuonna hidastunut, koska kuluttajahintojen nousu on kiihtynyt.
 Työn ja talouden tutkimus LABOREn eli entisen Palkansaajien tutkimuslaitoksen ennustepäällikkö  Ilkka Kiema  toteaa hänkin inflaatiopiikin alentavan ostovoimaa, mutta vaikutusten vaihtelevan eri kuluttajien kannalta.
 Kiema muistuttaa kilpailukyvyn parantuneen koronakriisin aikana jonkin verran.
 – Mutta tilanne on hyvin arvaamaton, ja tavanomaiset kilpailukykyindikaattorit toimivat huonosti, Kiema kommentoi.
 Inflaatio kiihtyisi edelleen, jos palkkoja nostettaisiin nyt odotuksia nopeammin.  Kesällä SAK:sta kommentoitiin Ylelle , että tähän kilpajuoksuun inflaation kanssa ei ole syytä lähteä.
 – Sillä saa helposti aikaan spiraalin, jossa nimellisansiot kyllä nousevat, mutta palkan ostovoima ei juuri kehity, kun suuret palkankorotukset entisestään kiihdyttävät hintojen nousua, kommentoi tuolloin SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta .
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Inflaatio voi kiihtyä odotettua pidempään, EKP:n Lagarde varoittaa – korot tuskin kuitenkaan nousevat vielä ensi vuonna
 Inflaatio kiihtyi lokakuussa 3,2 prosenttiin, syynä muun muassa sähkön kallistuminen
 EU-maiden talous kasvaa kohisten, mutta säännöistä ollaan hyvin eri linjoilla – Saarikko: "Kollegat kertoivat huimia kasvulukuja"
 Tällä viikolla tapahtui rahapolitiikan "käännepiste", mutta markkinoilla se ei näkynyt – onko osto-ohjelmien alasajo pelättyä helpompaa?

Joko kallis energian hinta haittaa talouskasvua? OP:n ennuste: Inflaatioriskit ylöspäin, korkonäkymät muuttuneet


Summary: Korona vie nyt yläkouluikäisiä sairaalahoitoon Pohjois-Pohjanmaalla. Teholle päätyminen on ollut lähellä. Lapsia tartuttavat rokottamattomat vanhemmat.

Alle 20-vuotiaiden koronatartuntojen määrä on kaksinkertaistunut reilussa kuukaudessa. Viime viikolla alle 20-vuotiaiden koronatartuntoja todettiin 2 650, kun lokakuun puolessa välissä luku oli 1 311.
 Lapsia ei enää testata samaan tahtiin kuin alkusyksystä, joten todelliset tartuntamäärät voivat jäädä piiloon.
 Helsinkiläisessä Arabian peruskoulussa on säästytty laajoilta karanteeneilta: aikaisemmin syksyllä yksi luokka oli kokonaan karanteenissa, muuten se on koskenut vain yksittäisiä lapsia.
 Arabian peruskoulun rehtori Mari Suokas-Laaksonen. Silja Viitala / Yle
 – Koronatilanne meidän koulussa on ollut suhteellisen rauhallinen, mutta olemme hyvin tietoisia siitä, että minä hetkenä tahansa voi tilanne muuttua ihan päinvastaiseksi, sanoo rehtori  Mari Suokas-Laaksonen .
 Lasten ja nuorten tilanne huolestuttaa myös Pohjois-Pohjanmaalla. Siellä koronavirus leviää nyt voimakkaasti rokottamattomien parissa, mukaan lukien lapsissa ja nuorissa.
 Rokotuskattavuus on Pohjois-Pohjanmaalla huonoin alle 40-vuotiaiden joukossa. Samalla koronan ilmaantuvuusluku nousi maan korkeimmaksi.
 Lue lisää:   Pohjois-Pohjanmaalla koronan ilmaantuvuusluku nousi maan korkeimmaksi – rokotuskattavuutta ei ole onnistuttu nostamaan
 Koronatartunnan takia sairaalahoitoon joutuu nyt lapsista erityisesti yläkouluikäisiä, sanoo Oulun yliopistollisen sairaalan lasten infektiolääkäri  Niko Paalanne .
 Sairaalahoidossa on edelleen vain yksittäisiä lapsia, mutta muutos aikaisempaan on selvä: viime talvena koronavirus ei juurikaan vienyt lapsia sairaalahoitoon Pohjois-Pohjanmaalla.
 Aiheuttaa pahimmallaan vakavaa hengenahdistusta
 Pääsääntöisesti lasten oireet ovat olleet lieviä, mutta pahimmillaan koronaviruksen aiheuttama tauti saa lapselle aikaan vakavaa hengenahdistusta. Huolestuttavia merkkejä on ilmassa.
 – Näyttää siltä, että yläkouluikäiset alkavat samaan aikuistyyppisiä tautimuotoja eli on selkeästi havaittavissa hankalammin sairaita lapsia ja nuoria, sanoo Paalanne.
 – Tehohoidossa ei ole ollut lapsia, mutta muutama läheltä piti -tilanne on ollut.
 Aurelia Escartia (vasemmalla) ei ole voinut tavata ulkomailla asuvaa isoisäänsä pandemian vuoksi.  Vilja Holmberg (oikealla) tuntee muutaman koronaviruksen sairastaneen ihmisen. Keskellä tunnetaitoja opiskelee Helmi Puumala. Kuva Arabian peruskoulusta Helsingistä. Silja Viitala / Yle
 Pohjois-Pohjanmaalla lapsi saa usein sairaalahoito vaativan koronatartunnan tutusta paikasta eli kotoaan. Tartunta tulee usein rokottamattomilta vanhemmilta eikä esimerkiksi koulusta tai harrastuksista.
 – Rokottamattomuus ei ole ainoa syy, vaikka onkin keskeinen syy. Maskien käyttöä on vähennetty ja rajoituksia on purettu, sanoo Paalanne.
 Paalanteen oma mielipide on se, että ratkaisu olisi alle 12-vuotiaiden rokottaminen sekä rokotuskattavuuden parantaminen vanhemmissa ikäryhmissä. Tällä hetkellä Suomessa rokotetaan koronavirusta vastaan vain 12 vuotta täyttäneitä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 24.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Asiantuntija kertoo viisi syytä, miksi koronatartuntojen määrä nousee juuri nyt
 Pääkaupunkiseudulla palataan tiukkaan maskisuositukseen, myös laaja etätyösuositus voimaan
 Pirkanmaalla koronan ilmaantuvuus epidemian korkeimmalla tasolla, maskisuositus palasi taas kouluihin ja työpaikoille – Yle seurasi suorana
 Varsinais-Suomeen taas laaja etätyösuositus – koronatilanne huononee viikko viikolta
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta

Lasten ja nuorten koronatartunnat ovat lähteneet jyrkkään kasvuun – infektiolääkäri varoittaa huolestuttavasta suunnasta nuorten oireissa


Summary: Yhtiö varautuu toimimaan väliaikaisesti ilman työehtosopimuksia. Nykyinen sopimus Paperiliiton kanssa päättyy vuodenvaihteessa

Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää lakolla 1. tammikuuta lähtien niissä yksiköissä, joissa ei ole työehtosopimuksia, kertoo  Demokraatti . Paperiliitolla on hallituksen kokous joulukuussa, jossa tehdään päätökset mahdollisista työtaistelutoimista.
 Demokraatin haastattelema Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  arvioi, että valtakunnansovittelija kutsuu pian tämän jälkeen UPM:n ja Paperiliiton sovittelemaan sopimuskiistaa.
 Vanhala sanoo, että UPM:n kannattaisi panostaa nyt neuvotteluihin eikä työehtojen pohtimiseen vuodenvaihteen jälkeen.
 UPM kertoi aiemmin tänään varautuvansa järjestämään työehdot työlainsäädännön, yhtiön käytäntöjen ja henkilökohtaisten työsopimusten mukaan väliaikaisesti ilman työehtosopimuksia, kunnes sopimukset Paperiliiton kanssa syntyvät.
 Yhtiön mukaan se tavoittelee yhä liiketoimintakohtaisia sopimuksia Paperiliiton kanssa. Tällä hetkellä voimassa oleva sopimus UPM:n ja Paperiliiton välillä päättyy vuodenvaihteessa.
 UPM painottaa, että sen on varauduttava myös tilanteeseen, jossa voimassa olevaa sopimusta ei enää ole. Yhtiö kertoo, ettei nykyisellä sopimuksella ole jälkivaikutusta sopimusosapuolten vaihtuessa.
 Ilmoitukset työntekijöille on aloitettu
 UPM:n mukaan liiketoimintakohtaisia sopimuksia tarvitaan, koska eri liiketoimintojen tuotteet, markkinat ja toimintaympäristö poikkeavat merkittävästi toisistaan.
 Yhtiö kertoo ryhtyneensä tällä viikolla ilmoittamaan työntekijöille vuodenvaihteen jälkeen sovellettavista työehdoista niissä liiketoiminnoissa, joissa Paperiliitto on sopimuskumppanina.
 UPM:llä on viisi liiketoiminta-aluetta, joissa Paperiliitto on nykyisin sopimuskumppanina.
 Työnantajajärjestö Metsäteollisuus ilmoitti viime vuoden syksyllä jäävänsä pois työehtosopimustoiminnasta, minkä takia alan työehtosopimukset neuvotellaan yritysten ja henkilöstön välillä.
 Toinen iso metsäyhtiö Stora Enso solmi aiemmin syksyllä Paperiliiton kanssa yrityskohtaisen työehtosopimuksen, joka on voimassa tammikuun alusta vuoden 2024 kevääseen.

Demokraatti: Paperiliitto uhkaa UPM:ää lakolla tammikuun alusta lähtien


Summary: Ortodoksien piispainkokous asetti vain yhden ehdokkaan apulaispiispan vaaliin, Valamoa johtavan arkkimandriitta Sergein. Kirkolliskokous ehdotti vaaliin myös toista ehdokasta.

Valamon luostarin johtaja Heinävedellä vaihtunee, koska luostaria yli 20 vuotta johtanut  Sergei on ainoa ehdokas  apulaispiispaksi.
 Ortodoksien kirkolliskokousedustajat esittivät tiistaina ehdokkaiksi  arkkimandriitta Sergei tä ja  pappismunkki Damaskinos ta.
 Sen jälkeen arkkipiispa Leon, metropoliitta Arsenin ja metropoliitta Elian muodostama piispainkokous keskusteli kirkolliskokouksen ehdokkaista.
 Piispainkokouksen ratkaisu oli, että vaalissa on ehdolla ainoastaan Valamon luostaria johtava arkkimandriitta Sergei. Hän on siviilinimeltään  Yrjö Rajapolvi  ja lähtöisin Liperin Viinijärveltä.
 Sergei tuli Valamon luostariin 25-vuotiaana vuonna 1990. Munkiksi hänet vihittiin kaksi vuotta myöhemmin ja papiksi 1995. Luostarin johtajaksi Sergei valittiin 1997.
 Apulaispiispan vaali toimitetaan Valamon luostarin pääkirkossa suljettuna lippuäänestyksenä torstaina. Äänioikeutettuja vaalissa ovat kirkolliskokouksen jäsenet.

Valamon luostarin johtaja ainoa ehdokas apulaispiispaksi


Summary: Brittiläinen Mirror-lehti on julkaissut ihmettelevän artikkelin kolmelta pohjalaiselta turkistilalta. Lehti kuvailee eläinten oloja järkyttäviksi. Fifurin mukaan kuvat eivät kerro mitään eläintenpidon kokonaisuudesta.

Brittiläisen Mirror -lehden  artikkeli  koskee kolmea pohjalaista kettutarhaa. Kuvat ketuista on otettu tarhaajien tietämättä.
 Lokakuussa otetuissa kuvissa on muun muassa silmä- ja jalkaoireista kärsiviä tuotantoeläimiä.
 Lehden yhteistyökumppanina Suomessa on ollut Oikeutta eläimille -järjestö. Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Iltasanomat .
 Fifurin eli Suomen Turkiseläinten Kasvattajien Liiton viestintäjohtaja  Olli-Pekka Nissinen  kertoo, että käynnistä saatiin ilmoitus viikko sitten. Sen jälkeen Fifurin eläinlääkäri on käynyt tiloilla tarkastamassa eläimet ja olosuhteet.
 – Yleisesti ottaen kyseisten tilojen eläimet on hoidettu hyvin, Nissinen sanoo.
 Nissisen mukaan kuvat yksittäisistä eläimistä antavat täysin väärän kuvan kokonaisuudesta. Juuri nyt tarhoilla eletään vaihetta, jolloin eläinten määrä on suurimmillaan.
 – Näillä tarhoilla on viitisen tuhatta tuotantoeläintä, ja nyt on kuvattu joitakin yksittäisiä eläimiä, joilla saattaa olla joitakin sairauden oireita näkyvissä. Ne kuvat eivät kerro mitään eläintenpidon kokonaisuudesta.
 Nissinen on harmissaan, että laillisen elinkeinon kimppuun hyökätään toistuvasti.
 – Se on hyvin turhauttavaa.
 Ilmoitettu eteenpäin
 Oikeutta eläimille -järjestön kampanja- ja viestintävastaava  Kristo Muurimaan  mukaan kuvilla halutaan osoittaa, että eläintenpidon ongelmat suomalaisilla tarhoilla jatkuvat.
 Siksi kuvaukset tehtiin tarhoilla, joiden olosuhteista on tietoa jo ennestään.
 – Yhdelläkin näistä nyt kohteena olleista tiloista on käyty kuvaamassa seitsemän kertaa vuoden 2017 jälkeen ja edelleen siellä on jättimäiseksi kasvatettuja naaleja, joilla on silmätulehduksia ja vääntyneitä jalkoja.
 Muurimaan mukaan tiloista on tehty rikosilmoitus ja havainnoista on ilmoitettu myös läänineläinlääkärille.
 Aiheesta voi keskustella 24. marraskuuta kello 23 asti.

Pohjalaisilta turkistarhoilta levisi taas salakuvia maailmalle


Summary: Asunnon rakenteiden tiivistäminen ja korjaustoimet eivät riittäneet estämään savuhaittaa. Korkeimman hallinto-oikeuden päätös on ennakkotapaus, joka toimii suuntaviivana muille vastaaville oikeusjutuille.

Korkein hallinto-oikeus linjasi tänään julkaisemassaan vuosikirjapäätöksessä, että taloyhtiön vaatimus tupakointikiellosta asuntoon oli laillinen.
 Kyse on KHO:n vuosikirjapäätöksestä, eli niin sanotusta ennakkotapauksesta, joka toimii suuntaviivana jatkossa vastaaville tapauksille.
 Tuusulalainen asunto-osakeyhtiö oli hakenut vuonna 2019 kunnan terveydensuojeluviranomaiselta tupakointikiellon taloyhtiön kaikkien huoneistojen parvekkeille ja yhteen asuntoon, josta oli kantautunut pitkään tupakansavua naapurihuoneistoihin.
 Taloyhtiön mukaan savuhaitta oli jatkunut talossa yli 10 vuotta ja sen aiheutti kyseisen asunnon asukkaan tupakointi.
 Vuonna 2017 taloyhtiö oli pyrkinyt estämään savuhaittaa korajuttamalla asunnon rakenteita omaan piikkiinsä. Rakenteita purettiin ja tiivistettiin uudelleen muun muassa keittiössä, eteisessä ja kylpyhuoneessa, jotta savua ei kulkeutuisi naapuriasuntoihin. Naapuriasunnoista alkoi kuitenkin tulla taas valituksia savuhaitasta vuonna 2019.
 Taloyhtiöoli selvittänyt haittaa talossa merkkiainekokeilla, joissa oli havaittu savun kulkeutuvan asunnosta toiseen.
 Asukasta oli taloyhtiön mukaan myös ohjeistettu polttamaan liesituulettimen alla ja pitämään ovia ja ikkunoita kiinni sauhutellessaan, mutta taloyhtiön mukaan ohjeet jäivät noudattamatta. Niinpä taloyhtiö haki tupakointikieltoa.
 Ensin on yritettävä estää haittaa
 Tupakoiva asukas valitti kiellosta ensin hallinto-oikeuteen, joka hylkäsi valituksen. Asukas sai valitusluvan vielä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Myös KHO katsoi päätöksessään, että taloyhtiön pyytämä tupakointikielto on laillinen.
 KHO:n näkemys oli, että tupakansavu on terveyshaitta ja kiellon tarkoituksena on suojata muita asukkaita toistuvalta altistumiselta tupakansavulle omissa kodeissaan.
 Asukas oli vedonnut valituksessaan terveydentilaansa, jonka vuoksi hänen oli hissittömässä talossa hankala siirtyä ulos tupakointipaikalle. KHO:n vaakakupissa painoi kuitenkin enemmän naapureille koituva terveyshaitta.
 – Se, että määräyksen noudattaminen oli tupakoitsijalle hänen terveyteensä liittyvistä syistä johtuen mahdollisesti vaikeaa tai hankalaa, ei oikeuttanut altistamaan muita asukkaita tupakansavulle,  KHO:n päätöksessä lukee .
 Tupakkalain mukaan  tupakointikielto voidaan määrätä tiloihin, joista kulkee rakenteiden tai muiden olosuhteiden vuoksi tupakansavua toiselle parvekkeelle, huoneiston sisätiloihin tai huoneistoon kuuluvan pihan oleskelutilaan muutoin kuin poikkeuksellisesti. Kyseessä tulee olla toistuva haitta.
 Kielto saadaan kuitenkin määrätä vain, jos savun kulkeutumista ei ole pystytty estämään rakenteiden kohtuullisella korjaamisella tai muuttamisella. Asukkaalle on annettava myös ensin mahdollisuus ehkäistä savuhaittaa omilla toimenpiteillään.
 KHO:n mukaan nämä edellytykset täyttyivät tuusulalaisen taloyhtiön tapauksessa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Haittaverojen korotusautomaatti yskähtelee: tupakkaveron korotuksilla on paikattu tupakoinnin vähenemistä, ja pian yksi aski voi maksaa 10 euroa
 Päivittäinen tupakointi väheni – nuuskaaminen yleistyi

KHO: Taloyhtiö sai kieltää asunnossa tupakoinnin, kun remontti ei riittänyt estämään savuhaittaa