Summary: Yötyön ja vuorotyön kuormitus tunnetaan. Nyt sitä on tutkittu päivystyksiä tekevillä lääkäreillä.

Teho-osastolla työskentelevä erikoislääkäri  Pirkka Pekkarinen  tietää, millaista on väsyneen arki. Pekkarisen työhön kuuluu päivystäminen HUS:n Meilahden sairaalassa teho-osastolla. Siis esimerkiksi koronapotilaiden pitäminen hengissä.
 – Päivystäminen tarkoittaa sitä, että erikoissairaanhoito on auki ympäri vuorokauden, vuoden jokaisena päivänä. Meillä on päivystyspisteitä ja yksi lääkäri on niissä vuorokauden kaikkina aikoina, Pekkarinen sanoo.
 Pekkarinen vetää päivätyönsä päälle viisi 18 tuntista vuoroa kuukaudessa, iltapäivästä aamuun. Koronapandemian alussa tehtiin jopa ylimääräisiä päivystyksiä.
 – Nyt päivystyksiä tehdään normaali määrä, mutta työn kuormittavuus on eri tasolla kuin ennen pandemiaa, hän sanoo.
 Pekkarinen kuvailee, että päivystämisestä tulee jonkinlainen taustaväsymys, joka rasittaa arkea.
 – Sen huomaa vasta, kun tulee pidempi vuosiloma. Vasta jossain viikon kohdalla huomaa, että minähän olen ihan hauska tyyppi ja joskus jopa virkeä, Pekkarinen sanoo.
 Myös Pekkarisen vaimo on lääkäri, joka tekee päivystystyötä.
 Pekkarinen sanoo, että väsymyksen tuoma stressinsietokyvyn lasku näkyy arjessa lasten kanssa.
 – Kasvatuksessa vaaditaan pitkää pinnaa, mutta kun on oikein väsynyt, se pinna kyllä lyhenee.
 Hän sanoo laskevansa päiviä, joina molemmat vanhemmat ovat virkeitä. Niitä ei ole paljon.
 Pekkarinen on päässyt suunnittelemaan Meilahden sairaalassa päivystysvuoroja.
 Yötyö saattaa viedä sairaslomalle
 Pitkiä päivystyksiä usein tekevät lääkärit ovat paljon sairaslomilla, käy ilmi tuoreesta tutkimuksesta.
 Työterveyslaitos tutki ensi kertaa toteutuneita työvuoroja. Aiemmin työajoista on tehty kyselytutkimuksia, nyt tutkittiin toteutuneita työaikoja. Tämän vuoksi tutkimus on aiempaa tarkempi.
 Tulokset tukevat aiempaa tietoa: pitkät työvuorot kuormittavat ja yötyöt altistavat sairauksille, väsymykselle ja unettomuudelle.
 Toisin sanoen lyhyiden sairauspoissaolojen riski kasvaa, kun sairaalalääkäri päivysti usein tai lyhyitä vuorovälejä oli useita.
 – Käytännössä lyhyiden sairauspoissaolojen riski oli sitä suurempi, mitä useampi lyhyt vuoroväli lääkärillä oli, sanoo erikoistutkija  Kati Karhula .
 Lääkärin sukupuoli tai ikä ei vaikuttanut tuloksiin.
 – Lääkäreiden toteutuneita työaikoja kerättiin rekisteritietona nyt ensimmäistä kertaa. Osin samansuuntaisia tietoja on saatu aiemmissa kyselytutkimuksissa. Päivystykset myös keskittyvät tietyille erikoisaloille, Karhula sanoo.
 Tutkimuksen perusteella sairaalalääkärit tekevät todella pitkiä työviikkoja.
 – Yötyötä sisältävää vuorotyötä on tutkittu paljon ja se on yhdistetty moniin kroonisiin sairauksiin, sekä uneen ja palautumiseen liittyviin haasteisiin. Tässä tutkimuksessa meillä oli kohteena lyhyet sairaspoissaolot. Niistä havaittiin, että jos oli useita päivystysvuoroja, pitkiä päivystysrupeamia tai paljon lyhyitä vuorovälejä, sairauspoissaolojen riski kasvoi, Karhula sanoo.
 Esimerkiksi univaje ja kuormittuneisuus vaikuttavat infektioalttiuteen. Infektiot lisäävät lyhyitä sairauspoissaoloja.
 Tutkimuksessa tarkasteltiin 12 sairaanhoitopiirin sairaalalääkäreiden toteutuneita työtunteja ja työaikatrendejä vuosina 2014–2018, ja selvitettiin työajan ja päivystystyön yhteyttä lyhyisiin (1–3 päivän) sairauspoissaoloihin.
 Etenkin nuoret lääkärit tekevät paljon päivystystä
 – Pienten lasten vanhemmat tietävät, millaista on mennä töihin seuraavana päivänä, jos on joutunut heräämään monta kertaa yössä. Tai omaishoitaja. Tottakai silloin on väsynyt, jos tekee pitkiä vuoroja, eikä ole saanut yhtään levätä, sanoo HUS:n luottamusmies, lääkäri  Kirsi Laasila .
 – Päivystäminen on tietysti rankkaa, se on lisäksi lääkäreillä virkavelvollisuus, josta ei voi kieltäytyä, Laasila muistuttaa.
 Laasila sanoo, että päivystykset kasautuvat usein uran alkuun, nuorehkoille lääkäreille, sekä erikoislääkäreille.
 – Se on aina ylityötä, joka menee työajan päälle.
 Aiemmin päivystykset olivat vielä rankempia. Uusi, vuonna 2020 voimaan tullut työaikalaki paransi lääkärien asemaa.
 Toisaalta taas päivystyksiä on keskitetty tiettyihin sairaaloihin ja sitä kautta ne ovat muuttuneet raskaammiksi, Laasila muistuttaa. Isoissa päivystyspisteissä ei juuri lepoa saa.
 – On Ilman muuta selvää, että väsyneenä tapaturmariski lisääntyy ja myös sairastumisriski, Laasila sanoo.
 Laasila toivoo, että vuoroissa olisi riittävästi aikaa toipumiseen ja palautumiseen.
 – Se mitä toivomme on, että työnantaja useammin kysyisi meiltä työntekijöiltä niitä ideoita, miten sitä työtä voisi järjestää.
 Tutkimuksen perusteella tehtiin suositukset
 Sekä Kirsi Laasila että Pirkka Pekkarinen toteavat, että työntekijöiden itsensä kuuleminen on tärkeää.
 Pirkka Pekkarinen on ollut mukana suunnittelemassa HYKS anestesiologian ja tehohoidon alalle päivystyksen järjestämisen kokeilumallia, jossa palautumiseen on kiinnitetty erityistä huomioita.
 Samaa toteavat suositukset, jotka Työterveyslaitos loi tutkimuksen perusteella päivystysaikoihin.
 Ne ovat tässä:
 Vältetään hyvin pitkiä eli yli 48 tunnin työviikkoja. Minimoidaan pitkien päivystysvuorojen määrä. Tavoitellaan kohtuullista yötyön määrää. Ei tehdä toistuvasti lyhyitä eli alle 11 tunnin vuorovälejä. Mahdollistetaan kolmen tunnin yhtäjaksoinen lepojakso pitkissä päivystysvuoroissa. Parannetaan lääkäreiden mahdollisuuksia vaikuttaa omiin päivystystyöaikoihin.
 Voit keskustella aiheesta 28.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Jo kolme ilta- tai yövuoroa kuussa voi johtaa jatkuvaan väsymykseen vapaallakin – joka viides vuorotyötä tekevä kärsii työn aiheuttamasta unihäiriöstä
 Yötyön terveyshaitat riippuvat vuorojen säännöllisyydestä ja vuorokausirytmistä – tutkija: Eniten akuutteja haittoja "voimakkaasti aamutyyppisille"
 Yllättävä tulos: Työn tekeminen vapaa-ajalla voikin auttaa jaksamaan, kertoo tuore tutkimus
 Joka kolmas työntekijä kokee, ettei ehdi tehdä työtään riittävän hyvin – Sairaanhoitaja: ”Viidessä minuutissa ei ehdi kysyä kuulumisia"

Vuorotyön haittoja tutkittiin aiempaa tarkemmin ja paljastui hälyttäviä tietoja – vuorotyötä tekevä lääkäri kertoo jatkuvasta taustaväsymyksestä


Summary: Neuvostoliiton hajoamisesta tulee joulukuussa 30 vuotta. Neuvostoliitto oli olemassa vain 70 vuotta, mutta sen perintö elää yhä. Mutta millainen oikeastaan oli tuo historiassa ainutlaatuinen maa, josta tuli julma tragedia?

Jutun kuvat ja videot voivat järkyttää.
 Ideologia ja imperiumi. Neuvostoliitto oli valtava monikansallinen imperiumi, mutta myös ainutlaatuinen kokeilu, jossa teoria oli usein tärkeämpi kuin käytäntö. Propagandasta ja valheesta tuli alusta asti olennainen osa järjestelmää.
 Nykyhistorioitsijat syyttävät usein valtion perustajaa  V.I. Leniniä  siitä, että utopiasta tuli alusta asti tragedia. Lenin oli fanaatikko, jonka ajattelussa ei ollut sijaa sovittelulle. Lenin loi opin, joka oikeutti ideologisesti armottoman väkivallan ja luokkasodan.
 ”Hirtettävä (ehdottomasti hirtettävä, jotta kansa näkisi) vähintään tuhat pahinta kulakkia ja pohattaa. Otettava heiltä kaikki vilja. Toimittava niin, että satojen virstojen säteellä kansa näkisi ja vapisisi. (Lenin 1918)”
 Venäjä oli oikeastaan kummallinen paikka marxilaiselle kommunismille. Se oli takapajuinen maa, jossa oli hyvin vähän teollisuutta ja modernia kapitalismia.
 Maa, joka surmasi miljoonia omia kansalaisiaan
 Josif Stalinin  aikana toteutettiin valtavia teollisia ponnistuksia, mutta hinta oli hirveä.
 Maatalouden pakkokollektivisoinnissa, Ukrainassa synnytetystä nälänhädässä ja Stalinin 1930-luvun vainoissa Neuvostoliitto surmasi miljoonia omia kansalaisiaan.
 Vielä useammat viettivät vuosia vankileireissä.
 “Nainen jolla oli pieni tyttö pidätettiin. Hän ehti huutaa ystävättärelleen: ’Jos en palaa, ota tyttöni luoksesi.’ Ja toinen otti lapsen omakseen. Tyttö alkoi kutsua häntä äidiksi, Anja-äidiksi. Oikea äiti palasi seitsemäntoista vuoden kuluttua. Hän suuteli ystävättärensä jalkoja ja käsiä. Sadut yleensä loppuva tähän, mutta todellisessa elämässä jutulla oli toinen loppu.”
 Kirjailija ja toimittaja  Svetlana Aleksijevitšin  kasvoi Neuvostoliitossa. Hän voitti kirjallisuuden Nobel-palkinnon vuonna 2015.
 Aleksijevitš julkaisi vuonna 2013 haastattelukirjan  Neuvostoihmisen loppu.  Kaikki tämän jutun lainaukset ovat tuosta kirjasta, tavallisten neuvostokansalaisten muistoja.
 ”Gorbatsovin aikaan, kun arkistot avattiin, entiseltä leiriläiseltä kysyttiin, haluatteko nähdä oman juttunne? -Haluan. Hän otti oman kansionsa. Päällimmäisenä oli ilmianto, tuttua käsialaa. Sen oli kirjoittanut naapuri ’Anja-äiti’. Voitteko käsittää? Ei sekään nainen voinut. Kotiin tultuaan hän hirttäytyi.”
 ”Kuusi vuotta leiriä maanpetoksesta. Meidän isä. Siellä he rakensivat rautatietä ikiroudan maille. Hän kuljetti leirissä vainajia. Päivän aikana kertyi kymmenen – viisitoista ruumista. Mutta meillä kotona riippui hyvin pitkään iso Stalinin kuva. Isä ei kantanut kaunaa, hän katsoi, että aika oli sellainen. Rakennettiin vahvaa maata. Ja Hitler voitettiin. ”
 Toisen maailmansodan suurin teurastus
 Toinen maailmansota eli ”suuri isänmaallinen sota”, kuten sitä Neuvostoliitossa kutsuttiin, oli maan historian ylpein saavutus, sankaritarina, jolla saattoi oikeuttaa kaiken sen jälkeen tapahtuneen.
 Saksan  Adolf Hitlerin  ja Neuvostoliiton Stalinin välisestä itärintaman sodasta tuli toisen maailmansodan valtavin ja verisin kamppailu. Hollywood elokuvista voi saada sen käsityksen, että natsit taistelivat lähinnä amerikkalaisia vastaan, mutta todellisuudessa ylivoimaisesti suurin osa Saksan kaatuneista kuoli itärintamalla.
 Neuvostoliitto taas menetti sodassa yli 20 miljoonaa ihmistä.
 Suuri isänmaallinen sota oli neuvostoihmisille niin järisyttävän suuri uhraus ja niin vaikuttava voitto, että sillä oli helppo perustella myöhemmin kaikki muu Neuvostoliitossa. Mikään inhimillinen uhraus ei tuntunut sen jälkeen mahdottomalta.
 Kylmän sodan supervalta
 Sodan jälkeen Stalin onnistui pystyttämään kommunistihallinnon lähes kaikkiin niihin Euroopan maihin, joihin puna-armeija oli edennyt.
 Rautaesirippu laskeutui Euroopan ylle. Iso osa perinteistä keskistä Eurooppa kuuluikin yhtäkkiä ”itäblokkiin”, kommunistimaiden yhteisöön ja Neuvostoliiton turvallisuusvyöhykkeeseen.
 Kylmä sota oli enemmän kuin suurvaltakamppailu, se oli kahden kilpailevan järjestelmän, kommunistisen suunnitelmatalouden ja markkinatalouden välinen ideologinen taistelu. Neuvostoliitto pärjäsi varustelukilpailussa hämmästyttävän hyvin, vaikka sen talous oli koko ajan paljon pienempi kuin sen kilpailijan Yhdysvaltojen.
 Kukaan kylmän sodan aikana elänyt ei unohda ydinsodan pelkoa. Se oli kuin ilmastokatastrofin uhka nykynuorisolle. Ei koko ajan mielessä, mutta jotenkin silti aina läsnä.
 Uusi johtaja  Nikita Hruštšov  tuomitsi vuonna 1956 kommunistipuolueen puoluekokouksessa pitämässään salaisessa puheessa Stalinin hirmuteot. Silti kommunismista Hruštšovilla ei ollut aikomustakaan luopua.
 Neuvostoliitto oli valtava monikansallinen maa. Johdon ajattelussa imperiumin turvallisuuspolitiikka ja usko ideologiaan sekoittuivat.
 Kun sen liittolaismaissa yritettiin kokeilla vapaampaa sosialismia, neuvostojohto teki selväksi, ettei se hyväksynyt imperiuminsa horjuttamista. Unkarin kansannousu vuonna 1956 ja Prahan kevät 1968 kukistettiin panssarein.
 Lennä Juri Gagarin
 Ainakin yhdessä asiassa Neuvostoliiton paikka historiassa on taattu varmasti vuosisatojen päähän. Se lähetti ensimmäisen ihmisen avaruuteen.
 Ensimmäinen satelliitti Sputnik, vuonna 1957 ja  Juri Gagarinin  kierros maapallon ympäri vuonna 1961 olivat lännelle shokki. Neuvostoliitto näytti kykenevän kilpailemaan myös teknologisesti.
 Iso osa kansasta uskoi kaikesta huolimatta sosialistiseen järjestelmään.
 Neuvostoliitossa tuloerot olivat hyvin pienet. Mutta etuoikeuksia ei saanut rahalla vaan esimerkiksi hyvällä asemalla kommunistipuolueessa.
 ”Minä rakastan sanaa ”toveri”, enkä koskaan lakkaa rakastamasta. Neuvostoihminen oli hyvä ihminen, hän saattoi matkustaa Uralin taakse, erämaahan – aatteen vuoksi, ei dollarien. Stalingradin taistelu, avaruuslento – kaikkeen hän pystyi.”
 Todellisuuden neuvostoihminen seisoi jonossa
 Silti kuilu todellisuuden ja propagandan välillä oli valtava. Kaikesta oli välillä pulaa, kaupoissa syntyi loputtomia jonoja.
 Neuvostoliitto oli kuin ikuinen sotatalous, ihmiset oppivat hankkimaan tavaroita tuttavan kauppaa ja trokaamalla.
 Omassa kodissa ja keittiössä alkoi toinen, henkilökohtainen maailma.
 ”Kiitos Hrustsovin! Hänen aikanaan päästiin yhteisasunnoista, saatiin omat keittiöt, missä saattoi haukkua hallitusta ja ennen kaikkea ei tarvinnut pelätä, sillä kaikki keittiössä olivat omia."
 1960-luvulla elintasoero Länsi-Eurooppaan alkoi kasvaa. Kommunistinen suunnitelmatalous ei kyennyt vastaamaan lännen vauhtiin.
 Neuvostojohdossa tiedostettiin kyllä, että maassa tarvittiin suuria talousuudistuksia, mutta puoluekoneisto ei kyennyt tekemään muutoksia, jotka olisivat syöneet sen omaa valta-asemaa.
 Gorbatšov avaa portit
 Punaisella torilla vanhat herrat vaihtuivat, mutta pysähtyneisyys jatkui. Vasta  Mihail Gorbatšovin  nousu valtaan 1985 aloitti uuden aikakauden, jolloin Neuvostoliitto aidosti yritti uudistua.
 Gorbatšov uskoi neuvostojärjestelmän olevan korjattavissa, hän sanoi haluavansa palata leniniläisille juurille. Talousuudistuksista eli perestroikasta ja glasnostista eli vapaudesta tuli uusia iskusanoja, jotka opittiin tuntemaan lännessäkin.
 Neuvostoliitossa glasnost aloitti kiihkeän uuden vaiheen, neuvostokansalainen yhtäkkiä väitteli, joskus jopa keittiön ulkopuolella.
 Mutta pula kaikesta paheni entisestään. Samalla kansallisuuskysymykset eri puolilla imperiumia nousivat pintaan.
 Ryövärien vallankumous
 Elokuussa 1991 Neuvostoliiton vanha kaarti yritti vielä kerran kaapata vallan, mutta menetti pelin heti kättelyssä.
 Venäjän johtaja  Boris Jeltsin  nousi tärkeämmäksi kuin Neuvostoliiton Gorbatšov, joka huomasi olevansa johtaja ilman valtiota.
 Kun Neuvostoliitto romahti, se myös sananmukaisesti hajosi, viiteentoista eri valtioon.
 Seurasi kaoottinen ja ruma 1990-luku, jolloin toiset rikastuivat suunnattomasti ja toiset pettyivät katkerasti.
 ” Haluttiin vapautta, mutta mitä saatiin? Jeltsiniläinen ryövärien vallankumous.”
 Miten maa, jossa lähes kaikki on yli puoli vuosisataa ollut yhteiskunnan omistuksessa muutetaan markkinataloudeksi?
 Arvomaailma muuttui yhdessä yössä kommunismin ihanteista rahan ansaitsemisen tavoitteluksi.
 Miljoonat kokivat, että omalta elämäntyöltä vietiin kaikki arvo ja oikeutus.
 Kaikki tämän jutun lainaukset ovat nobelisti Svetlana Aleksijevitšin kirjasta:  Neuvostoihmisen loppu – Kun nykyhetkestä tuli second handia. (Tammi 2018, suomentanut Vappu Orlov).
 ”Me kaikki sosialismissa eläneet ihmiset olemme sekä samanlaisia että erilaisia kuin muut ihmiset – meillä on omat sanastomme, omat käsityksemme hyvästä ja pahasta, sankareista ja marttyyreista. Meillä on erityinen suhde kuolemaan.”
 Lähteet:  Jutussa on käytetty lähteenä myös mm.  Osmo Jussilan ,  Vladislav Zobokin  ja  Jegor Gaidarin  teoksia.

"Koko ikämme me uskoimme, että kerran vielä saamme elää hyvin, se oli petosta" – tällainen oli Neuvostoliitto


Summary: Rajoitukset tiukentuvat leviämisalueilla ja tuovat lisää haastetta ravintola-alalle, jota pandemia on ehtinyt runnella jo useaan otteeseen. Työntekijöille toivotaan lisää ansioturvaa äkillisissä muutostilanteissa.

Tiukentuneet ravintolarajoitukset aiheuttavat lomautuksia ja irtisanomisia lukuisissa ravintoloissa. Huomisesta tiistaista lähtien anniskelu loppuu kello 17. Anniskelu- ja aukioloaikojen rajoitukset koskevat epidemian leviämisalueita.
 Niissä yrityksissä, joissa alkoholin myynti on päätoimiala, ovet on suljettava kello 18. Ruokaravintolat voivat olla auki kello 20:een, jos asiakkailta edellytetään koronapassia. Ruokaviinejä ei pöytiin kuitenkaan enää tuoda kello 17 jälkeen. Nyt voimaan tulevat rajoitukset ovat voimassa 20. tammikuuta saakka.
 Esimerkiksi Lapissa, jossa matkailukausi on kuumimmillaan, monet ravintolat joutuvat pistämään ovet säppiin ja miettimään vaihtoehtoja myös ruokailujen järjestämiseksi.
 Lue lisää:   Lapin matkailuväellä suuri huoli – näkeekö turisti nälkää, kun ravintolarajoitukset iskevät
 Rovaniemellä kahta anniskeluravintolaa, Grandea ja Iloista Ilvestä, pyörittävä  Jaakko Puolakka  sulkee ravintolansa ja lomauttaa seitsemän työntekijää.
 – Ei hymyilytä yhtään. Koronapassi mahdollisti kuitenkin ravintoloiden pitämisen auki, vaikka myynti laskikin tuolloin normaalista noin 30–40 pinnaa. Ainahan ravintoloitsijoita on jostain syytetty, nyt se on koronan levittäminen, sanoo 30 vuotta ravintola-alalla ollut Puolakka.
 Lapin tunturikeskuksissa on menossa vielä joulunajan vilske ja juuri uuden vuoden sesonki juuri alkamassa. Vuokrafirmojen välittämiä keikkatyöläisiä on paljon.
 – Kyllähän tämä tilanne huolestuttaa eikä ihan vähänkään. Lomautuksia ja irtisanomisia tulee täälläkin heti arviolta useita kymmeniä, myöhemmin vielä enemmän, sanoo Levillä työskentelevä  Jani Mantere,  joka on myös PAMin hotelli- ja ravintola-alan ammattiosaston puheenjohtaja Tunturi-Lapissa.
 Alan vetovoima huolettaa
 Lappilaisravintoloissa on jo pitkään ollut huolena vaikeutuva ravintola-alan työntekijäpula. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2019 majoitus- ja ravitsemustoiminta työllisti Lapissa noin 4000 ihmistä, nyt määrä on PAMin arvion mukaan noin 3500.
 – Todella ikävää, kun ajattelee kuinka hankalaa rekrytointi on muutenkin ollut tänä talvena. Monille nuorille työntekijöille ei ole myöskään ehtinyt kertyä ansiosidonnaisen päivärahan saamiseen vaadittavaa työssäoloa, Jani Mantere harmittelee.
 Torniossa toimivan Park Hotelin johtaja  Heidi Ylläsjärvi  kertoo, että hotelliin on toistaiseksi tulossa lähipäivinä muutamia ulkomaalaisryhmiä, joiden saapuminen kuitenkin varmistuu lopulta hyvinkin viime tingassa.
 – Ravintola pidetään auki iltakahdeksaan, toki take away -ruokaakin saa halutessaan. Henkilökunnan lomautuksesta ei ole toistaiseksi tehty päätöstä, mutta se voi olla todennäköistä.
 MaRa kantelee rajoituksisista, myös työntekijöiden ansioturva puhuttaa
 Kiivaan loma- ja matkailusesongin keskellä aukiolo- ja anniskelurajoitusten ulottamista ruokaravintoloihin on pidetty alalla kohtuuttomana.
 Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry kertoi maanantaina aikovansa kannella ruokaravintoloita koskevista rajoituksista, koska valtioneuvosto ei ole yhdistyksen mielestä esittänyt niille riittäviä perusteita.
 – Valtioneuvosto on sivuuttanut THL:n lausumat ruokaravintoloiden vähäriskisyydestä. Ruokaravintoloita koskevat rajoitukset aiheuttavat suuret myyntitulojen menetykset ravintoloille sekä toimeentulon vaikeutumisen yrittäjille, työntekijöille ja heidän perheilleen, toteaa MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi.
 Palvelualojen ammattiliitto PAMissa on kannettu huolta ravintolatyöntekijöiden toimeentulosta pandemian aikana.
 – Olemme peräänkuuluttaneet muun muassa sitä, että ansiopäivärahan viiden päivän omavastuuaika tulisi nyt pikaisesti poistaa ja työttömyysturvan tasoa nostaa nykyisestä, sanoo PAMin Pohjois-Suomen aluepäällikkö  Mikkel Näkkäläjärvi.
 Lue myös:
 Koronapassin hyllyttäminen turhauttaa yökerhoja: "Ravintola-alaa käytettiin keppihevosena, että nuoret aikuiset saatiin rokotukseen"
 Ravintolajätti Noho Partners lomauttaa lähes koko Suomen henkilökuntansa ja aloittaa yt-neuvottelut
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  28.12. kello 23 saakka.

Jaakko Puolakka sulkee ravintoloidensa ovet ja lomauttaa työntekijät – Lapin ravintoloissa pelätään, että työvoimapula pahenee entisestään


Summary: Alennusmyynnit Seinäjoen Ideaparkissa käynnistyivät perinteiseen tapaan tapaninpäivänä. Toimitusjohtaja Petri Hälin mukaan perinteisillä alemyynneillä on edelleen merkitystä kuluttajille, vaikka joulukauppa on muuttunut paljon.

Joulukauppa on muuttanut viime vuosina muotoaan, mutta joulun perinteiset alennusmyynnit pitävät pintansa. Alekauppa alkoi monin paikoin toden teolla jälleen tapaninpäivänä.
 Sari  ja  Simo Oksanen  Muuramesta suuntasivat sukulaisvierailun yhteydessä aleostoksille Seinäjoen Ideaparkkiin tapaninpäivän jälkeisen maanantain aamuna. Ajankohta oli harkittu ja hakusessa olivat ainakin talvikengät pojalle.
 – Tultiin aikaisin, että vältyttäisiin ruuhkilta.
 Ale jo ennen joulua
 Oksaset eivät sorru kovin helposti heräteostoksiin. Korona-aika on muovannut pariskunnan kulutustottumuksia. Verkosta on ostettu entistä enemmän ja ostoksia on mietitty entistä tarkemmin.
 – En ole mikään alennusmyyntihai. Voi olla, että tämä on ainutlaatuinen keikka tälle vuodelle, toteaa Simo Oksanen.
 Sari Oksanen puolestaan on pyrkinyt hyödyntämään alennusmyyntejä jo ennen joulua.
 – Olen harrastanut aika paljon sitä, että käy ostoksilla aatonaattona ja aattonakin. Silloin tulee alennukseen jo aika paljon tavaraa ja olen käynyt ihan viimeisiä lahjojakin hankkimassa silloin.
 Toimitusjohtaja Petri Hälin mukaan Seinäjoen Ideaparkilla on takana hyvä vuosi. Korona on varjostanut kaupankäyntiä lopulta suhteellisen vähän. Tuomo Rintamaa/Yle
 Seinäjoen Ideaparkissa väkeä ei ollut ruuhkaksi asti maanantaina aamulla. Toimitusjohtaja  Petri Hälin  mukaan alekauppa käynnistyi kuitenkin tapaninpäivänä perinteisellä rytinällä.
 – Juuri tarkistin luvut, ja ne näyttävät selvää kasvua viime vuodesta, joka sekin oli jo hyvä.
 Perinteelläkin on merkitystä
 Hälin mukaan yhä edelleen perinteisellä joulun jälkeisellä alennusmyynnillä näyttää olevan suuri merkitys kuluttajille, vaikka joulukauppa onkin muuttunut viime vuosina paljon. Se ajoittuu nyt aikaisempaa pidemmälle ajanjaksolle.
 – Ennen joulukauppa käynnistyi siitä, kun veronpalautukset tulivat joulukuun alkupäivinä ihmisten tileille. Viimeisen viiden vuoden aikana Black Fridayn merkitys Suomessa on korostunut niin merkittävästi, että siitä on tullut varsinainen joulukaupan aloittaja.
 Luen myös:   Joulunjälkeiset alennusmyynnit alkavat vaikeassa tilanteessa: koronaepidemia jatkuu ja rajoitukset kiristyvät
 Koronaepidemialla on myös ollut vaikutusta kaupankäyntiin, mutta Petri Hälin mukaan käytäntöjä Seinäjoen Ideaparkissa ei tarvitse muuttaa uusien rajoitusten takia.
 Loppuvuodesta 2019 avatussa kauppakeskuksessa rajoituksiin on opittu suhtautumaan tyynesti.
 – Me olemme eläneet koronan kanssa oikeastaan koko toimintamme ajan, toteaa Häli ja uskoo, että osa kauppakeskuksen terveysturvallisuuteen liittyvistä käytännöistä on tullut jäädäkseen pysyvästi.
 Korona hillitsee
 Moni asiakas kertoo karttavansa ruuhkia koronan takia. Viesti helposti tarttuvasta virusmuunnoksesta on mennyt perille.
 Sini Kalliosaari on pysytellyt poissa ruuhkaisista kauppakeskuksista korona-aikana. Mirva Ekman / Yle
 Seinäjokelainen  Sini Kalliosaari  oli aleostoksilla esikoisensa kanssa. Kalliosaaren mukaan korona-aikana perhe on pysytellyt paljon kotona, liikkunut vastuullisesti ja tehnyt ostoksia verkossa.
 Nyt alennusmyynti houkutteli kuitenkin lähtemään paikan päälle.
 – Tällainen ekstrakäynti. Jotain tavaroita on mielessä ja ehkä käydään vaatekaupoissakin.
 Kauppakeskuksen väljyys oli Kalliosaarelle myönteinen yllätys.
 – Luulin että olisi enemmän porukkaa, mutta täällähän saa ihan rauhassa kierrellä.
 Taina Inkeri toi puhelimen huoltoon ja löysi itsensä alennusmyynnistä. Mirva Ekman  / Yle
 Taina Inkeri  Ylistarosta toi puhelimensa huoltoon ja päätyi vähän sattumalta alennusmyyntiin. Inkeri ei tavallisesti kierrä kaupoissa alennusten perässä vaan pyrkii tekemään hankinnat tarpeen mukaan.
 – Tunnin verran tässä on aikaa tutustua alennusmyynteihin. Katsotaan nyt, jos jotain heräteostoksia syntyy. Ehkä käyn vaatekaupoissa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 28.12. kello 23:een saakka.

Aleostoksille suunnattiin keskellä pandemiaa ja rajoituksia – kaupungin suurimman kauppakeskuksen väljyys yllätti Sini Kalliosaaren Seinäjoella


Summary: Porin kaupunki on päättänyt nostaa perusturvan ja varhaiskasvatuksen hälytysrahan 51 eurosta sataan euroon. Syynä on koronatilanteen aiheuttama työvoimapula.

Porin kaupunki nostaa perusturvan eli sosiaali- ja terveyspalveluiden sekä varhaiskasvatuksen työntekijöiden hälytysrahan lähes kaksinkertaiseksi. Paikallisen sopimuksen mukainen hälytysraha on 51 euroa, mutta huhtikuun loppuun asti rahaa maksetaan sata euroa.
 Hälytysrahaa maksetaan muun muassa, jos työntekijä jatkaa työvuoroaan normaalia päivää pitempään siksi, että toinen työntekijä joutuu jäämään sairauslomalle.
 Rahalla motivoidaan rokottamaan
 Perusturvan terveys- ja sairaalapalveluiden johtajan  Anna-Liisa Koiviston  mukaan tärkein syy lisän korottamiselle on kuitenkin rokotusten kiihdyttäminen.
 Hälytysrahan saa nyt myös sellainen työntekijä, joka siirtyy normaalin päivätyövuoronsa jälkeen antamaan koronarokotuksia esimerkiksi Porin nuorisotalolle. Siirrosta on voitu sopia etukäteen, joten hälytysraha ei tässä korvaa hälytyksestä aiheutuvaa suunnitelmien muutosta vaan motivoi jatkamaan työpäivää rokotusten parissa.
 Hidas rokotustahti huolettaa
 Porilla on ollut erittäin isoja vaikeuksia löytää työvoimaa muun muassa koronarokotuksiin ja koronan jäljityspuheluiden soittamiseen. Sairaustapaukset vaikeuttavat tilannetta entisestään. Pori  on kutsunut  myös eläkeläisiä töihin auttamaan rokotuksissa.
 Tavoitteena on nopeuttaa rokotustahtia.  Satakunnan sairaanhoitopiiri on ollut huolissaan  Satakunnan muuta maata hitaammasta rokotustahdista. Aluehallintovirasto  määräsi Satakuntaan viime viikolla  tiukat rajoitukset vaikeutuneen koronatilanteen takia.
 Porin perusturva rokottaa porilaisten lisäksi ulvilalaiset ja merikarvialaiset. Eilen tapaninpäivänä  Porin Puuvillan terveysasemalla  kävi rokotteen hakemassa 810 ihmistä, ja monet heistä jonottivat useita tunteja pakkasessa saadakseen piikkinsä.
 Lue tästä uusimmat koronauutiset Satakunnasta.
 Kuuntele tästä uusimmat Ylen radiouutiset Satakunnasta .
 Lue täältä uusimmat Yle Uutiset Satakunnasta .

Pori palkitsee koronarokotuksissa ahertavia: Työpäivän jälkeen rokottamaan jääville hälytysraha tuplana


Summary: Pääministeri Narendra Modin hallitus jäädytti maanantaina Äiti Teresan avustusjärjestön pankkitilit. Äärihindut ajavat uskonnollisia vähemmistöjä ahtaaseen rakoon.

Jouluperinteitään harjoittavat kristityt ovat joutuneet taas hyökkäyksen kohteiksi Intiassa.
 Tänään Länsi-Bengalin osavaltiossa jäädytettiin  Äiti Teresan  MoC-avustusjärjestön pankkitilit. Hindunationalistisen pääministerin  Narendra Modin  hallitus antoi käskyn kajota järjestön tileihin.
 Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1997 saanut roomalaiskatolinen nunna Äiti Teresa perusti avustusjärjestönsä vuonna 1950.
 – Tilien jäädytys oli julma joululahja köyhistä köyhimmille intialaisille, Kalkutan arkkihiippakunnan piispan apulainen  Dominic Gomes  sanoo.
 MoC-avustusjärjestön palveluksessa on ympäri maailmaa tuhansia nunnia. He ylläpitävät muun muassa sairaaloita, kouluja ja lastenkoteja.
 Intian keskushallitus on ollut toistaiseksi vaitonainen tilien jäädytyksestä. Vain Länsi-Bengalin osavaltio on kommentoinut asiaa.
 – Tilien jäädytyksellä ei ole mitään tekemistä järjestön kristillisyyden kanssa. Lehdistön ei pidä sekoittaa taloudellisia epäselvyyksiä ja uskonnollisia tunteita keskenään, nimettömänä pysyttelevä Länsi-Bengalin hallinnon edustaja arvioi uutistoimisto Reutersille.
 Länsi-Bengalin hallinto ei ole yksilöinyt, mistä taloudellisista epäselvyyksistä on kyse.
 Kristityt ovat pieni uskonnollinen vähemmistö Intiassa. Heitä on reilut kaksi prosenttia yli miljardista intialaisesta.  Piyal Adhikary / AOP
 Joulupukkikin vihan kohteena
 Kristityt ovat olleet pitkin Intiaa toistuvien kiusantekojen kohteina jo ennen joulua ja vallankin joulun pyhien aikana.
 Äärilaidan hinduryhmät ovat häiriköineet muun muassa kristittyjen joulumessuja. Joulukirkkoon on hyökätty useassa eri kaupungissa eri puolilla Intiaa.
 Hindujen ääriryhmät ovat häiriköineen messuja, huudelleet iskulauseitaan joulukirkkoon menijöille, Jeesus-patsaita on turmeltu ja muun muassa Varanasin kaupungissa joulupukkia esittävä nukke on poltettu.
 Varanasi on pääministeri Modin vahvaa tukialuetta.
 Modin valta aukaisi padot
 Hinduenemmistöisessä Intiassa kristityt ovat erittäin pieni vähemmistö. Äärioikeistolaiset hindunationalistit ovat pääministeri Narendra Modin valtakauden aikana toistuvasti häiriköineet sekä kristittyjä että muslimeja.
 Modi nousi valtaan vajaat kahdeksan vuotta sitten. Hindunationalistit ovat sen jälkeen uskaltautuneet hyökätä uskonnollisia vähemmistöjä vastaan.
 Hindujen ääriryhmät sanovat vastustavansa uskontojen sekoittumista. He väittävät, että kristityt ja muslimit tekevät voimakasta hindujen käännytystyötä.
 Käännytystyö on kristittyjen mukaan äärihinduryhmien keppihevonen muiden uskontojen vastaisessa taistelussa. "Pakkokäännytyksiä" vastaan suunnitellaan lakeja useissa Intian osavaltioissa.  Jagadeesh Nv / AOP
 Lailla "love jihadia" vastaan
 Äärihindujen keskuudessa leviää salaliittoteoria, jonka mukaan muslimimiehet pyrkivät järjestelmällisesti käännyttämään hindunaisia avioliiton kautta.
 Tätä "love jihad" -nimen saanutta ajatusta vastaan pyritään taistelemaan useissa osavaltoissa lakimuutoksilla, jotka estävät hindujen kääntymisen. Joissakin osavaltoissa "pakolla" käännyttäjä voi saada jopa kymmenen vuotta vankeutta.
 Uskonnollisten vähemmistöjen edustajat pelkäävät tällaisten lakimuutosten lisäävän hindunationalistien halua muuttaa vähemmistöjen elinolosuhteita entistä ankarammiksi.

Kirkonmenojen häirintää ja Jeesus-patsaan turmelua – Intian kristityt harjoittivat jouluperinteitään hindunationalismin varjossa


Summary: Kaupungin mukaan muun muassa korona ja uudet asuinalueet vaikuttivat maksujen määrään.

Tampereen kaupunki on tunnettu motivoituneista pysäköinninvalvojista. Tänä vuonna Tampereella kirjattiin huomattavasti paljon enemmän pysäköintivirhemaksuja kuin viime vuonna.
 Vuonna 2020 pysäköintivirhemaksuja kirjattiin yhteensä 46 965 kappaletta. Kaupungin tämän vuoden sakkosaldo on tähän mennessä 57 183 kappaletta, eli noin kymmenentuhatta enemmän vuoden takaiseen verrattuna.
 Syyksi sakkojen suureen määrään kaupunki epäilee muun muassa ensimmäisen koronavuoden vähentävää vaikutusta kaupunkiajoon ja edelleen parkkeerauksen tarpeeseen.
 – Sakkojen suuri määrä on ollut itsellenikin yllätys. Odotettavissa oli, että edellinen vuosi oli koronan takia hiljaisempi. Nyt kun elämä on hiljalleen alkanut elpymään, niin liikennettäkin on ollut enemmän, Tampereen kaupungin vastaava pysäköinnintarkastaja  Sami Hurinki  sanoo.
 Hän kertoo 13-henkisen pysäköinninvalvojatiimin tietoisesti pyrkineen keskittymään tiettyihin valvonnan teemoihin.
 – Tänä vuonna yksi sellainen on ollut liikenneturvallisuus. Olemme puuttuneet esimerkiksi ajoneuvoihin, jotka ovat suojatien edessä.
 Myös asukaspysäköintitunnusalueiden valvontaa on lisätty.
 – Olemme lisänneet aamu- ja iltavalvontaa, ja lisäksi päivystämme nyt myös öisin. Olemme yrittäneet löytää sellaisia katvealueita, joissa on ollut valvomattomuutta, Hurinki summaa.
 Saako pysäköinninvalvoja provisiopalkkaa?
 Kaupungilla elää sitkeä huhu pysäköinninvalvojien provisiopalkkauksesta. Hurinki tyrmää huhun todenperäisyyden ja kertoo kunnalla työskentelevien pysäköinninvalvojien olevan kuukausipalkkaisessa työsuhteessa.
 – Yksityisen pysäköinninvalvonnan puolella saattaa olla toisenlainen käytäntö. Koen positiivisena sen, ettei kaupungin puolelta ole koskaan ollut painostusta, että pysäköintivirhemaksujen määrää pitäisi kasvattaa.
 Huringin mukaan pysäköinninvalvontatyö on Tampereella erilaista kuin esimerkiksi pääkaupunkiseudulla.
 – Siellä pysäköinninvalvojat vastaavat myös ajoneuvojen siirroista esimerkiksi ratikkalinjoilta. Meillä on myöhemmin rakennettu ratikka, joka kulkee eri linjassa kuin autot. Näin ollen siirtoja on huomattavasti vähemmän kuin Helsingissä, Hurinki paljastaa.
 Tampereen kaupungin vastaava pysäköinnintarkastaja Sami Hurinki on huolissaan ikäihmisten digitaidoista. Pysäköinninvalvoja ei voi jättää sakottamatta sen takia, ettei iäkäs henkilö ole osannut käyttää pysäköintimaksuaplikaatiota oikein. Antti Eintola / Yle
 Kaupungin voimakas uudisrakentaminen aiheuttaa hankaluuksia pysäköinnin kannalta.
 Kaupungissa on paljon alueita, jotka ovat vielä rakenteilla, eikä aina ole täysin selvää, miten uusilla alueilla saa parkkeerata.
 Myös uusi tieliikennelaki aiheuttaa harmaita hiuksia parkkipaikkaa etsivälle. Tieliikennelain muutos kesällä 2020 mahdollisti ajoneuvon pysäköinnin kulkusuuntaan nähden tien vasemmalle puolelle. Uudistus on tuonut mukanaan paljon sakotuksia.
 – Kun auto pysäköidään vasemmalle kaistalle, jää herkästi huomaamatta, että auton takana kulkee suojatie. Silloin oikeanpuoleisen liikenteen periaatteen mukaisesti ajoneuvo on pysäköity suojatien eteen. Toivoisin, että ihmiset tarkastaisivat, mistä päin pysäköinnin oikeutus tulee suhteessa liikennemerkkiin, Hurinki opastaa.
 Hurinki huomauttaa laittomien kuriiri- ja jalkakäytäväpysäköintien lisääntyneen huomattavasti. Myös pysäköintipaikkojen vähenevä määrä vaikuttaa siihen, että paikkoja ei löydy enää helposti ja auto jätetään herkemmin sakkopaikalle.
 27.12. klo 18.32: Sami Huringin titteli oikaistu vastaavasta pysäköinninvalvojasta vastaavaksi pysäköinnintarkastajaksi.
 Lue lisää:
 Kaupunki aikoo nostaa pysäköintimaksuja Tampereen areenan lähistöllä – muutokset toisivat kassaan 300 000 euroa
 Pysäköintiruutu Helsingin kadulla voi kallistua yli 7 euroon tunnilta – hinnoittelua ohjaa jatkossa kysynnän ja tarjonnan laki
 Tampereen Amuriin ehkä pitkulainen pysäköintilaitos radanvarteen

Tampereella kirjoitettiin 10 000 pysäköintivirhemaksua enemmän kuin viime vuonna


Summary: Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto kertoo, että kiistaa oli sekä palkankorotusten tasosta ja tavasta.  Palkankorotuksista sovitaan pääsääntöisesti työpaikoilla.  Työnantajapuoli ilmoittaa olevansa pettynyt.

Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n väliset työehtosopimusneuvottelut ovat kariutuneet tuloksettomina. Kaikki muut asiat oli jo sovittu, mutta neuvottelut kaatuivat kiistaan rahasta.
 – Niin kauas toisistamme jäimme, että uusia neuvotteluja ei kannattanut enää sopia, sanoo Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto .
 Työnantajan tarjoukset tarkoittavat Aallon mukaan työntekijöille merkittävää ostovoiman heikennystä samaan aikaan, kun tilauskannat yrityksillä ovat täynnä.
 Aallon mukaan kiistaa oli "perälaudasta". Perälauta tarvitaan silloin, jos paikallisesti sopien ei saada riittäviä palkankorotuksia. Alalla on ollut tapana sopia palkoista pääsääntöisesti työpaikoilla, paikallisin sopimuksin.
 Teollisuusliiton hallinto kokoontuu ennen vuoden vaihdetta sopimaan jatkotoimista. Aalto ei halua ottaa kantaa siihen, onko edessä lakko. Hän sanoo kuitenkin tiedotteessa, että "moni sovittelee jo lakkoliivejä ylleen"
 Teknologiateollisuus työnantajien toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  myöntää, että tunnelmat ovat pettyneet. Hän allekirjoittaa sen, että, että umpikujaan päädyttiin nimenomaan palkankorotuksista.
 – Olemme olleet samaa mieltä Teollisuusliiton kanssa siitä, että näihin uusiinkiin työehtosopimuksiin tulee palkkaratkaisu, jossa ensisijainen vaihtoehto on paikallinen sopiminen. Mutta jos paikallisesti ei päästä yhteisymmärrykseen, toissijaisen vaihtoehdon pitää tukea paikallista sopimista. Samalla sen pitää ottaa huomioon kilpailukyky ja ostovoima.
 Teknologiateollisuuden toimiala siirtyi sopimuksettomaan tilaan joulukuun alusta. Teollisuusliitto julisti toimialalle työtaistelutoimenpiteenä ylityökiellon, joka päättyi 19. joulukuuta. Uusia työtaistelutoimia alalle ei ole vielä julistettu.
 Ruohoniemen mukaan nopea ratkaisu kiistaan on kaikkien etu.
 – Hyvä suhdannetilanne tasaantuu jo, ja yritysten luottamus tulevaan heikkenee. Ei siis pidä tieten tahtoen heikentää tilannetta työmarkkinoiden epävarmuudella, Ruohoniemi huomauttaa.
 Teknologiateollisuuden toimihenkilösopimuksista on määrä neuvotella kuluvalla viikolla tiistaina ja keskiviikkona.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 28.12. klo 23:een asti.

Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden tes-neuvottelut kariutuivat kiistaan palkoista – Teollisuusliiton Aalto: Moni sovittelee jo lakkoliivejä


Summary: Viime päivien ohjeet testiin hakeutumisesta ovat saattaneet hämmentää, koska neuvot ovat vaihdelleet. Yleinen periaate on, että kotitestin positiivinen tulos pitää vielä vahvistaa.

Ensimmäinen testiaika löytyi vasta kolmen päivän päästä, kun Helsingissä asuva  Hanna-Maria Jokinen  yritti päästä jouluviikolla testattavaksi korona-altistuksen takia.
 Ovi aukeni vähän nopeammin yksityiseltä puolelta, josta positiivinen testitulos ehti jouluaatoksi.
 – Vaikka kaksi rokotusta on taustalla, ajattelin, että kyllä nyt pitää mennä testiin, koska omikron leviää niin vauhdilla.
 Pyhinä jouluruoka maistui, eikä oireita ole pientä kurkun karheutta lukuun ottamatta ilmennyt.
 Ohjeita eristyksessä pysymisestä, esimerkiksi sen kestosta, on pitänyt etsiä itse. Luvattua puhelua lisätiedoista ei ollut vielä maanantaina kuulunut, vaikka tartunta todettiin perjantaina.
 Jokisen tavoin moni suomalainen on joulun aikaan pohtinut kotitestin tekemistä tai virallisen testin tarpeellisuutta kotitestin positiivisen tuloksen takia. Epidemian kiihtyessä tilanne on kuitenkin ollut hankala: virallisten testien ajat ovat kortilla, eikä edes kotitestejä tahdo löytyä suuren kysynnän takia.
 Ohjeet koronatestiin hakeutumisesta ovat saattaneet herättää viime päivinä hämmennystä, sillä julkisuudessa on näkynyt erilaisia tulkintoja.
 Jo viime viikolla HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen   neuvoi , ettei viralliseen testiin pitäisi automaattisesti hakeutua, vaikka on saanut positiivisen tuloksen kotona tehdystä testistä.
 Testauspaikkojen ruuhkautumisen takia Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) viilasi viime viikolla testausohjettaan. Jos samassa taloudessa asuvalla on jo todettu vahvistettu koronatartunta, uuden ohjeen mukaan positiivista kotitestiä ei tarvitse varmistaa menemällä viralliseen testiin.
 THL:n mukaan yleisenä periaatteena on kuitenkin edelleen, että kotitestin positiivinen tulos varmistetaan terveydenhuollon tekemällä testillä.
 Näin eri tilanteissa pitää toimia
 Koska ohjeet voivat hämmentää, kysyimme THL:n johtavalta asiantuntijalta  Saara Salmenlinnalta , minkälaisissa tilanteissa viralliseen testiin kannattaa mennä.
 Jos aikuisella on kuumetta ja nuhaa, kannattaako mennä testiin?
 Tässä tilanteessa kotitesti on varteenotettava vaihtoehto varsinkin, jos oireet ovat suhteellisen lieviä. Jos on vakavia oireita, pitää olla yhteydessä terveydenhuoltoon.
 Entä jos kyseessä on lapsi, jolla on kuumetta ja nuhaa?
 Kuumeen ja nuhan takia ei tarvitse mennä testiin. Kotitesti on nyt tässä tilanteessa ihan suositeltava tehdä aika herkästikin.
 Jos kotitesti näyttää lapsen tai aikuisen osalta positiivista, mitä pitää tehdä?
 Pitää käyttäytyä siten, että on saanut positiivisen koronatestituloksen eli pitää itsensä eristyksessä ja välttää kontakteja myös samassa taloudessa oleviin siinä määrin kuin se on mahdollista.
 Koronatestin varmentamista ei tällä hetkellä tarvitse tehdä terveydenhuollossa ellei tarvitse todistusta koronapassia varten tai eristyspäätöstä tartuntatautipäivärahan saamiseksi. Jos oireet pahenevat, pitää olla yhteydessä terveydenhuoltoon.
 Salmenlinnan mukaan varsinkin lievät tapaukset voidaan testata kotona, jotta näytteenottopaikat ja varsinkaan päivystykset eivät kuormitu. THL:n mukaan kotitestin tulos on luotettavampi, jos testi toistetaan useana peräkkäisenä päivänä tai muutaman päivän välein.
 Kotona pitää olla THL:n ohjeen mukaan 10 päivää siten, että laskeminen aloitetaan oireiden alkamisesta, vaikka tauti olisi todettu kotitestillä.
 Sairaanhoitopiireillä voi lisäksi olla omia ohjeitaan  THL:n linjausten  lisäksi.
 Ministeriö: Vahvistus tarvitaan monestakin syystä
 Koronan sairastaminen kotona ilman virallista vahvistusta voi aiheuttaa ongelmia tai ainakin herättää kysymyksiä, joihin ei ole vielä varmoja vastauksia.
 Esimerkiksi koronapassiin tulee merkintä sairastetusta taudista ainoastaan, jos se on varmistettu terveydenhuollossa. Sairastettu tauti vaikuttaa myös rokotusten antamiseen.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Taneli Puumalainen  rohkaisee kotitestin tekemiseen, mutta positiiviset testitulokset on hänen mukaansa hyvä edelleen vahvistaa sosiaali- ja terveydenhuollossa tehtävällä pcr- tai antigeenitestillä – monestakin eri syystä.
 Vahvistusta tarvitaan, jotta henkilö saa virallisen eristys- tai karanteenipäätöksen. Ilman sitä ei puolestaan saa tartuntatautipäivärahaa. Puumalaisen mukaan useimmat työnantajat eivät hyväksy henkilön omaa ilmoitusta eristys- tai karanteeniajan poissaolon ajaksi.
 Kotona tehty testi ei yleensä mahdollista tartuntaketjujen kartoitusta ja jäljitystä.
 Varmistettuja testituloksia tarvitaan myös Suomen epidemiatilanteen hahmottamista varten, koska kotitestien tulokset eivät päädy THL:n tartuntatautirekisteriin.
 “Jäljittämistä itsekin hyvä edesauttaa”
 Sairastaminen kotona ilman viranomaiskontaktia johtaa siis siihen, että myöskään tartunnanjäljitys ei toimi.
 THL:n Salmenlinna kehottaa pohtimaan mahdollisia altistuneita itse. Kun oireet ovat alkaneet tiettynä päivänä, kannattaa miettiä, ketä on tavannut pari päivää aikaisemmin ja varoittaa heitä.
 – Jäljitys toimii kyllä edelleen, mutta tapauksia on nyt niin paljon, että pitää priorisoida tärkeimpiä ja isoimpia altistustilanteita.
 HUS-alueella altistuneiden määrä "valtavan suuri"
 Helsingin yliopistosairaalan alueella kotitesteillä ei ole virallista roolia, koska testejä on vaikea saada ja jokaisen pitää hankkia ne itse, kertoo diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen.
 – Kotitestiä on vaikea suositella, koska se ei ole yleisesti saatavilla ja on jokaisen itse hankittavissa.
 Lähtökohtana alueella on, että testiin ei tarvitse hakeutua, jos on saanut kaksi rokotetta, oireet ovat lieviä, eikä kuulu riskiryhmään.
 – Kotitestin voi tehdä omasta mielenkiinnosta, mutta se ei sinänsä meidän ohjeistusta millään tavalla muuta.
 HUS-alueella todettiin viime viikolla virallisilla testeillä noin 10 000 todettua tartuntaa. Lehtonen arvioi, että todellinen tartuntojen määrä liikkui noin 30 000 ja 40 000 paikkeilla.
 – Kun jokaista tartuntaa kohti tulee helposti noin 20 altistunutta, on altistuneiden määrä jo valtavan suuri. On täysin selvä, että mikään järjestelmä ei pysty näitä kaikkia enää virallisesti testaamaan.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen 28. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Koronatartuntamäärissä on jonkin verran kasvua Lapissa – Länsi-Pohjassa kaksi varmistunutta omikrontapausta
 Aluehallintovirasto joutui puuttumaan kahden pirkanmaalaisen yrityksen tulkintaan koronarajoituksista – Ikaalisten kylpylä pahoittelee virhettään
 Tuoreimmat tiedot koronaviruksesta

Kotitestin positiivista tulosta ei aina tarvitse varmistaa virallisella testillä, mutta siitä voi jatkossa koitua ongelmia koronapassin kanssa


Summary: Joulupostin jakeluongelmia on ollut muun muassa Helsingin kantakaupungissa ja Espoossa.

Joulupöydissä käydyissä keskusteluissa on käynyt ilmi, että tervehdyksenä lähetetyt joulukortit eivät ole menneet ajoissa perille eri puolilla pääkaupunkiseutua.
 Postin jakelujohtaja Sami Reponen, miksi joulukortteja on jäänyt jakamatta?
 – Työvoimapula on ongelma, minkä takia emme saaneet ihan kaikkia joulukortteja määräajassa perille. Ottaisimme samantien 200 työntekijää pääkaupunkiseudun postin ja sanomalehtien jakeluun, kun vain saisimme.
 Joulukortti on monelle tärkeä perinne, ja tänä vuonna suomalaiset lähettivät lähes 16 miljoonaa joulukorttia. Kuinka iso määrä joulukortteja jäi pääkaupunkiseudulla jakamatta ennen joulua?
 – Työvoimapulan lisäksi meillä oli myös konelajittelussa tekninen virhe, joten emme saaneet kaikkia kortteja lajiteltua. Niitä jaettiin vielä jouluaattonakin, mutta siitä huolimatta muutamia tuhansia kortteja jäi jakamatta pääkaupunkiseudulla.
 Osa korttien lähettäjistä sanoo olleensa jo hyvissä ajoin liikenteessä, parikin viikkoa ennen joulua. Minkä takia tämä aika ei ole riittänyt?
 – Emme aina pysty lajittelemaan kortteja saapumisjärjestyksessä. Myöhemmin Postiin saapuneita kortteja on ehtinyt aiemmin perille kuin aikaisemmin postitettuja. Tämä on aina taiteilua näin suurissa kirje- ja korttimäärissä.
 Koskeeko jakeluhäiriö tiettyjä kaupunginosia pääkaupunkiseudulla?
 – Ongelma on ollut suurin Helsingin kantakaupungissa. Myös Espoossa ja Sipoon Söderkullassa on ollut jakeluongelmia.
 Jos joulukorttia tietää vielä odottaa tuttavalta tai sukulaiselta, niin koska se saapuu perille?
 – Kaikki oikealla osoitteella varustetut kortit saamme alkuviikon aikana perille. Sellaiset kortit, joiden osoite on virheellinen tai vanha, pyrimme selvittämään vuoden loppuun mennessä. Ne jaetaan pikavauhtia pois, mutta niistä valitettavasti osa ehtii perille vasta seuraavan vuoden alkuviikoilla.
 Jäivätkö joulukortit tulematta ennen joulua? Voit keskustella aiheesta 28.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Huijausviestit osuvat myös pakettien huippusesonkiin, mutta eivät ole saaneet asiakkaita hidastelemaan lahjojen haussa – "Paketit haetaan todella nopeasti"
 Seinäjoella lajitellaan nyt parhaina päivinä 40 000 pakettia – joulusesonki kiihdyttää entisestään korona-ajan Postille tuomaa ikuista joulua

Tuhansia joulukortteja jäi jakamatta pääkaupunkiseudulla, kun lajittelukone hajosi ja 200 postinjakajaa puuttui


Summary: Asukkaat ovat turvautuneet uunin ja saunan lämpöön taloyhtiön lämmönvaihtimen tukkeuduttua. Normaalisti uuden osan saa parissa viikossa, nyt kestää ainakin pari kuukautta.

Turkulaisessa kerrostaloyhtiössä on hytisty hyisissä tunnelmissa liki koko joulukuu. Lämmönjakokeskuksessa rikkoutuneen osan vaihtaminen uuteen on viivästynyt maailmanlaajuisen komponenttipulan takia.
 Juuri itsenäisyyspäivän alla, lauantaina 4. joulukuuta asunnot alkoivat viiletä.
 – Aika kylmä oli alussa, meillä meni 17 asteeseen mittari. Alempaa olen kuullut, että on ollut vain 14 astetta. Silloin oli kovia pakkasia, kun lauhtui, oli vähän parempi, sanoo asukastoimikunnan puheenjohtaja  Jaana Vesterinen .
 Lämmityspattereissa ja lattialämmitysverkostossa kiertävä vesi oli viileää lämmönjakokeskuksen vikaannuttua.
 – Joulukuun alussa tuli viestiä, että lämpötilat ovat olleet alle 20 astetta huoneistoissa, ja lähdettiin selvittämään, mistä on kyse. Selvisi, että lämmönvaihdin on tukkeutunut, kertoo TVT Asunnot Oy:n isännöintipäällikkö  Kimmo Tilli .
 Yhtiössä on kaikkiaan 25 asuntoa. Asukkaita ohjeistettiin muun muassa olemaan avaamatta ikkunoita. Korjaustoimiin isännöitsijä lupasi tarttua välittömästi.
 Se oli kuitenkin helpommin sanottu kuin tehty. Uutta lämmönvaihdinta ei ollut saatavilla  koronapandemian aiheuttaman komponenttipulan vuoksi.  Materiaalien saatavuusongelmat ovat vaivanneet monilla aloilla viimeisen vuoden aikana.
 Normaalisti osan saisi parissa viikossa, nyt kestää ainakin pari kuukautta.
 – Toimitusajat ovat maailmanlaajuisista toimitusongelmista johtuen hyvin pitkiä. Uusi lämmönvaihdin luvattiin vasta helmikuun alussa, kertoo Kimmo Tilli.
 Helpotusta tilapäisratkaisulla helmikuuta odotellessa
 Joulun alla TVT Asunnot Oy ohjeisti asukkaita käyttämään lämmitykseen lyhytaikaisesti asunnon sähkölaitteita, kuten uunia tai saunan kiuasta – paloturvallisuudesta kuitenkaan tinkimättä.
 – Meillä on parvekkeen lämmitin, niin siirsimme sen sisälle. Se auttoi. Joillakin on ollut lämmittimiä, ja toiset ovat pitäneet vähän uunin luukkua auki tai lämmittäneet saunaa ovet auki, sanoo Jaana Vesterinen.
 25 asunnon kerrostaloyhtiössä on talvi pyrkinyt sisälle. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Helpotusta asukkaille on onneksi saatu väliaikaisratkaisulla, ja lisää pitäisi olla luvassa vielä ennen vuodenvaihdetta.
 – Tällä hetkellä on yksi sähkökattila odottamassa asennusta, mutta ennen joulua vielä huuhdeltiin lämmönvaihdinta, ja nyt näyttää siltä, että epäpuhtaudet on saatu sieltä pois. Lämmitys toimii lähes normaalisti. Tällä viikolla seurataan ja tehdään päätös, asennetaanko sähkökattila avuksi, vai pärjätäänkö sinne helmikuun alkuun, kertoo Kimmo Tilli.
 TVT Asunnot Oy on luvannut asukkaille vuokrahyvitystä ongelman ratkettua ja asumismukavuuden palattua normaalille tasolle.
 Isännöintipäällikkö Kimmo Tilli TVT Asunnoista ei uskalla vielä huokaista helpotuksesta, mutta toivoo kaiken sujuvan hyvin.
 – Loppu hyvin, kaikki hyvin sitten, kun kevätaurinko alkaa lämmittää, ongelmat on taklattu ja uusi vaihdin paikallaan. Kyllä tähän varmasti mahtuu vielä vauhtia ja vaarallisia tilanteita ennen kuin helmikuussa ollaan.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 28.12. kello 23.
 Lue myös:
 Pula komponenteista näkyy Satasairaalassa rakennustyömaalla, hoitolaitteet on saatu huollettua turvallisesti
 Komponenttipulan erikoinen seuraus: käytetty auto voi nyt maksaa jopa tuhansia euroja enemmän kuin uusi
 "Elektroniikkateollisuudessa komponenttipula on ennätysmäinen": Tuotantoon syntyi pullonkaula ja kontit makaavat satamissa

Lämmin joulutunnelma hyytyi maailmanlaajuiseen materiaalipulaan turkulaisessa kerrostalossa – mittarissa alimmillaan +14 astetta


Summary: Ihmisluiden aminohappojen tutkimus on avannut uuden ikkunan kaukaisimpaan kivikauteen.  Riistaluulöydöt puolestaan kertovat, ettei leppeä Siperia ollut serkuillemme hullumpi asuinpaikka.

Vuosikymmen sitten meille nykyihmisille selvisi, etteivät neandertalilaiset olleet ainoa serkkulajimme, vaan samaan aikaan idän kantilla asui myös toinen, denisovanihminen. Siperialaisesta luolasta löytynyt tytön pikkusormen luu oli tieteellinen sensaatio.
 Kovin paljon enempää lajista ei ole vieläkään löytynyt, mutta nykyajan tutkimusmenetelmien ansiosta kourallinen luunpalasia antaa yhä enemmän tietoa.
 Denisovanihmisen jäänteitä tunnettiin tähän saakka vain kuusi: viisi Denisovan luolasta Altain vuoriston juurelta ja yksi Tiibetistä. Denisovan luolassa jatkuvat tutkimukset ovat nyt lisänneet joukkoon kolme fossiilia.
 Luolan vanhimmasta löytökerroksesta talteen saadut luunsirpaleet ovat 200 000 vuoden takaa. Uudet löydöt ovat vähintään tuhansia vuosia vanhempia kuin aiemmat iäkkäimmät löydöt.
 Tuohon aikaan Afrikassa nykyihminen jatkoi evoluutiotaan samoista esivanhemmista kuin denisovanihminen Aasiassa ja neandertalinihminen Euroopassa. Uusimpien tutkimusten mukaan nykyihmisellä oli kuitenkin jo vireillä pientä muuttoliikettä Afrikasta muuallekin maailmaan.
 DNA-analyysien perusteella denisovalaisia näyttäisi asuneen Manner-Aasian lisäksi Kaakkois-Aasian saarilla ja Oseaniassa. Laajalla alueella kehittyi ainakin kaksi toisistaan selvästi poikkeavaa linjaa. Jälkeläisiä syntyi myös nykyihmisten kanssa, kun heitä alkoi päätyä itään.
 Nature Ecology & Evolution  -lehdessä julkaistussa kansainvälisessä tutkimuksessa itävaltalaisen Wienin yliopiston tohtorikoulutettava  Samantha Brown  etsi miltei 3 800 luunsirpaleesta merkkejä, jotka todistaisivat ihmiselämästä Denisovan luolassa.
 Luolan systemaattisissa tutkimuksissa on löytynyt satojatuhansia luunpalasia. Vaikka miltei kaikki ovat lähtöisin eläimistä, riittävästi todisteita on kertomaan myös, että luolassa oli elellyt koko aikansa ihmislajien kolmikko. Muuta vastaavaa paikkaa ei tunneta.
 Nykyihmisten ennättäessä luolaan denisovanlaisten ja neandertalilaisten aika siellä oli jo ohi. Uusimmista asukkaista ei ole luulöytöjä, mutta nykyihmisille tyypilliset esineet puhuvat puolestaan.
 Šerpojen denisovalaisperimä auttaa länsimaalaisia Himalajalle Tältä näyttää nyt se tasanko, jonka arkeologisiin löytöihin tutkimus ensimmäisistä nykyihmisasukkaista perustuu.  Peiqi Zhang / UC Davis Tiibetin ylänkö on yli 4,5 kilometrin korkeudessa merenpinnasta. Vähähappisia korkeuksia on pidetty viimeisinä alueina, joille ihmiset päätyivät asumaan. Nykyihmisten on laskettu saapuneen Tiibetin ylängölle ensi kertaa 40 000 vuotta sitten. Tuoreen kansainvälisen tutkimuksen mukaan denisovanihminen oli kuitenkin elänyt siellä silloin jo 120 000 vuotta. Kalifornian Davisin yliopiston  arkeologien johtaman tutkimuksen mukaan "maailman katolle" kapuaminen onnistui myös nykyihmisiltä siksi, että he olivat saaneet denisovalaisilta geenivariantin, joka auttoi sopeutumaan korkeaan ilmanalaan. Saman variantin ansiosta nykytiibetiläinen šerpakansa hengittää korkeuksissa keveämmin kuin länsimaalaiset, jotka Himalajalle pyrkiessään turvautuvat šerpoihin oppaina. Tutkimuksessa lasketaan, että yhteisiin jälkeläisiin johtaneet kohtaamiset tapahtuivat jossakin alavalla maalla 46 000–48 000 vuotta sitten. Trends in Ecology & Evolution  -lehdessä ilmestyneessä tutkimuksessa pohditaan, mahtoivatko Tiibetin ylängölle joitakin tuhansia vuosia myöhemmin päätyneet nykyihmiset aluksi vain käväistä siellä, vai olivatko he jo biologisesti sopeutuneita sietämään hapen vähäisyyttä.
 Viisi osumaa
 95 prosenttia Denisovan luolan luunpalasista on alle nelisenttisiä, liian pieniä lajin määrittelemiseen perinteisillä menetelmillä. ZooMS:lle riittävät millimetrien kokoiset näytteet.
 Massaspektrometriaan perustuvassa ZooMS:ssa luuaineesta tunnistetaan aminohappoja, peptidejä. Menetelmä on iso läpimurto paleoliittisen ajan eli vanhimman kivikauden tutkijoille, joille perinteisellä arkeologialla on usein niukasti annettavaa.
 Samantha Brown sai osuman viidestä luunpalasesta.
 – Yksi ihmisluu olisi ollut mahtava juttu. Viisi ylitti villeimmät unelmani, Brown sanoo tutkimukseen osallistuneen saksalaisen  Max Planck -instituutin  sivulla.
 Oli todellakin ällistyttävää löytää niin vanhoista kerroksista ihmisluiden fragmentteja, joiden biomolekyylit olivat säilyneet ehjinä, vahvistaa tutkimuksen johtaja, Wienin yliopiston evoluutioantropologian apulaisprofessori  Katerina Douka.
 Tältä päätellään näyttäneen tytön, jonka sormiluu johti tuntemattoman ihmislajin jäljille.  Luusta tutkijat rekonstruoivat DNA:n metylaatiokuviot ja niistä kasvot kaksi vuotta sitten. Maayan Harel / Hebrew University
 Viidestä ihmisjäänteeksi todetusta luunpalasesta neljässä oli kylliksi DNA:n pätkiä kauan sitten eläneiden ihmisten mitokondrion rakentamiseksi. Mitokondriolla – solujen energiansaannista huolehtivalla soluelimellä – on omaa DNA:ta.
 Yksi luista osoittautui neandertalilaisen jäänteeksi, muut kolme olivat peräisin denisovalaisista – kaksi lähisukulaisista tai kenties samasta yksilöstä.
 Yhtä vanhojen ihmislöytöjen perimän sekvensointeja on voitu tehdä hyvin vähän. Denisovan luola on loistava paikka muinais-DNA:n säilymiselle, iloitsee geenianalyysia johtanut Max Planck -instituutin tutkijatohtori  Diyendo Massilani .
 Denisovalaisten on päätelty kuolleen sukupuuttoon jopa vasta noin 20 000 vuotta sitten. Viimeiset elivät Uudessa-Guineassa ja sen ympäristön saarilla. Eniten denisovalaisten muistoa on juuri melanesialaisten perimässä. Sukupuuton syytä ei tiedetä.
 Samasta Denisovan luolan syvimmästä kulttuurikerroksesta kuin varhaisimmat ihmisluut löydettiin myös luolan vanhimmat kiviesineet sekä teuraseläinten palaneita luita. Niistä voidaan päästä denisovalaisten elämän ja kulttuurin jäljille tavoilla, joista heidän omat luunsa eivät kerro.
 Aiempien fossiilien löytökerroksissa ei joko ollut vastaavaa aineistoa tai sitä ei voitu taata denisovalaisten jättämäksi, koska samoissa kerroksissa oli merkkejä myös neandertalilaisista.
 Denisovalaisten nuotiolla näytetään syödyn muun muassa peurojen, gasellien, hevosten ja joskus jopa villasarvikuonojen lihaa. Villikoirien ja susien luiden perusteella pedot puolestaan kilpailivat riistasta ja ehkä myös luolasta asuinpaikkana.
 Petojen paikkahan se alkujaan olikin: aiemmat löydöt ovat osoittaneet, että ennen kuin denisovalaiset löysivät suojaisen luolan, se oli satatuhatta vuotta luolakarhujen oma ja jonkin aikaa myös ruskeakarhujen hallitsema.
 Tästä tuhansien numeroitujen luunpalasten joukosta tutkija etsi merkkejä ihmisistä.  Samantha Bown
 Valtaosa 200 000 vuoden takaisista esinelöydöistä on kaapimia, joilla ehkä puhdistettiin eläinten nahkoja käyttökuntoon. Työkalujen materiaalia ei tarvinnut hakea kaukaa: kivet olivat ilmeisesti peräisin luolan edessä virranneesta joesta.
 – Asuinpaikka oli strategisesti hyvä, veden ääressä ja laakson suulla, jossa metsästysmahdollisuudet vaikuttavat olleen oivalliset, sanoo Katerina Douka  Live Science -sivustolla.
 Tuolloinen ilmasto oli leuto, ja ympäristökin oli ihmisille sopiva lehtevine metsineen ja avoimine aroineen. Denisovalaiset olivat sopeutuneet ympäristöönsä hyvin ja osasivat hyödyntää sen kaikkia resursseja, Douka sanoo.
 Tuhansia vuosia toiminut elämäntapa tuli päätökseensä, kun ilmastossa ja ympäristössä alkoi tapahtua suuria muutoksia. Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että samaan aikaan alkoi tulla selviä muutoksia myös niin ihmisten kuin eläinten DNA:han.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 28.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Ainutlaatuinen kuva sukualbumiin: Tältä näytti 70 000 vuotta sitten elänyt serkkumme

Siperialaisesta luolasta löytyi entistäkin vanhempia muistoja serkkulajistamme – luunsirpaleet kertovat lisää denisovanihmisistä


Summary: Viime viikolla Lapissa tehtiin ennätykselliset liki 9600 koronatestiä. Kahtena viime viikkona todetuista koronatartunnoista hieman yli puolet oli Lapissa asuvilla, loput matkailijoilla.

Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  on tutkinut tuoreinta tartuntatilastoa kahden viikon ajalta. Se kertoo yksiselitteisesti, että matkailijat ovat tuoneet virusta tullessaan joululomalle Lappiin.
 – Kaikista viime aikojen tartunnoista 57 prosenttia on todettu henkilöillä, jotka asuvat Lapin sairaanhoitopiirin kunnissa. Loput 43 prosenttia on todettu matkailijoilla, Broas kertoo.
 Kaikista tartunnoista 28 prosenttia todettiin kotimaisilla matkailijoilla, eli henkilöillä, joiden kotipaikka on jossain muualla Suomessa kuin Lapin sairaanhoitopiirin alueella. 15 prosenttia kaikista tartunnoista todettiin ulkomaalaisilla matkailijoilla.
 Kaikkiaan Lapin sairaanhoitopiirin alueella on todettu viimeisten viikkojen aikana reilu 330 tartuntaa viikossa. Koronatestejä tehtiin viime viikolla ennätyksellisesti liki 9600.
 Riski ulkomaalaisten tuomista tartunnoista pienenee
 Päivätartuntoja oli viime viikolla noin 40 päivässä. Tämän viikon alussa tartuntoja oli päivässä jo liki sata.
 – Kokonaistartuntamäärä on siksikin suuri, että täällä on ollut nyt niin paljon muita ihmisiä kuin paikallisia asukkaita. Tänne tulee nyt paljon matkailijoita, jotka tuovat tautia omilta alueiltaan, oli se sitten Suomi tai ulkomaat, Broas sanoo.
 Hyviäkin uutisia Broaksen mukaan on.
 – Ulkomaalaisten riski tuoda tartuntoja mukaan pienenee, kun  tiukat rajavalvontakäytänteet astuivat voimaan , hän sanoo.
 Omikron-tartuntoja on tähän mennessä varmistettu neljä. Epäiltyjä omikron-virustartuntoja on parisenkymmentä. Ne varmistunevat viikon-parin sisällä.
 Uusimmat tiedot Lapin koronatilanteesta löytyvät  tästä linkistä .
 Lisää  Lapin uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Jo liki puolet Lapin tartunnoista todetaan matkailijoilla kotimaasta ja ulkomailta – infektiolääkäri: "He tuovat tautia omilta alueiltaan"


Summary: Päätös tuli päivä sen jälkeen, kun Venäjän korkein oikeus lakkautti Memorial Internationalin toiminnan.

Venäjällä oikeus on määrännyt Memorial-ihmisoikeusjärjestön sisarjärjestön lakkautettavaksi. Päätöksen teki moskovalainen oikeusistuin päivä sen jälkeen, kun Venäjän korkein oikeus oli tuominnut järjestön keskusorganisaation Memorial Internationalin toiminnan lakkautettavaksi.
 Keskiviikkona tuomion sai ihmisoikeusloukkauksia vastaan kampanjoiva Memorial Human Rights Centre.
 Lue lisää :
 Venäjä lakkauttaa Memorial-ihmisoikeusjärjestön toiminnan
 Syyttäjien mukaan järjestö oli rikkonut niin sanottua ulkomaisten agenttien lakia ja oikeuttanut terrorismin ja ekstremismin. Keskiviikon kuulemisessa syyttäjä syytti järjestöä aktiivisesta äärijärjestöjen tukemisesta.
 Myös keskusorganisaation syytettiin rikkoneen järjestelmällisesti ulkomaisten agenttien lakia. Memorial Internationalin lakkautustuomio on tuomittu laajasti maailmalla.
 1980-luvun lopulla Neuvostoliitossa perustettua järjestöä pidettiin Venäjän demokratisoitumisen symbolina. Järjestö on muun muassa kertonut diktaattori  Josif Stalinin  aikaisista puhdistuksista sekä kampanjoinut poliittisten vankien puolesta. Sen perustajiin kuului rauhannobelisti  Andrei Saharov .
 Memorial ylläpiti valtavaa arkistoa Neuvostoliiton aikaisista rikoksista ja kyseenalaisti virallisia historiankertomuksia. Tiistain kuulemisessa syyttäjä sanoi, että Memorial "luo väärän kuvan Neuvostoliitosta terroristivaltiona ja halventaa toisen maailmansodan muistoa".
 Memorial International -ihmisoikeusjärjestön kannattajia moskovalaisen oikeustalon edessä osoittamassa mieltään järjestön lakkauttamista vastaan.  Alexander Nemenov / AFP
 Memorial on usein ilmaissut huolensa myös uusista ihmisoikeusloukkauksista ja esimerkiksi nostanut oikeusjuttuja venäläisiä palkkasotureita vastaan Syyriassa. Se on lisäksi laatinut luetteloa Venäjän poliittisista vangeista, joihin kuuluu muun muassa Putinin merkittävin arvostelija  Aleksei Navalnyi .
 Memorialin mukaan oikeudenkäynnille ei ole ollut perusteita ja lakkauttamishanke on poliittinen.
 – Aiomme haastaa Venäjän korkeimman oikeuden päätöksen kaikilla mahdollisilla tavoilla. Ja aiomme löytää laillisia tapoja jatkaa työtämme, järjestö kommentoi tiistaina.

Venäjällä oikeus tuomitsi myös ihmisoikeusjärjestö Memorialin sisarorganisaation lakkautettavaksi


Summary: Suosikkiartistin elämä on myös tätä: keikalta yöllä kotiin, kylmä nakki ja purkista hörppy piimää. Niin ainakin elokuvassa 70 on vain numero.

– Eksä tiedä kuka mä oon?
 Elokuvan päähenkilö, lapseton sinkku ja laulaja Seija Kuula puhuttelee portsaria maailmantähden elkein. Hän ei voi ymmärtää, että vastaus on "en".
 Artisti täyttää seuraavaksi 70 vuotta, mutta on omasta mielestään huomattavasti nuorempi ja hehkeämpi. Hänestä 70 on uusi 50.
 Laulajaa näyttelevä  Hannele Lauri  sanoo, että hän ymmärtää oikein hyvin Seijaa – välillä säälii häntä ja välillä nauraa hänelle.
 – Seija on hyvin yksinäinen.
 Toisin kuin elokuvan Seijalla, Hannele Laurilla on lähellään aikuiset lapset, lapsenlapset ja paljon ystäviä. Hänelle 70 on vain numero.
 – 70 on vain numero silloin, jos ihminen on terve, kiinnostunut elämästä ja ihmisistä eikä ole yksinäinen, hän sanoo.
 Hannele Lauri toivoo, että pysyisi terveenä ja haaveilee, että saisi jatkossakin tehdä "hyviä ja erilaisia töitä". Petteri Bülow / Yle
 Elokuva odotteli vuoden vuoroaan
 – Taasko se siirtyy?
 Näyttelijä Hannele Lauri toisteli lausetta vuosi sitten uudestaan ja uudestaan.
 Kotimainen elokuva  70 on vain numero  oli valmis, mutta  koronatilanne  siirsi ensi-iltaa kerta toisensa jälkeen. Samoin kävi monelle muullekin elokuvalle.
 – Vähän tuli jo epätoivoinen olo, että tokkopa tuo tulee koskaan ensi-iltaan, Lauri sanoo huvittuneena.
 Elokuva 70 on vain numero näyttää myös artistin elämän kääntöpuolen. Seija Kuula saapuu hotelliin matkalaukkujaan raijaten. Johanna Vuoksenmaa / Dionysos Films
 Johanna Vuoksenmaan  käsikirjoittama ja ohjaama elokuva tulee ensi-iltaan viimein tänään keskiviikkona, mutta nytkin vain rajoitetusti.
 Ensi-ilta järjestetään porrastetusti. Nyt sen voi nähdä niillä paikkakunnilla, joissa elokuvatettereita ei ole koronatilanteen takia suljettu.
 Seuraava ensi-ilta on 28. tammikuuta. Näillä näkymin silloin kaikki elokuvateatterit saavat jälleen toimia normaalisti.
 – Elokuvia ei tehdä pöytälaatikkoon. Realistina olen jaksanut uskoa, että ensi-ilta tulee jossain vaiheessa, ohjaaja Johanna Vuoksenmaa toteaa.
 Musiikista tunteiden buustausta
 Elokuva  70 on vain numero  on kunnianosoitus suomalaisille naisartisteille.
 – Olen itse saanut kotimaiselta musiikilta ja sen tulkitsijoilta tunteiden buustausta, lohtua, tukea ja terapiaa – kaikkea mahdollista, Johanna Vuoksenmaa summaa.
 Laulajan elämä ihailijoineen voi ulospäin vaikuttaa hohdokkaalta. Sen kääntöpuolena ovat kuitenkin paineet tuottaa hittejä ja täyttää konserttisalit.
 Ja kun artisti palaa iltahämärissä keikalta, koti on tyhjä, jääkaapissa kylmät nakit ja purkki piimää.
 Rakkaus ei kysy ikää
 Iskelmäjumalattaren riesana on ikääntyminen kuten kenellä tahansa muullakin.
 – Minusta on tärkeätä, että näemme tarinoita erilaisista, eri sukupuolta olevista ja eri-ikäisistä ihmisistä, Johanna Vuoksenmaa sanoo.
 –  Yksi ryhmä, joka ei ole elokuvissa liikaa näkynyt, on iäkkäämmät naiset, käsikirjoittaja ja ohjaaja Johanna Vuoksenmaa toteaa. Petteri Bülow / Yle
 – Halusin tehdä elokuvan, joka muistuttaa, että missä tahansa iässä voit elää oman näköistä elämää.
 Siihen voi hyvinkin kuulua myös rakkaus kuten elokuvan Seija Kuula saa huomata. Laulaja rakastuu itseään paljon nuorempaan,  Mikko Nousiaisen  näyttelemään muusikko-säveltäjään.
 – Rakkautta ei ole vain yhtä lajia. On ystävyysrakkautta, lasten ja vanhempien rakkautta, romanttista rakkautta sekä artistin ja yleisön välistä rakkautta.
 – Ne ovat kaikki hienoja ja arvokkaita, Johanna Vuoksenmaa toteaa.
 Juha Torvinen näyttelee elokuvassa Seijan A&R-manageria, ja Mikko Nousiainen nelikymppistä miesystävää. Johanna Vuoksenmaa / Dionysos Films
 Näyttelijä Hannele Laurista elokuva on myös kasvutarina. Koskaan ei ole liian myöhäistä muuttua ja tehdä asioita toisin.
 Hänestä koskettavinta elokuvassa on kuvaus laulajasta ja hänen lapsuudenystävästään.
 Yhteys  Marja Packalénin  näyttelemään Mirjaan on katkennut vuosia sitten. Nyt ystävyys saa uuden mahdollisuuden.
 – Lempilauseitani elokuvassa on, että "eihän enää koskaan jätetä toisiamme".
 Laulaja on laittanut uransa ystävyyssuhteiden edelle. Sattuma tuo vanhat ystävät, Seijan ja Mirjan (Marja Packalén) jälleen yhteen. Johanna Vuoksenmaa / Dionysos Films
 Hannele Laurilla riittää rooleja
 – Toivon, että saisin pysyä terveenä, sanoo pitkän ja monipuolisen uran näyttelijänä tehnyt Hannele Lauri.
 Häntä ei ole aikaisemmin nähty yhtä keskeisessä ja isossa, pitkän elokuvan pääroolissa.
 – Olen onnellinen, että minulla on töitä vielä eläkkeelläkin. Juuri lopetin yhden sarjan tekemisen ja lisää on tulossa.
 Teatteriin hän ei aio enää suostua. Aamu- ja iltapainotteinen työrytmi ei houkuttele.
 – On pyydetty, mutta olen sanonut, että älkää unta nähkö.
 Vaikka elokuvan yksi pääteema on ikääntyminen, Hannele Laurin mielestä siitä löytyy sanottavaa myös nuorille aikuisille.     Johanna Vuoksenmaa / Dionysos Films
 Mitä samaa Seija Kuulassa on kuin Hannele Laurissa?
 – Seija Kuula ei ikinä menisi ilman meikkiä kauppaan ja juttelisi ihmisten kanssa.
 Lauri nauttii hiljaiselosta Nurmijärvellä. Heti kotiin tultuaan hän pesee meikit ja lähtee koiransa Nancyn kanssa ulos.
 Kauppareissuilla ihmiset tulevat juttelemaan ja häneen suhtaudutaan kuin kehen tahansa. Laurista se on ihanaa. Samoin kuin se, mitä paikalliset sanoivat näyttelijän saamista palkinnoista:
 – Oli se hyvä, että saatiin Betoni-Jussi ja Kultainen Venla Nurmijärvelle.
 Paikkakuntien elokuvanäytösten tilanne löytyy  täältä .
 Lue lisää:
 Hannele Lauri ei muista kaikkia tekemiään rooleja, mutta muistaa jokaisen ohjaajan: "Hyvällä ohjaajalla on täydellinen visio ja hän osaa vaatia"

Hannele Lauri: “Tuli jo epätoivoinen olo” – 70 on vain numero -elokuvan ensi-ilta siirtyi vuodella, kunnes päädyttiin harvinaiseen ratkaisuun


Summary: Yli kaksi viikkoa kestävä lakko olisi Teollisuusliiton mukaan seurausta siitä, ettei Keitele Group ole suostunut neuvottelemaan sen kanssa työehdoista.

Teollisuusliitto ottaa järeät keinot käyttöön ja uhkaa aloittaa tammikuussa reilun kahden viikon työtaistelun Keitele Groupissa ja kolmessa muussa mekaanisen metsäteollisuuden yrityksessä. Liitto jätti tänään lakkovaroituksen.
 Ammattiliiton varapuheenjohtaja  Turja Lehtonen  kertoo, että syynä lakolle on se, että Keitele Group ei ole suostunut neuvottelemaan liiton kanssa työehdoista.
 Keiteleläisessä 550 työntekijän yrityksessä käydään periaatteellista taistoa siitä, minkälainen rooli ammattiliitolla on työehtoneuvotteluissa sen jälkeen, kun työnantajien Metsäteollisuus lopetti työehtosopimusneuvotteluiden käymisen. Metsäteollisuuden päätöksen myötä työehdoista sopiminen siirtyi  yritysten ja henkilöstön väliseksi asiaksi .
 – Olemme ilmoittaneet jo hyvissä ajoin keväällä, että vaikka Metsäteollisuus teki tällaiset muutokset, me tulemme jatkossakin tekemään meidän jäsenille yrityksiin työehtosopimukset.
 Lehtosen mukaan on selvää, että sillä on laajempia seurauksia, jos Keitele Groupin toimintaan ei nyt puututa.
 – Me emme halua tähän maahan muille yrittäjille sellaista viestiä, että tässä voisi ryhtyä muunkaltaisillakin toimilla kuin tekemällä työhtosopimuksia ammattiliittojen kanssa. Sen takia tästä on tullut niin laaja ja periaatteellinen keskustelu.
 Vakavaa suhtautumista kuvastaa sekin, että vahvasta lakkoaseestaan tunnettu Auto- ja Kuljetusalan työntekijäliitto AKT on tukenut Teollisuusliittoa ensin yritystä koskevalla saarrolla Suomen satamissa ja lopulta eilen  seisauttamalla kaiken työn  satamissa vuorokaudeksi.
 "Tehtyjen päätösten seuraus"
 Etäämmältä tilannetta seuraava keskusjärjestö STTK:n puheenjohtaja  Antti Palola  pitää työmarkkinoilla näkyvää turbulenssia luonnollisena seurauksena siitä, että Metsäteollisuus vetäytyi valtakunnallisten työehtosopimusten tekemisestä.
 Vastaava päätös tehtiin tänä vuonna myös Teknologiateollisuudessa, mutta iso osa alan yrityksistä on jatkanut neuvotteluita kootusti uuden järjestön eli Teknologiateollisuuden työnantajien kautta.
 – Meidän näkemyksemme mukaan työnantaja haluaa romuttaa vuosikaudet suomalaiseen yhteiskuntaan vakautta ja ennakoitavuutta tuoneen sopimusjärjestelmän. Sen tien päässä on, että ei haluta tehdä ammattiliittojen kanssa edes niitä yrityskohtaisia sopimuksia, vaan sopimuksia työsuhteen ehdoista halutaan tehdä suoraan yrityksen ja yksittäisen työntekijän välillä, Palola sanoo.
 Uutinen päivittyy.

Kiista ammattiliiton neuvotteluoikeudesta kärjistyy keiteleläisessä yrityksessä – Teollisuusliitto jätti varoituksen yli kahden viikon lakosta


Summary: Kannanhoidollinen susien metsästys on mahdollista aloittaa helmikuussa, Suomen riistakeskus tiedottaa. Luvat annetaan neljälle suuralueelle.

Suomen riistakeskus on antanut neljä poikkeuslupapäätöstä, joilla voidaan metsästää yhteensä 18 sutta kannanhoidollisessa tarkoituksessa. Riistakeskus tiedotti asiasta tänään.
 Poikkeusluvilla voidaan metsästää kahdeksan sutta Kuhmon Saunajärven laumasta, kaksi sutta Liminka-Lumijoen alueelta Revonlahden parista, viisi sutta Kauhajoki-Karvian alueelta Lauhanvuoren laumasta ja kolme sutta Someron, Nummi-Pusulan ja Tammelan alueelta Somerniemen laumasta.
 Luvat menevät neljälle suuralueelle, jotka riistakeskus on aiemmin määritellyt. Kukin suuralue saa yhden poikkeusluvan.
 Kannanhoidollinen metsästys on mahdollista aloittaa 1. helmikuuta ja poikkeusluvat ovat voimassa 15 vuorokautta.
 Suomen riistakeskuksen mukaan susien metsästys on johdettua ja siihen saa osallistua kerrallaan enintään 50 metsästäjää susireviiriä kohti.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Kannanhoidollinen susijahti alkaa vuoden alussa – Satakunnasta on jätetty neljä hakemusta yhteensä 17 suden metsästämiseen
 Ympäristöjärjestöt kantelivat EU-komissiolle susien tappoaikeista

Riistakeskus antoi poikkeusluvat yhteensä 18 suden kannanhoidolliseen metsästykseen


Summary: Puoliltaöin voimaan tuleva asetus kieltää koronapassin käytön alueellisten rajoitusten kiertämiseen. Oikeuskanslerilta tullut linjaus yllätti maan hallituksen. Elinkeinoministeri Mika Lintilän mukaan STM on epäonnistunut viestinnässään.

Koronapassin äkillinen jäädyttäminen  kaikilla koronan leviämisalueilla  hämmentää nyt suuresti eri toimijoita.
 Valtioneuvoston eilen hyväksymä asetus koronapassin määräaikaisesta rajoituksesta tyhjentää muun muassa  Vaasan Sportin lehterit katsojista .
 Asetuksella rajoitetaan koronapassin vaikutuksia niin, ettei koronapassia voi käyttää yleisötilaisuuksissa ja asiakastiloissa vaihtoehtona alueellisille rajoituksille.
 Sosiaali- ja terveysministeriö kuitenkin samalla ohjeistaa aluehallintovirastoja tarkastelemaan omien toimialueidensa yleisötilaisuuksiin ja asiakastiloihin kohdistuvia rajoituksia erityisesti matalan riskin tilaisuuksien kohdalla.
 STM:n ohjeistus on saanut aluehallintovirastoissa hämmentyneen vastaanoton. Esimerkiksi Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta kokoustetaan tänään pitkin päivää.
 Käytännössä virastossa pyritään pääsemään kärryille, mitä aveilta nyt odotetaan.
 – Alueilla tämä aiheuttaa tietysti nyt kysymyksiä, kun koronapassin käytön rajoittamisesta annettu asetus tuleekin ennakkotietoa tiukempana, johtaja  Leena Laajala  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta viestii.
 Laajala korostaa, ettei koronapassia ei voi käyttää yleisötilaisuuksissa ja asiakastiloissa vaihtoehtona alueellisille rajoituksille.
 – Tätä sovelletaan leviämisvaiheen tunnusmerkit täyttävien sairaanhoitopiirien alueilla, eli meillä kaikissa sairaanhoitopiireissä: Pirkanmaa, Keski-Suomi, Vaasa, Etelä-Pohjanmaa ja Keski-Pohjanmaa.
 Lue lisäksi:   Pääsenkö konserttiin, kirjastoon tai uimaan? Katso tästä alueesi tuoreimmat koronarajoitukset – tiukennuksia luvassa monin paikoin
 Mika Lintilä: Viestintä ei ole toiminut
 Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) kertoo saaneensa paljon palautetta tuoreeltaan eri toimijoilta kuten jääkiekon SM-liigan seuroilta ja kulttuurilaitoksilta. Hän ymmärtää tapahtumajärjestäjien hämmennyksen.
 – Tällaiset nopeat muutokset, jotka tapahtuvat viikon sisällä hämmentävät entistä enemmän. Se hämmentää niin toimijoita kuin meitä päätöksentekijöitä. Kyllä nämä ovat erittäin valitettavia. Kentältä tuleva palaute kertoo isosta hämmennyksen tilasta, sanoo Lintilä Ylelle.
 Lintilä toivoo, että sosiaali- ja terveysministeriö tiedottaisi vielä tämän päivän aikana asiasta tarkemmin, mitä tehdyt ratkaisut konkreettisesti tarkoittavat.
 – Viestintä ei ole toiminut.
 Eiliseen iltapäivään asti niin päättäjillä kuin eri toimijoilla oli käsitys, että matalan riskin tapahtumissa koronapassilla voitaisiin kiertää kokoontumisrajoitukset.
 – Vielä viime viikon tiistaina hallituksen selkeä yhteinen tahtotila oli, että niissä matalan riskin tapahtumissa, joissa on numeroidut istumapaikat, olisi voitu käyttää koronapassia. Eilisessä valtioneuvoston istunnossa oikeuskasleri  Tuomas Pöysti  ilmoitti, että hän ei tule hyväksymään esitystä juridisista syistä, jotka lähtevät ihan perustuslaista, kertoo Lintilä.
 Esitys vedettiinkin pois tiistaina iltapäivällä valtioneuvoston istunnosta ja myöhäisemmässä kokouksessa hyväksyttiin esitys koronapassin jäädyttämisestä kaikissa tapahtumissa. Ravintoloiden käytännöt ovat asia erikseen.
 Asetus voimaan puoliltaöin
 Urheilutapahtumien lisäksi myös teatterit, elokuvateatterit ja monet muut toimijat joutuvat tulemaan toimeen aluehallintovirastojen asettamien kokoontumisrajojen kanssa heti torstaista alkaen. Asetus on voimassa tammikuun 20. päivään saakka.
 Korisliiga-seura Kauhajoen Karhu Basket  ennakoi tulevien otteluidensa  olevan yleisöttömiä. Etelä-Pohjanmaalla kokoontumisrajoitukset ovat tällä hetkellä 20 ihmisessä.
 – Eihän tuota linjausta voi oikein toisinkaan tulkita. Seuraavat viikot mennään ilman yleisöä, kun koronapassi on jäissä, Karhu Basketin puheenjohtaja  Vesa Ojala  summaa.
 Ojala ymmärtää, miksi ratkaisuun on päädytty, mutta hän toivoisi selkeyttä ohjeistuksiin.
 – Sehän tässä on ikävintä, että asiat muuttuu niin valtavalla nopeudella. Vaikea on pysyä perillä, miten pitäisi toimia. Myös yleisö on hyvin ymmällään näistä käänteistä.
 BioRex vaatii nopeita korjaustoimia
 Elokuvateatteriyhtiön BioRexin toimitusjohtaja  Aku Jaakkola  on tyrmistynyt tuoreista tiedoista.
 Jaakkolan mukaan virhe on tapahtunut koronapassin hyllyttämisen valmisteluissa. Koronapassin osittainen hyllyttäminen hallituksen tahtomalla tavalla ei näytäkään onnistuvan lain puitteissa.
 – Tilannehan on vielä auki. Meidän täytyy vielä odotella, miten asiat sutviutuu tämän päivän aikana. Vaikuttaa siltä, että hallituksella on käynyt aika iso moka, jota nyt sitten pyritään paikkaamaan aveja ohjeistamalla, Jaakkola toteaa.
 Toimitusjohtaja Jaakkola on toiveikas, että aveissa onnistustaan keksimään ratkaisu nopeasti.
 – Luotan, että avit laittavat asiat vielä kuntoon, kun hallitus on näin pyytänyt. Joka tapauksessa oli aikamoinen järkytys, ettei taaskaan voitu luottaa siihen, mitä on luvattu.
 Ympäri Suomea toimiva BioRex on jo sulkenut elokuvateattereistaan alueilla, joissa yleisötilaisuudet on kielletty.
 Tämänhetkisen ohjeistuksen mukaan  Seinäjoella upouudessa teatterissa  saa huomisesta lähtien olla 20 henkilöä per näytös, Vaasassa 50 ja esimerkiksi Hämeenlinnassa 10.
 – Aika hiljaiseksi tämä vetää. Viisi miljoonaa katsojaa Suomessa, nolla tartuntaketjua – ja taas ensimmäisenä kiinni. Ei pandemian hoidolla ole enää faktojen ja terveysturvallisuuden kanssa mitään tekemistä. Tämä on surkeaa, Jaakkola lataa.
 Jaakkola vaatii pikaisia toimia myös hallitukselta.
 – Olen itse tottunut siihen, että jos teen virheitä, niin siinä ei lomailla, vaan laitetaan asiat kuntoon. Se on normaali moraali. Väitän, että jo tänään pitää tulla korjaavia liikkeitä, kaikki muu olisi järkyttävää.
 Pikaista muutosta passien käyttöön ei ole luvassa. Lintilän mukaan asia vaatisi muutoksen perustuslakiin eli missään nimessä se ei ennätäisi 20.1. mennessä, mihin asti koronapassin jäädytys on voimassa.
 Voit keskustella aiheesta 30.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta

Koronapassin äkillinen jäädyttäminen hämmentää alueilla, joissa yleisötilaisuudet ovat olleet vielä mahdollisia – päätös yllätti myös ministerin ja avin


Summary: Porin perusturvan terveys- ja sairaalapalveluiden johtaja kertoi maanantaina, että rokottamaan jääville hoitajille aletaan maksaa sadan euron hälytysrahaa. Porin perusturvajohtajan mukaan tieto on virheellinen.

Porin perusturva oikoo  maanantaina antamaansa tietoa , jonka mukaan hoitajille aletaan maksaa sadan euron hälytysrahaa, jos nämä jäävät antamaan koronarokotteita työvuoronsa jälkeen.
 Perusturvan terveys- ja sairaalapalveluiden johtaja  Anna-Liisa Koivisto  kertoi Ylelle maanantaina, että hälytysrahaa korotetaan 51 eurosta sataan euroon. Lisää olisi hänen mukaansa alettu maksaa myös sellainelle työntekijälle, joka siirtyy normaalin päivätyövuoronsa jälkeen antamaan koronarokotuksia esimerkiksi Porin nuorisotalolle.
 Koiviston mukaan tavoitteena oli kiihdyttää koronarokotuksia ja saada henkilöstöä motivoitumaan rokotusten antamiseen.
 Hoitajille toisenlainen tieto
 Yle sai keskiviikkona puhelun hoitajalta, joka kertoi, että Porin henkilöstöhallinnosta oli lähetetty hoitajille viesti, että hälytyslisästä on annettu julkisuuteen väärää tietoa. Lisää ei maksettaisikaan työvuoronsa jälkeen rokottamaan jääville.
 Hoitajan mukaan sähköpostilla tullut tieto on saanut aikaan voimakasta pettymystä ja hämmennystä työntekijöiden keskuudessa.
 Perusturva vahvistaa: Annettu tieto oli väärä
 Yle tavoitti perusturvajohtaja  Sanna Mustajoen , joka kertoo, että hoitajan Ylelle antama tieto pitää paikkansa.
 Mustajoen mukaan Anna-Liisa Koivisto oli ymmärtänyt hälytyslisän merkityksen väärin: lisää maksetaan perusturvan ja Porin varhaiskasvatuksen työntekijöille vain työehtosopimuksen mainitsemissa tilanteissa. Niihin ei kuulu rokotustöihin siirtyminen työvuoron jälkeen.
 – Pahoittelen väärinkäsitystä. Hälytysrahaa kyllä korotetaan sataan euroon, mutta sitä maksetaan kunta-alan työehtosopimuksen mukaan. On hieno uutinen, että sitä rahaa korotetaan, Mustajoki sanoo.
 Perusturvajohtaja: Tulossa toisenlainen korvaus
 Sanna Mustajoki harmittelee, että perusturvan julkisuuteen antama tieto oli maanantaina virheellinen. Hän sanoo ymmärtävänsä tilanteen aiheuttaman pettymyksen.
 Mustajoki kertoo, että Porin kaupunki neuvottelee tällä hetkellä koronatyöhön annettavasta uudesta palkkamallista hoitoalan pääluottamushenkilöiden kanssa.
 – Rokottajille piti tulla lisää rahaa jo ennen joulua, mutta neuvottelut venyivät. Uskoisin, että tuleva korotus on varteenotettava. Kyse ei ole hälytysrahasta vaan sitä maksetaan tehtävästä työstä, Mustajoki sanoo.
 Mustajoen mukaan on tarkoitus, että korotuksesta päätetään pikaisesti. Porin perusturvalla on ollut vaikeuksia löytää koronarokotusten antajia. Perusturva hoitaa rokotukset Porissa, Ulvilassa ja Merikarvialla.
 Satakunnan sairaanhoitopiiri on ollut huolissaan  Satakunnan muuta maata hitaammasta rokotustahdista. Aluehallintovirasto  määräsi Satakuntaan viime viikolla  tiukat rajoitukset vaikeutuneen koronatilanteen takia.
 Uutista voi kommentoida Yle Tunnuksella 30.12. klo 23 saakka.
 Lue tästä uusimmat koronauutiset Satakunnasta.

Pori antoi virheellistä tietoa hoitajien rokotuspalkkioista: Työpäivän päätteeksi rokottamaan jääville ei tulekaan hälytysrahaa


Summary: Hovioikeus langetti miehelle vankeustuomion muun muassa murhasta ja 20:sta murhan yrityksestä.

Kuopion kouluhyökkääjä ei aio hakea valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, kertoo hänen asianajajansa  Matti Niiranen  STT:lle.
 – Asiasta on keskusteltu ja olemme päätyneet siihen, että asia jätetään hovioikeuden ratkaisun varaan, hän kertoi.
 Näin ollen hovioikeuden miehelle langettama elinkautinen vankeustuomio muun muassa murhasta ja 20:stä murhan yrityksestä jää voimaan.
 Hyökkäys tapahtui kauppakeskus Hermanin yhteydessä olleissa Savon ammattiopiston tiloissa toissa vuoden lokakuussa. Tuolloin 24-vuotias mies hyökkäsi miekan kanssa luokkahuoneeseen.
 Hyökkäyksessä kuoli 23-vuotias ukrainalaisnainen ja kymmenkunta ihmistä haavoittui tai loukkaantui. Osalle uhreista jäi miekaniskuista elinikäisiä vammoja.
  THL:n mukaan mies oli syyntakeinen, oikeus katsoi samoin
 Miehelle tehtiin mielentilatutkimus esitutkinnan aikana. Lausunnossaan siitä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) katsoi, että mies oli tekojen aikaan syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa. Käräjäoikeus oli samaa mieltä.
 Hovioikeuden mukaan asiassa ei hovikäsittelyssäkään tullut ilmi sellaista uutta, jonka perusteella se olisi päätynyt syyntakeisuusarvioinnissa toiseen lopputulokseen kuin käräjäoikeus.
 Murhan ja 20 murhan yrityksen lisäksi  Joel Otto Aukusti Marinin , 27, syyksi luettiin myös virkamiehen väkivaltainen vastustaminen, törkeä vahingonteko ja pahoinpitelyn yritys. Hovioikeuden ratkaisu oli yksimielinen.
 Katso myös:

Kuopion kouluhyökkääjä ei hae valituslupaa KKO:sta – hovioikeuden elinkautinen tuomio jää voimaan


Summary: Kiistan aiheena oli perustuslain lisäys, johon ehdotettiin mainintaa "naispuolisista jordanialaisista".

Jordanian parlamentissa puhkesi eilen tiistaina tappelu.
 Parlamentissa käsiteltiin parhaillaan perustuslain lisäystä, jonka tarkoituksena oli parantaa naisten tasa-arvoista asemaa.
 Parlamentin lakivaliokunnan puheenjohtaja  Abdulmunim Oddat  puolusti esitystä, johon oli liitetty maininta "jordanialaisista naisista". Hänen mielestään lisäys oli tarpeen, jotta naisille tulisi myös "kielellinen tasa-arvo".
 Oddat ei kuitenkaan saanut asiaansa sanottua, koska monet parlamentin jäsenet huusivat hänen puheensa päälle ja pitivät lisäystä tarpeettomana. Oddat vaati tuolloin istunnon keskeyttämistä, mutta puhemies  Abdul Karim Al-Dughmi  hylkäsi vaatimuksen.
 Tuolloin edustaja  Abu Yahya  kimmastui ja huusi puhemiehen olevana kyvytön johtamaan istuntoa. Puhemies Al-Dughmi käski tylysti Yahyaa "pitämään suunsa kiinni ja poistumaan salista".
 Tässä vaiheessa edustajat kävivät toisiinsa käsiksi. Istuntosalissa nähtiin useita nyrkiniskuja ja ankaraa painia. Välikohtaus kesti useita minuutteja.
 Puhemies joutui keskeyttämään istunnon puoleksi tunniksi. Kukaan ei kuitenkaan saanut vakavampia vammoja.

Keskustelu naisten tasa-arvosta johti nyrkkitappeluun Jordanian parlamentissa


Summary: Syyniin joutuivat muun muassa Greta Thunbergin ja perussuomalaisten puheenjohtajan laukomia väitteitä ilmastonmuutoksesta. Voit samalla katsoa, miten perillä itse olet ilmastokysymyksistä.

EPA-EFE
 Ympäristöministeriön yksikönpäällikkö  Outi Honkatukia  nostaa esimerkiksi EU:n, joka on tehnyt toimia päästöjen vähentämiseksi ja jopa korottanut merkittävästi päästövähennystavoitettaan Pariisin sopimuksen jälkeen. Honkatukia myöntää, että Pariisin sopimuksen allekirjoittaneet maat eivät ole tehneet riittävästi lämpötilan nousun pysäyttämiseksi alle kahteen asteeseen. Toimia on silti tehty.
 Afrikassa sijaitseva pieni Gambia on ainoa maa, joka on saavuttamassa Pariisin sopimuksen tavoitteet.
 Marja Väänänen / Yle
 Autoilun kustannukset voivat nousta lyhyellä aikavälillä, mutta vähän. Asumisen hinta nousee, jos asuu Helsingissä ja lämmittää kodin kaukolämmöllä. Lämmityksen hinta on noussut ilmastotoimien vuoksi, mutta se ei välttämättä ole merkittävä nousu asumisen hinnassa. Ei ole näyttöä, että ruuan hinta olisi noussut ilmastotoimien takia. Ilmastotoimien vaikutus liikkumiseen on epäselvä: liikkumiseen kohdistuu verovapauksia, minkä lisäksi liikkumisen kustannukset muodostuvat muusta kuin polttoaineista. Yrittämisen ja teollisuuden ilmastotoimista koituvat kustannukset pyritään kompensoimaan yrityksille. Esimerkiksi sähkövero on tiputettu niin alas kuin EU sallii.
 Niko Mannonen / Yle
 Professori  Heli Peltolan  mukaan avohakkuilla saadaan pitkällä aikavälillä sama tulos hiilensidonnassa kuin metsän jatkuvalla kasvatuksella.
 Kysymys avohakkuiden vaikutuksesta ilmastoon jakaa vahvasti metsätutkijoiden mielipiteitä. Väite koskee vain hiilensidontaa, mutta ilmaston kannalta tärkeämpää ovat metsien hiilivarastot.
 Puut sitovat kasvaessaan ilmastolle haitallista hiiltä. Nuori, kasvava metsä sitoo usein enemmän hiiltä kuin vanha metsä, mutta vanhojen metsien hiilivarasto voi olla huomattavasti suurempi kuin nuorten metsien. Kun puuston kasvu sitoo enemmän hiiltä kuin mitä hakkuut ja lahoaminen vapauttavat, tulee metsästä hiilinielu. Peltolan mukaan heti avohakkuun jälkeen nuoressa metsässä hiilensidonta on pieni ja maaperästä vapautuu hiiltä. Se tosin kumoutuu 10–15 vuodessa, jolloin metsästä tulee taas hiilinielu.
 Ilmaston kannalta tärkeämpää on kuitenkin se, kuinka paljon metsissä on hiiltä varastoituna. Suomen ympäristökeskuksen tutkijan  Sampo Soimakallion  mukaan metsässä on sitä enemmän hiiltä varastoituna, mitä vähemmän sitä hakataan. Suomessa kaadetut puut käytetään tavoilla, jotka vapauttavat suurimman osan hiilestä muutamassa vuodessa. Tämä tarkoittaa sitä, että puiden hiilivarastot menetetään.
 Jouni Immonen / Yle
 Tilanne pahenee entisestään, jos kehittyvät maat omaksuvat samanlaisen kuluttamisen kuin me.
 Syken asiantuntija  Jyri Seppälä  muistuttaa, että vihreään kasvuun kuuluva kiertotalous on hieno tavoite, mutta luonnonvarojen kierrättäminen kuluttaa paljon energiaa. Iso kysymys tällä hetkellä on se, että ehditäänkö luomaan päästötöntä energiantuotantoa. Kiertotaloudella tarkoitetaan sitä, että luonnonvaroja ja tavaroita käytetään uudestaan mahdollisimman paljon.
 Seppälä pitää väitettä enimmäkseen totena, mutta hän on eri mieltä siitä, etteikö kestävämmällä tavalla kuluttaminen olisi hyvä asia. Kyse on siitä, mitä kulutetaan: tavaroita ja ulkomaanmatkoja vai aineettomampia asioita. Jos ostamme palveluita, jotka edistävät vähäpäästöisyyteen siirtymistä, se on Seppälän mukaan parempi kuin kulutuksen painaminen kokonaan alas.
 Mikko Koski / Yle
 Tutkimusten mukaan ilmastoprotestit ovat onnistuneet muuttamaan suuren yleisön sekä päätöksentekijöiden mielipiteitä ilmastonmuutoksesta.
 Aktivismi ei välttämättä tee yhteiskuntaan uusia jakolinjoja:  Janet Swimin  ja työryhmän tutkimuksessa mitattiin mielipiteiden muutosta Yhdysvalloissa vuoden 2017 ilmastomielenosoitusten jälkeen. Protestit lisäsivät selvästi ilmastoaktivismin hyväksyttävyyttä, vähensivät kahtiajakautuneisuutta ja lisäsivät ihmisten uskoa siihen, että ilmastokriisi voidaan ratkaista.
 Mikko Ahmajärvi / Yle
 Jos energian käyttö ei ole tehokasta, joudutaan tekemään entistä suurempi urakka energian tuottamisen päästöjen vähentämisessä. Urakka on jo valmiiksi iso. Päästöttömintä energiaa on se, mitä ei käytetä. Araston mukaan energiatehokkuuden korostaminen ei poissulje vähähiilistä siirtymää.
 Voit keskustella aiheesta 30.12. kello 23:een saakka.

Ilmastoprotesteilla ei saada aikaan muutosta ja autoilun hinta nousee – katso, ovatko Elokapinan, Riikka Purran ja muiden ilmastoväitteet totta


Summary: Valtioneuvoston asettama työryhmä selvitti, miten suomalaiset suhtautuvat erilaisiin keinoihin suojautua pandemialta.

Suomalaisista 89 prosenttia pitää yhä tarpeellisena suojella itseään ja muita koronaviruksen leviämiseltä kahdesta rokotteesta huolimatta. Näin kertoo valtioneuvoston asettaman käyttäytymistieteellisen työryhmän tuore selvitys.
 Selvitys perustuu Kansalaispulssi-kyselyyn ja nuorille aikuisille tehtyihin haastatteluihin. Siinä selvitettiin, miten ihmiset kokevat esimerkiksi maskien käytön ja kontaktien rajoittamisen. Suhtautuminen eri keinoihin oli vaihtelevaa ja vain osa toimista lisäsi vastaajien koronaväsymystä.
 Huoli omista läheisistä motivoi monia vastaajia välttelemään sosiaalisia kontakteja, mutta pidemmän päälle eristäytyminen koettiin raskaaksi henkiselle hyvinvoinnille.
 – Läheisimpien ihmisten terveysturvallinen tapaaminen voi tukea mielenterveyttä, ja samalla voi karsia kaukaisempia kontakteja, sanoo Käyttäytymistieteellinen neuvonanto -hankkeen projektipäällikkö, erityisasiantuntija  Maarit Lassander  tiedotteessa.
 Selvityksen perusteella suomalaisten mieliin on painunut hyvin koronapandemian alkuajan opit käsienpesusta ja kasvomaskien käytöstä. Silloin uutisointia uudesta pandemiasta seurattiin innokkaammin.
 Sen uudempi tutkimustieto koronaviruksen pääasiallisesta leviämismekanismista ei ole työryhmän mukaan tavoittanut vastaajia yhtä hyvin. Ilmanpuhdistuksen ja tuulettamisen merkitys suojakeinona koettiin selvityksen mukaan vähäisemmäksi.
 Työryhmä huomauttaa tiedotteessaan, että ajankohtainen tieto tartuntamääristä, viruksen leviämistavasta ja tehokkaista suojauskeinoista voikin tukea omaehtoisessa suojautumisessa.

Selvitys: Suomalaisten koronarutiinit pohjautuvat pitkälti pandemian alkuaikaan – ilmanvaihtoa ei koeta maskien ja käsihygienian veroiseksi


Summary: Autofiktion kirjoittaminen vaatii tarkkaa pohdintaa, koska oikeat ihmiset voivat löytää itsensä valmiin kirjan sivuilta. Myös Hanna Brotherus mietti romaania tehdessään, onko hänellä oikeus kirjoittaa muista ihmisistä.

Kun  Hanna Brotherus  ryhtyi kirjoittamaan esikoisteostaan, hän ei ajatellut tyylilajia. Tärkeintä oli päästä kirjoittamaan ja selventämään mielensisäisiä epäselvyyksiä. Se, oliko teksti faktaa vai fiktiota, ei pohdituttanut Brotherusta.
 – Se ei ole mielestäni lainkaan kiinnostavaa. Kaikki vaikuttava taide kumpuaa jollain tapaa sielun syövereistä.
 Vaikka tyylilajit eivät ole tärkeitä Brotherukselle, hänen keväällä julkaistu esikoisteoksensa vauhditti autofiktiobuumia.  Ainoa kotini  on vuoden menestyneimpiä kotimaisia kaunokirjoja. Sitä on myyty eri formaateissa yli 50 000 kappaletta. Se on esikoisteokselle ja mille tahansa kirjalle melkoinen saavutus nykypäivänä.
 Romaania voi hyvällä syyllä kutsua autofiktioksi, sillä Brotherus on ammentanut siihen paljon omasta elämästään.
 – Korostan, että romaani on minun kokemukseni elämästä. Halusin kirjoittaa mahdollisimman tarkasti, miten minä koen. En sitä, mitä minun on toivottu kokevan.
 Hanna Brotherus tunnetaan koregrafina ja tanssijana. Hän on tehnyt myös tanssiteoksia henkilökohtaisista lähtökohdista, mutta silloin kukaan ei ole kysynyt, kuinka paljon teoksessa on totuuspohjaa. Hilma Toivonen / Yle
 Vaikka Brotheruksen esikoiskirjassa on paljon totuuspohjaa, on kyseessä kuitenkin kaunokirjallinen teos. Se ei ole elämäkerta. Elämäkerrat lokeroidaan tietokirjallisuuteen ja oletuksena on, että elämäkerran voi lukea totena.
 – Olen kirjoittanut romaaniini paljon muunneltuja asioita. Paljon on myös jätetty pois.
 Rajanveto on hankalaa
 Autofiktio onkin hyvin hankala käsite. Sen myöntää myös WSOY:n kotimaisen kaunokirjallisuuden kustantaja  Anna-Riikka Carlson .
 – Meillä kustantamossakaan ei ole selkeää määritelmää autofiktiolle. Tärkeintä on kirjailijan toive, haluaako hän nimittää teostaan autofiktiiviseksi vai ei.
 Kustantaja Anna-Riikka Carlson on huomannut autofiktiobuumin myös tarjottavissa käsikirjoituksissa. Nella Nuora / Yle
 Rajanveto faktan ja fiktion välillä on kiinni kirjailijan näkemyksestä, koska kustantajien ei ole mahdollista tietää tai selvittää pohjaako teksti todella kirjailijan elämään. On mahdotonta vetää selkeää rajaa autofiktion ja kirjailijan elämään pohjaavan teoksen välille.
 Kirjallisuuden tutkijat pyrkivät tekemään selkeämpiä raja-aitoja autofiktiolle. Usein ehtona pidetään sitä, että kerronta on minämuodossa ja nimet ovat oikeita. Jos esimerkiksi henkilöiden nimet on muutettu, lukija voi olettaa, että paljon muutakin on muunneltu.
 Jotta määrittely olisi vielä mutkikkaampaa, usein käytetään myös käsitettä avainromaani. Se kertoo kirjailijan elämästä tai sen jostain vaiheesta. Henkilöt ja tapahtumat ovat yleensä tunnistettavia. Tunnettuja avainromaaneja ovat muun muassa:  Helvi Hämäläisen   Säädyllinen murhenäytelmä ,  Juhani Ahon   Yksin ,  Ernest Hemingwayn   Ja aurinko nousee  ja  August Strindbergin   Punainen huone .
 Suosio kertoo ajasta
 Autofiktiobuumin voi katsoa alkaneen norjalaisen  Karl Ove Knausgårdin  kuusiosaisesta  Taisteluni -kirjasarjasta, joka julkaistiin vuosina 2009–2011. (Suomeksi kirjat julkaistiin vuosina 2011–2016.) Sarja herätti hämmennystä, sillä Knausgård kuvasi tarkasti arkeaan ja läheisiään. Sen jälkeen autofiktioiksi kutsuttuja romaaneja on julkaistu paljon, eikä suosiolle vielä näy loppua.
 – Autofiktioiden suuri suosio kertoo jotain tästä ajasta. Tosi-tv:n ja sosiaalisen median myötä omasta elämästä kertomisesta on tullut luontevaa ja se on valunut myös kirjallisuuden puolelle, Anna-Riikka Carlson perustelee.
 Karl Ove Knausgård kirjoitti elämästään ja ajatuksistaan kuuden kirjan verran. Like Kustannus
 Tänä vuonna on julkaistu useita autofiktioita, joista on tullut kirjallisia hittejä. Hanna Brotheruksen esikoisromaanin lisäksi muun muassa  Antti Röngän   Nocturno  ja  Laura Malmivaaran   Vaiti  ovat saaneet paljon huomiota.
 Carlson myöntää, että kustantamoissa toki tunnistetaan trendit ja se näkyy myös autofiktioiden kustantamisessa.
 – En kiellä sitä tosiasiaa, etteikö kustantamoissa tehtäisi päätöksiä myös genren suosion pohjalta. Trendejä tulee ja menee.
 Kalle Päätalo ammensi omasta elämästään 26-osaiseen Iijoki-sarjaan. Kuva on otettu vuonna 1976. Yle/ Antero Tenhunen
 Kiinnostavaa on myös se, että autofiktiosta puhutaan kuin se olisi uusi asia. Tosiasiassa autofiktiota on ollut niin kauan kuin kirjallisuutta. Jo kauan ennen Knausgårdia muun muassa  Marcel Prous t (1871–1922) ja  Kalle Päätalo  (1919–2000) ovat ammentaneet elämästään kymmenien kirjojen verran.
 Loukata ei saa
 Autofiktion julkaisemisessa on kuitenkin oltava tarkkana. Kun kirjailija kirjoittaa avoimesti itsestään ja myös muista ihmisistä, voi tulla kirjoitetuksi jotain sopimatonta tai loukkaava.
 – Kustantajan tai kustannustoimittajan velvollisuus on puhua näistä vaaranpaikoista kirjailijan kanssa ja myös ennakoida mahdollisia kohuja.
 Carlson kertoo, että silloin tällöin tulee tilanteita, jolloin kysytään ihan suoraan, haluaako kirjailija todella kirjoittaa näin. Silti kustantajan tärkein tehtävä on huolehtia kirjailijan sananvapaudesta.
 – Se on tasapainoilua sananvapauden ja eettisyyden välillä.
 Tärkeintä on hyvä teksti
 Hanna Brotherus myöntää pohtineensa kirjoittamisen aikana, onko hänellä oikeus kirjoittaa näin muista ihmisistä.
 – Päädyin siihen, että on. Kirja kertoo nimenomaan minun kokemusmaailmastani. Joku toinen voi kokea samat asiat täysin eri tavoin.
 Esikoisessaan Brotherus kirjoittaa paitsi omasta, myös tyttärensä syömishäiriöstä. Eivätkö läheisten reaktiot pelottaneet?
 – Sen uskallan sanoa, että lapseni ovat suhtautuneet tosi ihanasti. Tyttäreni sanoi, että on tosi ylpeä äidistään.
 Kirjasta on tullut valtavasti palautetta. Vaikka romaani kertoo Hanna Brotheruksesta, ovat lukijat samastuneet päähenkilöön.
 – Monet lukijat ovat ihmetelleet, että miten olen osannut kirjoittaa juuri heidän elämästään.
 Myös Anna-Riikka Carlson on sitä mieltä, että tärkeintä on puhutteleva, korkeatasoinen teksti.
 – Toivon, että kirjallisuuden voima on niin suuri, että se sanoittaisi meidän yhteisiä kokemuksia. Ja että lukija unohtaisi pohtia, onko tämä totta vai ei.
 Voit kuunnella lisää Hanna Brotheruksen ajatuksia audiosarjassa Miksi kirjoitan? Pääset kuuntelemaan sarjaa Yle Areenassa klikkaamalla  tästä . Viisiosaisessa sarjassa ovat mukana myös Rosa Liksom, Max Seeck, Anni Kytömäki ja Jari Järvelä.
 Voit keskustella aiheesta 30.12. kello 23:een saakka.

Hanna Brotheruksen avoimesta esikoisromaanista tuli vuoden kirjahitti – autofiktion suosiolle ei näy loppua, vaikka määrittely on vaikeaa


Summary: Naisten määrän toimitusjohtajina uskotaan kasvavan tulevaisuudessa, koska naisten osuus tekniikan- ja it-alan opiskelijoista on lisääntynyt merkittävästi viime vuosien aikana.

Pörssiyhtiöiden johtoryhmien jäsenistä oli naisia tänä vuonna 27 prosenttia, mutta toimitusjohtajina naisia on yhä vain kahdeksan prosenttia, ilmenee Keskuskauppakamarin naisjohtajakatsauksesta. Naisten osuudet olivat samat myös vuonna 2020.
 Keskuskauppakamari uskoo naisten määrän toimitusjohtajina kasvavan tulevaisuudessa, koska naisten osuus tekniikan- ja it-alan opiskelijoista on lisääntynyt merkittävästi viime vuosien aikana.
 – Tämä tulee varmasti näkymään tulevaisuudessa myös näiden alojen naisjohtajien määrän kasvuna, arvioi Keskuskauppakamarin johtava asiantuntija  Ville Kajala  tiedotteessa.
 Toimitusjohtajaksi edetään usein talous- tai liiketoimintajohdosta, jossa naisia oli selvityksen mukaan vain 14 prosenttia tänä vuonna. Erityisen suuri naisten osuus oli terveydenhuollon alalla ja rahoitusalalla, kun taas teollisuudessa ja it-alalla naisia on toistaiseksi vähän liiketoimintajohtajina.
 Lue myös:
 Vantaan kaupunginjohtajalle kansainvälisen naisverkoston tunnustus – Viljanen: "Naisten aseman vahvistuminen yhteiskunnassa lisää yhteiskunnan tasa-arvoisuutta"
 Suomi toisena elämänlaatua mittaavassa vertailussa – useaa sosiaalisen kehityksen vertailussa parhaiten menestynyttä valtiota johtaa nainen

Pörssiyhtiöiden toimitusjohtajina yhä vähän naisia, mutta Keskuskauppakamari uskoo määrän kasvavan