Summary: Väyläviraston mukaan uusi kilpailutus on määrä aloittaa mahdollisimman pian.

Väylävirasto on päättänyt keskeyttää Saimaan kanavan kehittämisurakan kilpailutuksen. Viraston mukaan kilpailutus keskeytetään teknisten ja hallinnollisten ongelmien ratkaisemiseksi.
 – Hankinnan aikana on ilmennyt odottamattomia ongelmia, joiden selvittämiseen otetaan nyt lisäaikaa, Väyläviraston projektipäällikkö  Harri Liikanen  sanoo tiedotteessa.
 Hänen mukaansa selvitettävät asiat liittyvät Saimaan kanavan vuokra-alueella toimimiseen.
 Vuokra-alue on  Venäjän puolella sijaitseva maakaistale , jonka Suomi on vuokrannut Venäjän valtiolta. Vuokrajärjestely on maailmanlaajuisestikin ainutlaatuinen.
 Liikanen korostaa, että urakan keskeyttäminen liity Venäjän päätökseen lopettaa puukuljetukset Saimaan kanavassa.
 – Se ei ole syy keskeyttämiseen, vaan syyt johtuvat hankkeesta, hän kertoo Ylelle.
 Uusi kilpailutus mahdollisimman pian
 Saimaan kanavan urakassa pidennetään sulkuja ja nostetaan kanavan vedenpintaa.
 Noin 95 miljoonan euron arvoinen urakka toteutetaan allianssimallilla, eli eri osapuolet muodostavat yhteisen projektiorganisaation.
 Kilpailutus oli ennen keskeyttämistä jo pitkällä: Liikasen mukaan tarkoituksena oli valita urakoitsija ennen joulua.
 – Ensimmäisen vaiheen tarjoukset olisivat tulleet sisään lähipäivinä, Liikanen kertoo.
 Väylävirasto pyrkii aloittamaan uuden kilpailutuksen on mahdollisimman pian, mutta kanavahankkeen valmistuminen tulee viivästymään alkuperäisestä aikataulusta jonkin verran.
 Liikasen mukaan vielä ei pystytä arvioimaan, kuinka paljon hanke viivästyy. Alun perin kanavaurakan piti valmistua kesällä 2024.
 Väylävirasto keskeyttää vuosittain kymmenkunta hankintaa eri syistä.
 Lue myös:
 Suomen suurin järvi sai kauan kaipaamaansa jättipotin – Venäjälle johtava kanava tuo Saimaalle liki 100-metriset alukset
 Venäjän puukuljetusten Saimaan kanavassa piti päättyä marraskuussa – silti siellä seisoo tälläkin hetkellä venäläinen rahtilaiva puulastin kera
 Itänaapurin salamapäätökset nostivat esiin Suomen Venäjä-riippuvuuden – suuri vaikutus kuljetuksiin sekä energia- ja raaka-ainetoimituksiin
 Venäjä aikoo lopettaa havuraakapuun tuonnin Suomeen kaikilla rajanylityspaikoilla yhtä lukuun ottamatta – rajoitus ei koske koivukuitupuuta ja haketta

Saimaan kanavan 95 miljoonan euron remonttiin aikalisä – Väyläviraston mukaan kilpailutuksen keskeytys ei liity puukuljetusten keskeytymiseen kanavassa


Summary: Tietoturva-ammattilaisten mukaan pankkihuijaukset ja henkilön tunnistamistietojen kalasteluyritykset ovat lisääntyneet selvästi. Erilaiset huijausyritykset keskittyvät jatkossa yhä enemmän mobiiliin.

Numerot juoksevat laskurissa vikkelään.
 Yli 11 miljoonaa verkkohyökkäystä maailmanlaajuisesti maanantaina kello yhteen mennessä.
 Punaiset ja keltaiset viivat hypähtelevät maasta ja maanosasta toiseen. Monikansallisen tietoturvayhtiö Check Point Softwaren reaaliaikaisesti toimiva kartta näyttää, mistä ja minne päin maailmaa erilaisia digitaalisia tietoturvahyökkäyksiä tehdään eniten ja miten niitä torjutaan.
 Kartasta näkee, että vilkkainta liikenne on sekä hyökkäysten että niiden torjunnan osalta Yhdysvalloissa.
 – Jatkuvasti enemmän, jatkuvasti nopeammin. Tämä on kilpajuoksua. Joku keksii jotain uutta haitallista. Meidän pitää löytää keino pystyä suojaamaan sitä vastaan, Check Point Softwaren tietoturva-asiantuntia  Jarno Ahström  toteaa.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin kyberturvallisuuskeskus sai lokakuussa nelinkertaisesti ilmoituksia pankkitunnuskalastelusta edellisvuoden samaan ajankohtaan verrattuna. KRP:n mukaan rikolliset ovat aiheuttaneet  lokakuun loppuun mennessä  Suomessa lähes yhdeksän miljoonan euron vahingot.
 Pankkitunnuskalastelut tapahtuvat yleensä sähköpostitse,  tekstiviestitse  tai  valesivustojen  avulla.
 Mobiiliuhat ovat yli tuplaantuneet tämän vuoden alusta, kertoo Check Point Softwaren tietoturva-asiantuntia Jarno Ahström. Antti Kolppo / Yle
 Huijausyritykset ja tietojen kalastelut lisääntyvät älypuhelimissa
 Tietoturva-asiantuntijoiden mukaan huijausyritykset lisääntyvät jatkossa mobiilissa, älypuhelimien sovellusten kautta.
 – Jos mobiililaitteeseen päätyy asentamaan sovelluksen, joka ei ole asiallinen, niin siinä hyvin herkästi päätyy tilanteeseen, ettei mobiililaite ole enää käyttäjänsä hallussa, Ahlströn muistuttaa.
 Puhelimeen tunkeutunut haitallinen toimija pystyy lähettämään, vastaanottamaan ja poistamaan viestejä ilman, että käyttäjä edes näkee niitä. Se pystyy soittamaan puheluita ja vastaamaan niihin. Pahimmillaan tunkeutuja voi kaapata puhelimen mikrofonin käyttöönsä ja äänittää vaikkapa huoneessa käytävää keskustelua.
 – Mobiiliuhat ylipäänsä ovat tämän vuoden alusta mitattuna moninkertaistuneet, reilusti yli tuplaantuneet määrässä, Ahlström toteaa.
 Rikolliset pyrkivät kaappaamaan puhelimia käyttöönsä eri tavoin. Esimerkiksi kansainväliset lentokentät ovat paikkoja, joissa voi joutua pulaan, jos sattuu vaikkapa epähuomiossa liittymään rikollisen tarjoamaan langattomaan wifi-verkkoon.
 Helpoin tapa estää rikollinen toiminta on pitää laitteet päivitettyinä, tietoturva-asiantuntija muistuttaa.
  Digimaailman huijauksissa vedotaan ihmisyyteen
 Keskusrikospoliisin rikostarkastajan  Tero Muurmanin  mukaan digimaailman huijaukset toistavat ikiaikaisia huijausmenetelmiä nykyaikaisissa viestintävälineissä.
 Ihmisyyteen ja ihmiseen vetoaminen on tehokasta. Jos asia tuntuu läheiseltä, henkilökohtaiset suojat laskevat.
 – Se, että jotain taloudellista etua tai henkilötietoja pyydetään ja asialla on jonkin näköinen kiire. Viesteissä vedotaan tunteeseen ja paineeseen, mikä ehkä hieman laskee henkilön suojausta. Nämä ovat yleensä sellaisia merkkejä, joita kannattaa pitää mielessä, Muurman muistuttaa.
 Jatkossa rikolliset hyödyntävät varmasti myös kuvamanipulaatiota lisätäkseen huijauksen uskottavuutta, Keskusrikospoliisin rikostarkastajan Tero Muurman uskoo. Antti Kolppo / Yle
 Saman tyyppisiä henkilöön vetoamisyrityksiä tunnistetaan huijauksista myös tieturvapuolella.
 – Vedotaan kiireeseen, sinulta vanhenee joku huomenna. Käy nyt kirjautumassa. Korjaa nyt tämä. Se yleensä viittaa siihen, että joku tässä nyt on pielessä, Jarno Ahlström tietoturvayhtiö Check Point Softwareilta komppaa.
 Huijauskampanjat ovat rikollisille helppoja ja halpoja toteuttaa
 Monet sähköposteilla tai valesivuilla toteutettavat huijauskampanjat ovat rikollisille halpoja ja helppoja toteuttaa. Isolla volyymillä toteutettu huijauskampanja tuottaa käytännössä aina.
 Rikostarkastaja Tero Muurman mukaan rikolliset saattavat lähettää jopa kymmeniä miljoonia huijausviestejä. Pieni osuus vastaanottajista haksahtaa viesteihin. He antavat maksukorttitietonsa, joita rikolliset pääsevät hyödyntämään.
 – Kannattaa pitää terve epäluulo siihen, onko joku asia totta ja harkita ennen kuin antaa henkilötietoja johonkin palveluun, Muurman jatkaa.
 Tärkeä neuvo on se, ettei pidä avata mitään outoja linkkejä, saati kirjautua tai antaa omia tietojaan vieraille tahoille. Mutta aina joku erehtyy ja rikollinen hyötyy. Motiivina on käytännössä aina raha. Pienistäkin puroista kertyy hyvä potti.
 – Heikoin lenkki kaikessa, mikä liittyy tietoturvaan on aina ihminen. Teknisillä ratkaisuilla voidaan helpottaa toimintaa huomattavasti, mutta kyllä osaamisen ja ymmärryksen kasvattaminen ovat ensimmäinen lähtökohta tietoturvan tehokkaaseen toteuttamiseen, tietoturva-asiantuntija Jarno Ahlström muistuttaa.
 Tulevaisuuden kyberuhat
 Kansainvälisessä digitaalisessa ympäristössä suomalaisia on pitkään suojannut pieni kielialue. Vielä viime aikoinakin monet huijausyritykset ovat paljastuneet pelkästään siksi, että ne on kirjoitettu huonolla suomella.
 – Suomen kieli suojaa hyvin paljon, koska konekäännökset suomen kieleen eivät ole kovin helppoja tehdä, Ahström sanoo.
 Tähän ei voi kuitenkaan enää jatkossa luottaa, koska kääntäjärobotit kehittyvät jatkuvasti. Jatkossa rikolliset hyödyntävät varmasti myös kuvamanipulaatiota lisätäkseen huijauksen uskottavuutta, rikostarkastaja Muurman uskoo.
 – Jo nyt kuvamanipulaatiot ovat sillä tasolla, että niistä on todella vaikea erotta, mikä on aitoa ja mikä väärennettyä.
 Rikollisilla on kaikki keinot käytössä eikä mikään rajoita heitä, Muurman muistuttaa.
 – Meistä kerätään koko ajan enemmän tietoja: arkaluontoisia tietoja ja taloudellisia tietoja. Tämä data on rahan arvoista ja hyödynnettävissä monella tapaa. Kyllä se tulee olemaan myös jatkossa rikollisten kohteena.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 10. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Tietoturvan rokkitähti Mikko Hyppönen neuvoo: Älä jaa kavereidesi tietoja hövelisti ja verkkopankkia kannattaa käyttää kännykällä
 Listasimme verkkohuijausten uusimmat trendit ja keinoja niiden tunnistamiseen – Moni huijaus tepsii aina uudestaan sillä kollektiivinen muisti unohtaa
 Huijari voi esiintyä sinuna, jos tietää sinusta kolme asiaa – Ylen selvitys näyttää, miten suosittujen verkkokauppojen suojaus vuotaa

Rikolliset pyrkivät nyt kaappaamaan koko älypuhelimen – pahimmillaan tunkeutuja voi äänittää puhelimellasi huoneessa käymääsi keskustelua


Summary: Finnairilla on kesäkaudella yli 70 Euroopan kohdetta, yli kymmenen Aasian kohdetta ja neljä Yhdysvaltojen kohdetta.

Finnair suunnittelee lentävänsä ensi kesäkaudella lähes sataan kohteeseen ympäri maailman, kun koronarajoituksia aletaan purkaa.
 Verkostoon on tulossa kolme uutta kaukoreittiä. Yhdysvalloissa Finnair alkaa lentää Dallasiin, Etelä-Koreassa Busaniin ja Japanissa Tokion Hanedan kentälle.
 Yhteensä Finnairin maaliskuussa alkavan kesäkauden verkostossa on yli 70 Euroopan kohdetta, yli kymmenen Aasian kohdetta ja neljä Yhdysvaltojen kohdetta.
 Japani oli ennen pandemiaa Finnairin suurin markkina Suomen jälkeen. Maan odotetaan alkavan purkaa matkustusrajoituksia ensi vuoden puolella.

Finnair avaa uusia kaukoreittejä Aasiaan ja Yhdysvaltoihin – kesäkaudella lähes sata kohdetta


Summary: Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnosta kisaa kuusi teosta. Palkintosumma on 30 000 euroa.

Suomen kirjasäätiö on julkistanut kuusi ehdokasta tämän vuoden tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi.
 Tässä jutussa esitellään teokset ja valintalautakunnan perusteluja.
 Markku Henriksson: Tähtilipun maa – Yhdysvaltain alueen historia (Tammi)
 Emeritusprofessori  Markku Henrikssonin  teos kattaa koko Yhdysvaltain historian. Pääpaino on poliittisella historialla, mutta mukana on runsaasti myös kulttuurihistoriaa.
 Markku Henriksson on Helsingin yliopiston Yhdysvaltain tutkimuksen McDonnell-Douglas-professori emeritus sekä Tampereen yliopiston Yhdysvaltain ja Kanadan tutkimuksen dosentti.
 Runsaasti kuvitettu tietoteos käy läpi Yhdysvaltain historian maan asuttamisesta nykyhetkeen.
 Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon valintalautakunnan mukaan teos on ihailtavan hallittu esitys valtavasta aiheesta.
 Markku Henrikssonilla on pitkä kokemus Pohjois-Amerikan tutkimisesta. Veikko Somerpuro / Tammi
 Ritva Kylli: Suomen ruokahistoria. Suolalihasta sushiin (Gaudeamus)
 Historioitsija ja Pastanjauhantaa-ruokablogia pitävä  Ritva Kylli  kertoo teoksessaan Suomen ruokakulttuurin ja ruoantuotannon muutoksista aina 1700-luvulta lähtien. Monella nykypäivän ilmiönä pidetyllä asialla on takanaan pitkä historia.
 Suomen ruokahistoria kertoo niukkuudesta, valistuksesta, elintason paranemisesta ja lopulta myös ruoan mahdista muuttaa yhteiskuntaa.
 Valintalautakunnan mielestä teos luotaa kattavasti ja mukaansatempaavasti suomalaisen ruokakulttuurin ulottuvuuksia kapakalasta kebabiin.
 Ritva Kylli on pitänyt suosittua Pastanjauhantaa-blogia jo 16 vuotta. Hän on myös yliopistolehtori. Gaudeamus
 Kristiina Markkanen ja Leena Virtanen: Wivi ja Hanna – Arkkitehdin ja kauppaneuvoksen yhteiset vuodet (Atena)
 Kristiina Markkasen  ja  Leena Virtasen  yhdessä kirjoittama teos kertoo arkkitehti  Wivi Lönnistä  ja kauppaneuvos  Hanna Parviaisesta .
 Wivi Lönn oli Suomen ensimmäinen naisarkkitehti, joka perusti oman toimiston. Hanna Parviainen oli puolestaan ensimmäinen kauppaneuvoksen arvonimen saanut nainen.
 Naiskaksikon yhteiselämä alkoi 1910-luvulla ja he vaikuttivat paljon toistensa elämään. Heitä yhdisti rakkauden lisäksi taloudellinen vapaus, yhteiskunnallinen toiminta ja uuttera työnteko.
 Runsaasti kuvitettu teos valottaa naisten elämänkaarta, yhteistä elämää, työprojekteja ja matkoja Euroopassa.
 Valintaraatia miellytti taitavasti kirjoitetun kaksoiselämäkerran tekijöiden lämmin suhtautuminen kohteisiinsa.
 Miehet hermostuivat, kun Wivi Lönn piirsi paloaseman ja Hanna Parviainen halusi tehtaanjohtajaksi – näin kaksikko raivasi tietä uranaisille sata vuotta sitten
 Kristiina Markkanen ja Leena Virtanen ovat molemmat toimittajia ja kirjailijoita. Liisa Takala / Atena
 Osmo Tapio Räihälä: Miksi nykymusiikki on niin vaikeaa (Atena)
 Osmo Tapio Räihälä  on itse nykymusiikin säveltäjä, jonka teoksia on esitetty ympäri maailmaa. Kirjassaan Räihälä käy läpi musiikin historiaa ja valottaa samalla, miksi nykyinen taidemusiikki on sellaista kuin on.
 Räihälä myöntää kirjassaan, että nykytaidemusiikkia voi olla vaikea ymmärtää, koska se ei ole odotuksiemme mukaista. Se poikkeaa paljon perinteisestä klassisesta musiikista, joka taas on hyvin rakastettua.
 Räihälä esittelee kirjassaan erilaisia nykymusiikkityylejä ja antaa vinkkejä niiden kuuntelemiseen.
 Valintalautakunnan mukaan elitismiä hälventävä tietokirja on ansiokas sukellus nykytaiteeseen yleisemminkin.
 Osmo Tapio Räihälä Ylen aamussa.
 Osmo Tapio Räihälä on säveltänyt useita teoksia, ja niitä on esitetty ympäri maailmaa. Jukka Lintinen / Yle
 Osmo Soininvaara: 2020-luvun yhteiskuntapolitiikka (Teos)
 Pitkän linjan poliitikko ja tietokirjailija  Osmo Soininvaara  esittää uudessa kirjassaan, miten taloutta tulisi korjata, jotta ihmiset ja maapallo voisivat paremmin.
 Soininvaara käsittelee etenkin työelämän eriarvoistumista – toisten osaamiselle on valtavasti kysyntää, kun taas toisilla ei ole juurikaan tarjottavaa nykyajan työmarkkinoille. Lisäksi kirjassa esitellään ehdotuksia muun muassa parempaan ympäristötalouteen.
 Valintaraatia ilahdutti erityisesti, ettei kirjoittaja tyydy vaikeroimaan vaihtoehtojen puutetta vaan tarttuu ratkaisukeskeisesti politiikan kuumiin perunoihin.
 Osmo Soininvaaralla on pitkä ura politiikassa. Hän jätti eduskuntatyön kuusi vuotta sitten. Petteri Bülow / Yle
 Julia Thurén: Kaikki kuluttamisesta – Näin aloin käyttää rahojani paremmin (Gummerus)
 Bloggaajana tunnettu  Julia Thurén  antaa uudessa kirjassaan vinkkejä, miten kuluttamisen ja shoppailun himoa voi hillitä. Thurén perehtyy kuluttamisen taustoihin, ihmisen tarpeisiin ja rahan säästämiseen. Yksi kirjan teemoista on myös ilmastoahdistus, joka saa monet pohtimaan kulutustottumuksiaan.
 Valintaraadin mukaan teos avautuu jouhevasti eritaustaisille lukijoille ja pohtii ansiokkaasti kulutusyhteiskunnan rakenteita.
 Julia Thurén esiintyy aina tässä samassa mekossa, mutta miksi sitä pidetään omituisena? Nämä 4 seikkaa selittävät, miksi ostamme jatkuvasti uutta
 Julia Thurén on pitänyt pitkään blogia ja hän teki myös Ylelle podcast-sarjan Melkein kaikki rahasta. Tiina Jutila / Yle
 Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon valitsijalautakunnassa olivat tänä vuonna mukana suomentaja  Sampsa Peltonen , päätoimittaja  Jaakko Heinimäki  ja toimittaja  Maria Romantschuk.
 Voittajan valitsee Milttonin varatoimitusjohtaja  Katri Makkonen , joka toimi pitkään presidentti Sauli Niinistön viestintäpäällikkönä ja sitä ennen Ylen toimittajana.
 Myöhemmin tällä viikolla julkistetaan myös lasten- ja nuortenkirjallisuuden sekä kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat.
 Eri kategorioiden Finlandia-voittajat selviävät 1. joulukuuta. Palkintojuhlaa voi seurata Ylen TV1: ssä ja Areenassa.

Tässä ovat tietokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana teokset kuluttamisesta, nykymusiikista ja ruokahistoriasta


Summary: Entinen ulkoministeri Elisabeth Rehn kritisoi EU:ta Länsi-Balkanin tilanteen hoitamisesta. Jännitteet ovat kasvaneet Bosnia-Hertsegovinassa, jonka serbijohtajaa Rehn kutsuu "täydelliseksi ketuksi".

Euroopan unioni ei ole hoitanut Länsi-Balkanin tilannetta hyvin, arvioi RKP:n entinen ulkoministeri  Elisabeth Rehn .
 Länsi-Balkanin maihin luetaan Kroatia, Montenegro, Serbia, Pohjois-Makedonia, Albania, Bosnia-Hertsegovina sekä Kosovo. Näistä maista Kroatia on jo EU:n jäsenmaa ja muutkin havittelevat paikkaa unionista. Jäsenyyskeskustelut ovat kuitenkin jämähtäneet paikoilleen.
 EU-maiden johtajat tapasivat Länsi-Balkanin kollegoitaan Sloveniassa  lokakuun alussa . Rehnin mukaan Länsi-Balkanin tilanne on jäänyt EU:lla muiden kriisien jalkoihin.
 – EU ei ole hoitanut tonttiaan erityisen hyvin. Energiaa on kasattu muuhun, Rehn sanoo  Ylen aamun lähetyksessä .
 – Viimeisin kohtaaminen entisen Jugoslavian alueen maiden kanssa oli isällisen hyväntahtoinen, että “odottakaa nyt, kunhan vähän petraatte tekemisiänne”.
 Samaan aikaan Venäjä on kasvattanut vaikutustaan Balkanilla. Venäjä tukee esimerkiksi Bosnia-Hertsegovinan serbialuetta. Serbialuetta johtaa Rehnillekin tuttu neuvottelukumppani,  Milorad Dodik .
 Bosnian serbialueiden johtaja Milorad Dodik on uhannut Bosnian serbien irtautuvan alueen rauhansopimuksesta. MILOS MISKOV/BETAPHOTO/SIPA/Shutterstock/All Over Press
 Serbialueen johtaja Dodik  on uhannut irrottaa keskeisiä instituutioita  Bosnia-Hertsegovinan liittovaltion alaisuudesta. Dodik haluaisi perustaa serbialueelle esimerkiksi oman armeijan.
 – EU:n on ymmärrettävä suuret kuviot: muun muassa Turkin ja tietenkin arabimaiden vaikutuksen Sarajevoon, Venäjän voimakas ystävyys Serbian kanssa. Siihenhän Dodik haluaa tarrautua.
 Serbijohtaja Dodik on "täydellinen kettu"
 Rehn toimi Balkanin ihmisoikeusraportoijana vuosina 1995–1997 ja työskenteli sen jälkeen muun muassa YK:n erityislähettiläänä Bosnia-Hertsegovinassa. Dodikin tavat ja luonne tulivat tutuksi noina vuosina.
 –Presidenttinä Dodik oli erittäin ystävällinen ja yritti olla charmikas. Tiesin, että hän oli kivenkova.
 – Hän oli täydellinen kettu, Rehn sanoo.
 Lue myös:   Miksi Bosnian hajoamisesta puhutaan jälleen? Lue ja katso vastaukset kysymyksiin Balkanilla vellovasta "sodan uhkasta"   Sodan uhka Balkanilla huolestuttaa ulkoministeri Haavistoa: “Jännitteet ovat suuret, tähän pitäisi kiinnittää enemmän huomiota”
 EU lupaa Länsi-Balkanin maille uutta tukea, muttei anna tarkkaa aikataulua laajentumisesta

Elisabeth Rehn kritisoi Euroopan unionia Länsi-Balkanin tilanteesta: "EU ei ole hoitanut tonttiaan erityisen hyvin"


Summary: Suomalaiset tapahtumajärjestäjät seuraavat tarkkaan kohtalokkaan Astroworld-festivaaleilla sattuneen onnettomuuden tutkintaa.  Samaa ei haluta kokea Suomessa. Live Nationin toimitusjohtaja sanoo, että turvajärjestelyitä pohditaan päivittäin.

Kahdeksan ihmistä kuoli ja ainakin 300 loukkaantui  Astroworld-musiikkifestivaaleilla Houstonissa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa viime perjantaina.
 Paniikkiin päätyneet tapahtumat alkoivat rap-artisti  Travis Scottin  konsertissa illalla, kun yleisö pakkautui massana kiinni lavaa. Sekasorrossa ihmisiä kaatui ja konsertti keskeytettiin.
 – Todella valitettavaa, eihän siihen voi muuta sanoa, toteaa  Live Nation Finlandin  toimitusjohtaja  Tomi Saarinen .
 Yle tavoitti Tomi Saarisen puhelimitse työmatkalta Ranskasta. Saarinen painottaa, ettei hän voi ottaa kantaa tapahtumiin Astroworld-festivaaleilla, koska tutkinta on vielä kesken.
 Yhdysvalloissa  viranomaiset tutkivat onnettomuuden syytä . Houstonin poliisi on aloittanut tapauksesta rikostutkinnan, johon osallistuvat huume- ja murharyhmät.

 Tomi Saarinen korostaa, että Live Nationissa turvallisuustekijöitä pohditaan päivittäin ja ylipäätään tapahtumajärjestäjät käyttävät paljon aikaa, jotta yleisö voisi osallistua turvallisin mielin konsertteihin.
 – Asioiden pitää olla kunnossa, ja teemme joka päivä töitä sen eteen, että näin olisi. Turvallisuudesta huolehtiminen on tapahtumajärjestäjien syvää ydintä.
 Saarinen kertoo, että Suomessa seurataan kaikkea tapahtumaturvallisuuteen liittyvää.
 – Tottakai seuraamme tällaisia tilanteita tarkasti, haluamme tietää mitä on tarkalleen tapahtunut ja sitten katsoa, millä lailla se vaikuttaa järjestelyihin tulevissa tapahtumissamme.
 Rap-artisti Travis Scott perusti Astroworld-musiikkifestivaalin vuonna 2018. Festivaaleilla oli perjantaina 50 000 osallistujaa. Festivaalin järjestäjä on Live Nation.
 Tältä näytti Astroworld-festivaaleilla vuonna 2019. Trish Badger / AOP
 Ruisrockin promoottori: “turvallisuus on kaiken a ja o”
 Myös Ruisrock-festivaalin promoottori  Mikko Niemelä  kertoo seuranneensa tarkkaan uutisointia Yhdysvalloista.
 – Tällaiset onnettomuudet otetaan aina äärimmäisen vakavasti. Yleisön turvallisuus on kaiken a ja o. Juttelimme jo viikonloppuna paljon aiheesta turvaorganisaation kanssa, Niemelä toteaa.
 Hän ei vielä osaa sanoa, miten Astroworldin konsertti vaikuttaa Ruisrockin järjestelyihin.
 – Totta kai aina tässä ollaan kärppänä tarkkailemassa, mitä alalla tapahtuu.
 – Tämä on niin vakava asia, että haluamme perinpohjaisesti tietää, mitkä ovat keinoja, ettei tällaista pääsisi enää tapahtumaan missään.
 Texasissa on käynnistetty useita oikeustoimia rap-artisti Travis Scottia vastaan, joka haasteiden mukaan toiminnallaan yllytti yleisössä syntynyttä sekasortoa.  Alex Bierens de Haan / AFP
 Onnettomuuksista halutaan oppia
 Promoottori Mikko Niemelä muistuttaa kohtalokkaasta Roskilde-festivaalista.
 Tanskassa vuonna 2000 yhdeksän nuorta kuoli ja 30 loukkaantui amerikkalaisen  Pearl Jam -yhtyeen keikan aikana. Tilanne riistäytyi käsistä, kun yleisötungoksessa syntyi paniikki.
 Onnettomuus muutti turvallisuusjärjestelyjä esiintymislavojen edessä.
 – Siitä on menty paljon eteenpäin. Aina kokemuksista pitää oppia, Niemelä sanoo.
 Samaa toteaa Live Nation Finlandin toimitusjohtaja Tomi Saarinen.
 - Onnettomuuksista voi oppia ja on syytäkin. Ymmärretään jatkossa, miten tällaisia voitaisiin paremmin välttää. Kaikenlaisiin tilanteisiin siis varaudutaan ilman muuta.
 Live Nation Finland on Suomen johtava tapahtumajärjestäjä. Se on osa kansainvälistä Live Nation Entertainment -konsernia, joka toimii 40 maassa ympäri maailmaa.
 Viranomaiset selvittävät, oliko yleisössä joku piikittänyt muihin ihmisiin huumeita tai lääkkeitä, koska useita ihmisiä piti elvyttää opioidien yliannostukseen tarkoitetulla lääkkeellä. Lehtikuva
 Lue myös:
 Rap-keikan tallautumisesta alkoi rikostutkinta Yhdysvalloissa – henkilön väitetään pistäneen ruiskulla ainetta toisiin ihmisiin yleisössä
 Rap-keikka päättyi paniikkiin ja yleisön musertumiseen – ainakin 8 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui Astroworld Festivalilla Yhdysvalloissa

Kuolemiin johtanut kaaos Astroworld-festivaaleilla järkyttää – tapahtumajärjestäjien mukaan tragedia saattaa vaikuttaa turvatoimiin myös Suomessa


Summary: Heinä-syyskuun liikevoitto paisui miljoonalla eurolla vertailukauteen nähden. Vuoden alusta laskien tulos on edelleen selvästi pakkasella.

Ravintolayhtiö NoHo Partnersin heinä–syyskuun tulos nousi voitolliseksi, kun asiakkaat löysivät tiensä takaisin ravintoloihin koronarajoitusten keventyessä. Liikevoitto nousi 3,9 miljoonaan euroon viime vuoden 2,9 miljoonasta.
 Liikevaihto nousi kymmenen prosenttia liki 62 miljoonaan ja oli jo yli 80 prosenttia verrattuna koronaa edeltävään vertailukauteen eli vuoden 2019 kolmanteen neljännekseen.
 Vuoden alusta laskien tulos jäi yhä pakkasen puolelle liiketappion ollessa tammi–syyskuussa 7,6 miljoonaa.

NoHo Partnersin tulos nousi koronarajoitusten keventyessä


Summary: Opinto-ohjaajalla pitäisi suositusten mukaan olla 200 oppilasta. Osalla luku on jo yli tuplaantunut. Lisätyötä aiheuttaa myös uusi vaatimus tehostetusta opinto-ohjauksesta.

Laajentunut oppivelvollisuus 18 ikävuoteen näyttää rojahtaneen ensimmäisenä syksynään opinto-ohjaajien harteille.
 Suomen opinto-ohjaajat ry:n  kannanoton  mukaan jo syksyn ensimmäiset viikot näyttivät oppivelvollisuuden laajenemisen mukanaan tuomat ongelmat: liian moni keskeyttää toisen asteen opinnot tai ei saavu aloittamaan opintoja lainkaan.
 Opinto-ohjaajien työmäärää on lisääntynyt, koska juuri heidän vastuullaan on huolehtia, että 16-vuotiaat hakeutuvat jatko-opintoihin – ja myös pysyvät niissä.
 Vaasan Vamiassa työskentelevä Suomen opinto-ohjaajat ry:n varapuheenjohtaja  Hans Kankkonen  kertoo, etteivät uudistuksen valmistelut olleet riittäviä. Hänen mukaansa oppivelvollisuuden laajentuminen nuijittiin hyvin nopeasti läpi eduskunnassa.
 Se näkyy nyt opinto-ohjaajien työarjessa.
 – Työ oli suurta säätämistä varsinkin lukuvuoden alussa. Kaikki järjestelmät eivät pysyneet muutoksessa mukana: esimerkiksi oppivelvollisuuden seurantaan kehitetty Valpas-järjestelmä oli keskeneräinen, kun lukuvuosi alkoi, Kankkonen toteaa.
 Kyseessä ei ole suinkaan ensimmäinen kerta, kun kiireisesti eteenpäin viety uudistus kaatuu arjessa työntekijöiden niskaan. Kouluissa opinto-ohjaajat ovat yleensä se taho, joiden odotetaan olevan perillä uudistuksista.
 – Usein oletuksena on, että me hoidetaan homma ja tiedetään aina missä mennään. Jos ohjeistukset eivät ole meidän suuntaan valmiina, kun asioita aletaan jo toteuttaa, niin se näkyy heti meidän työssä, Kankkonen purkaa saamaansa palautetta ympäri Suomen.
 Lue lisäksi:  Jokaisen 9.-luokkalaisen täytyy löytää opiskelupaikka, ja siksi opot nousevat avainasemaan – "Kyllä minua mietityttää", sanoo opinto-ohjaaja, jolla on vastuullaan 400 opiskelijaa
 Tilanne jo hieman rauhoittunut
 Kankkonen toteaa, että tilanne kouluissa ja oppilaitoksissa on jo rauhoittunut lukuvuoden ensimmäisten viikkojen jälkeen.
 – Kaikkeen aina opitaan nopeasti. Tilanne alkaa olla tietyllä lailla hallinnassa, mutta on edelleen monta asiaa, jotka etsivät muotoaan ja käytäntöjään ennen kuin kokonaisuus on aidosti toimiva.
 Suomen opinto-ohjaajat ry vaatii, että oppivelvollisuusuudistuksen tueksi pitää saada selkeät ohjeet esimerkiksi vaikeimmissa tilanteissa olevien nuorten kohtaamiseen.
 Ongelmat näyttävät pesiytyneen erityisesti ammatillisen koulutuksen puolelle.
 Joka tapauksessa Suomen opinto-ohjaajat ry pitää ehdottoman hyvänä, että oppivelvollisuutta laajennettiin.
 – Kritiikkiä on tullut siitä, että rahaa olisi voinut käyttää enemmän alkuopetuksen laadukkaaseen toteuttamiseen. Siihen verrattuna toisen asteen maksuttomuus ei ehkä olisi ollut niin tärkeää, Kankkonen pohtii.
 Jo 8. luokalla oppilaalle on tehtävä henkilökohtainen jatko-opiskelusuunnitelma. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Aika ei meinaa riittää
 Opinto-ohjaajalla pitäisi suositusten mukaan olla vastuullaan 200 ohjattavaa. Kauhavan yhtenäiskoulun opinto-ohjaaja  Raija Tuomi  kertoo, että suositeltu enimmäismäärä ohjauksessa ei useinkaan toteudu.
 Osassa kunnista luku on jopa yli tuplaantunut.
 – Minulla on ohjattavia 234. Tämähän ei ole vielä paljon yli suositusmäärän, ja aika riittäisikin töiden suorittamiseen ilman tehostetun tuen vaatimusta, Tuomi laskee.
 Laajennetun oppivelvollisuuden mukana perusopetuksen luokilla 8–9 otettiin käyttöön tehostettu henkilökohtainen ohjaus.
 Tehostettuun ohjaukseen päädytään, jos oppilaalla on esimerkiksi runsaasti poissaoloja, heikko koulumenestys, kielihaasteita tai oppilas on erityisen tuen piirissä.
 – Oppilaanohjaajien tehtävänä on 7. ja 8. luokan taitteessa valita oppilaat, jotka tarvitsevat jatkossa tehostettua henkilökohtaista ohjausta 10 tuntia. Jo 8. luokalla oppilaalle on tehtävä henkilökohtainen jatko-opiskelusuunnitelma, Tuomi selittää.
 Tuomen mukaan oppivelvollisuuden toteutumisen seurantaan tarkoitettuun Valpas-järjestelmään ollaan opinto-ohjaajien keskuudessa varsin tyytyväisiä.
 Tehostetun ohjauksen vaatimukset ovat sen sijaan aiheuttaneet huolta opinto-ohjaajien keskuudessa.
 – Aikaresurssi puhuttaa. Laki siitä tuli voimaan elokuun alussa eikä siihen liittyvät suunnitelmat ja ohjeistukset olleet vielä selviä.
 Osa kunnista on palkannut lisää opinto-ohjaajia helpottamaan pahinta kiirettä.
 – Kauhavalla näin ei ole. Tällä hetkellä tuntuu siltä, että työaikani ei riitä tehostetun ohjauksen toteuttamiseen tarkoitetulla tavalla. Tämän ensimmäisen lukuvuoden jälkeen pitää arvioida, miten työnkuvaani pitää muuttaa, Tuomi linjaa.
 Rahoitus ei pysy uudistusten perässä
 Suomen opinto-ohjaajat ry:n varapuheenjohtaja Hans Kankkosen mukaan oppivelvollisuuden laajentumiseen varatut varat eivät ole kunnissa kohdentuneet tarvittavalla tasolla opinto-ohjaukseen.
 Kunnissa olisi nyt taattava, että esimerkiksi tehostettua ohjausta voi jokainen sitä tarvitseva saada. Tietoa asiasta ei ole kunnissa kuitenkaan riittävästi.
 – Tehostettua opinto-ohjausta on opetushallituksessa lähdetty työryhmän voimin vasta kehittämään sen jälkeen, kun laajennettu oppivelvollisuus on jo astunut voimaan. Tehostettu opinto-ohjaus pitäisi olla siis jo tarjolla, vaikka sitä vasta kunnolla mietitään, mitä se tarkoittaa.
 Kankkonen pitää tätä hyvänä esimerkkinä heikosta valmistelusta, joka johtuu liian nopeasta aikataulusta.
 – Asiat tapahtuvat liikaa jälkijunassa. Monia uudistuksia on vaikea aluksi toteuttaa, koska resurssit eivät seuraa uudistuksia samassa tahdissa.
 Kankkosen mukaan suuri ongelma uudistuksissa löytyykin usein kuntien rahoitusmallista.
 – Rahaa tulee, se on kohdistettu tiettyihin asioihin, mutta lopulta kunnat itse voivat päättää, mihin ja miten rahat käyttävät. Tämän hetkiset rahoitusmallit eivät tue opinto-ohjaajia kovinkaan kattavasti.
 200 ohjattavan suositus ei toteudu
 Suomen opinto-ohjaajat ry:n selvityksen mukaan monella paikkakunnalla mennään samoilla resursseilla kuin aina aikaisemminkin, vaikka vaatimukset ovat kasvaneet.
 Kankkonen ottaa esimerkiksi OAJ:n ja Suomen opinto-ohjaajien ajaman suosituksen 200 ohjattavan kiintiöstä.
 – Se on suositus, mutta monet kunnat käyttävät rahat johonkin toiseen tarkoitukseen. Lisää henkilökuntaa ei ole juuri palkattu.
 OAJ:n ja Sopon laskelmien mukaan tehdyt muutokset vaatisivat perusopetukseen ja lukioihin 190 opinto-ohjaajaa lisää ja ammatilliselle toiselle asteelle peräti 500.
 Kankkonen on huolissaan opinto-ohjaajien jaksamisesta.
 – Pahimmillaan olen kuullut, että yhdellä opinto-ohjaajalla on perusopetuksessa 450 oppilasta. Ammatillisissa oppilaitoksissa lähestytään monessa paikkaa jo melkein tuhannen opiskelijan rajaa.
 Opetussuunnitelmien vaatimuksia on siinä kohtaa jo miltei mahdoton toteuttaa.
 – Eihän kukaan pysty tehdä laadukasta työtä, jos resurssit ovat täysin riittämättömät.
 Vaikka 200 ohjattavaa on tavoite, suosituksessa pitäisi ottaa myös huomioon erityisen tuen tarpeet.
 – Jos koululla ja alueella on paljon erityisen tuen tarpeessa olevia, niin luku saisi olla vieläkin pienempi. Erityisen tuen oppilaat tarvitsevat enemmän ohjausaikaa.
 Lukioissakin opintoihin kiinnittymisessä on parantamisen varaa. Ammatillisella puolella ongelma on sitäkin suurempi. Marko Väänänen / Yle
 Koulutettuja opinto-ohjaajia riittäisi, mutta kiinnostus paikoin vähäistä
 Töitä pursuava opinto-ohjaus ei ole tällä hetkellä opetusmaailman houkuttelevin vaihtoehto.
 – Meillä on tilanne, että esimerkiksi ammatillisella puolella on koulutettuja opinto-ohjaajia – joilla on siis myös ammatillisen opettajan pätevyys – joista moni on valinnut sen tien, etteivät hae opinto-ohjaajan töitä.
 Vaikka koulutus opinto-ohjaajaksi on pidempi, se ei näy palkassa. Työtaakkakin on monesti suurempi kuin tavallisessa opetustyössä.
 – Nyt on ollut opinto-ohjaajien paikkoja haussa, joihin ei olla välttämättä saatu päteviä hakijoita lainkaan. Tietenkin on aina alueellisia eroja, mutta tällaista on ihan yleisesti havaittavissa, Kankkonen kertoo.
 Kankkosen mukaan ongelma on työmäärässä. Jotta ohjaustyötä pystyy tehdä mielekkäästi, ohjattavien määrä pitää olla sopiva.
 – Se varmasti lisäisi opinto-ohjauksen kiinnostusta koulutettujen osalta. Niin kauan kun viesti kentältä on se, että töitä on aivan liikaa ja palkkauksessa se ei näy, niin eihän se ole kaikista houkuttavin yhtälö, Kankkonen alleviivaa.
 Lue myös:
 "Aikataulu ei ole realistinen" – oppivelvollisuuden laajeneminen voimaan jo ensi syksynä, kunnat ja koulut syyttävät hallitusta hätiköinnistä
 Oppivelvollisuus laajeni ja moni lukiolainen on jäänyt ilman luvattua läppäriä – kouluissa haalitaan nyt varakoneita

Laajentunut oppivelvollisuus kuormittaa opinto-ohjaajia – vapaisiin työpaikkoihin ei aina saada päteviä hakijoita, kun maine raskaasta työtaakasta painaa


Summary: Valtaviksi paisuneet eläkerahastot kuuluvat niille nykyisille palkansaajille, joiden maksamat eläkemaksut on kerätty suuria ikäluokkia varten, kirjoittaa Hiilamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Eräänä elokuun perjantai-iltapäivänä reilut neljännesvuosisata sitten kävelin frakki päällä ja mikrofoni kädessä yhdessä kameramiehen kanssa Helsingin vanhankirkon puistossa häiritsemässä ihmisiä, jotka olivat hilpeinä matkalla juhliin. Olin nuori ja innokas A-studion toimittaja, joka halusi haastaa keskustelua eläkepolitiikasta.
 Puiston laidalla sijaitsi työeläkeyhtiö Varman pääkonttori, jonka edessä välkkyivät juhlatulet. Kyseessä oli eläkeyhtiön vuotuinen cocktail-juhla. Tein kaikille kutsutuille saman kysymyksen: kenelle eläkerahat kuuluvat?
 Pari vuotta aikaisemmin palkansaajille oli tullut oma kolmen prosentin työelämaksu, mutta läheskään kaikki teollisuuspomot eivät hyväksyneet ajatusta siitä, että eläkerahat todella kuuluisivat palkansaajille.
 He olivat tottuneet käyttämään itse eläkerahoja: lainaamaan niitä edullisella korolla yrityksilleen sekä myymään yritystensä kiinteistöjä vähintäänkin hyvällä hinnalla – jos ei peräti ylihinnalla – eläkeyhtiöille. Varman päivänä haastattelemani juhlavieraat edustivat enemmäkseen työnantajia ja olivatkin kiusaantuneita kysymyksestäni.
 Noista ajoista eläkemaksu on noussut roimasti.  Ensi vuonna eläkemaksu on lähes neljännes maksun perusteena olevasta palkasta. Samaan aikaan eläkerahastot ovat paisuneet. Niiden määrä lähestyy  250 miljardia euroa .
 Kuuluvatko rahat entisille, nykyisille vai tuleville palkansaajille?
 Eläkerahoilla voitaisiin hoitaa valtion menot lähes neljän vuoden ajat. Jos eläkerahoilla maksettaisiin pois koko valtion velka, jäljelle jäisi vielä reilut 100 miljardia euroa.
 Kysymys siitä, kenelle eläkerahat kuuluvat on yhä ajankohtainen. Nyt hyväksytään, että eläkerahat kuuluvat palkansaajille. Kysymys onkin sitä, kuuluvatko rahat entisille, nykyisille vai tuleville palkansaajille.
 Näkyvimmin rahoja ovat haikailleet entiset palkansaajat eli ne työeläkeläiset ja heidän edustajansa, jotka ovat toivoneet niin sanotun taitetun indeksi poistamista.
 Työeläkkeitä on korotettu vuodesta 2005 siten, että korotuksessa otetaan huomioon hintojen nousu 80 prosenttisesti ja ansioiden nousu 20 prosenttisesti.  Aikaisemmin molempien osuus  oli 50 prosenttia.
 Tuorein kohu liittyy  23 demarikansanedustajan allekirjoittamaan kysymykseen, jossa pyydetään selvittämään voisiko eläkerahoja käyttää  pienituloisten eläkeläisten hyväksi .
 Työeläkkeissä on kysymys vakuutuksesta. Palkansaajien palkasta maksetaan vakuutusmaksuja. Vakuutettava riski koskee työuran päättymisen jälkeisten elinvuosien määrää. Mitä pidempään elää, sitä enemmän vakuutuksesta hyötyy – ja päinvastoin.
 Eläkevakuutuksessa korvauksen määrä ei ole kuitenkaan sidottu maksettuihin vakuutusmaksuihin, vaan sovitun mukaiseen eläketasoon. Alun perin kyseessä oli puhdas jakojärjestelmä: eläkkeellä olevien eläkkeet maksettiin kokonaan palkansaajilta perittävillä maksuilla.
 Myöhemmin eläkemaksuja alettiin myös rahastoida. Syynä oli se, että eläketasot oli määrätty erittäin korkeiksi ottaen huomioon ikäluokkien koon muutos.
 Ilman rahastointia tai eläke-etuuksien rajua leikkausta työssä olevien maksut olisivat nousseet kohtuuttomiksi.
 Vuosina 1946-1949 syntyi vuodessa yli 100 000 lasta. Vuonna 1972 ikäluokan koko laski ensimmäisen kerran alle 60 000:nen. Tämän jälkeen uudeksi ikäluokan keskikooksi vakiintui noin 60 000.
 Ilman rahastointia tai eläke-etuuksien rajua leikkausta työssä olevien maksut olisivat nousseet kohtuuttomiksi. Tilanne ratkesi eläke-etuuksien heikennyksillä, maksujen korotuksilla ja rahastoinnin jatkamisella.
 Edellä sanotun perusteella  eläkerahat eivät kuulu entisille palkansaajille. Indeksin muuttaminen tai ylimääräinen korotus pieniin työeläkkeisiin olisi kuormasta syömistä. Sen sijaan eläkerahat kuuluvat niille nykyisille palkansaajille, joiden maksamia eläkemaksuja on rahastoitu suurten ikäluokkien eläkkeitä varten.
 Tämä tarkoittaisi sitä, että eläkerahastot purettaisiin vähitellen, kun suuret ikäluokat alkavat väistyä. Rahastoja purkamalla voitaisiin alentaa eläkemaksuja.
 Syntyvyys alkoi laskea pysyvämmin vuonna 2010. Vuonna 2017 syntyi ensimmäinen alle 50 000:nen kokoinen ikäluokka. Ikäluokkien koon perusteella uusi tarve rahastoinnille kehkeytyy vasta 2010-luvun syntyneiden pienten ikäluokkien vuoksi. Heidän eläkeikänsä alkaa vasta noin 2080-luvulla. Aikaa varautumiseen on vielä paljon.
 Eläkerahoja hallitsevat tahot – eläkeyhtiöt, Eläketurvakeskus, Työeläkelaitosten liitto – haluavat kuitenkin käyttää eläkerahat tulevien palkansaajien hyväksi – hamaan maailman loppuun asti. Toisin sanoen eläkerahastoja ei haluta purkaa, vaan pikemminkin kasvattaa.
 Eläkerahastojen käyttö onkin eläkepelin pimeä kortti.
 Ongelmallista on se, ettei asiasta ole kuitenkaan selkeää päätöstä.  Mistään ei löydy strategiaa tai linjausta siitä, kuinka suuriksi eläkerahastoja halutaan kasvattaa. Mitä suuremmat rahastot ovat, sitä suurempaa on niitä hallinoivien tahojen valta.
 Eläkerahastojen käyttö onkin eläkepelin pimeä kortti. Se hämmentää vastuuta myös eläkerahojen sijoittamisesta, mihin  tuore kansainvälinen arvio Suomen eläkejärjestelmästä  kiinnitti huomiota.
 Kovin avoimesti eläkepeliä ei muutoinkaan pelata.  Eläketurvakeskus ei kerro  johtamansa työmarkkinoiden keskusjärjestöjen eläkeneuvotteluryhmän toiminnasta mitään muuta kuin kokoonpanon.
 Jotta voisimme tietää, kenelle eläkerahat kuuluvat, meidän tulisi saada kuulla, mistä tässä tärkeässä ryhmässä puhutaan ja mitä siellä päätetään.
 Heikki Hiilamo
 Kirjoittaja toimii Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessorina ja Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professorina. Aikaisemmin hän on työskennellyt muun muassa toimittajana Yleisradiossa.
 Kolumnista voi keskustella 10.11. klo 23:00 asti.

Heikki Hiilamon kolumni: Kenelle eläkerahat oikein kuuluvat?


Summary: Mielialahäiriön takia työkyvyttömyyseläkkeelle jäätiin useimmin muun muassa Pirkanmaalla ja Kainuussa. Psykoosihäiriön vuoksi esimerkiksi Päijät-Hämeessä ja Pohjois-Pohjanmaalla.

Kun  Osku Alajoki  sai päätöksen työkyvyttömyyseläkkeestä, hän yllättyi.
 Alajoki oli viettänyt pitkiä aikoja Pitkäniemen psykiatrisessa sairaalassa Nokialla. Hän oli psykoosissa ja kärsi vaikeasta masennuksesta. Tuohon aikaan liittyy kausia, joita hän ei muista.
 Päätös työkyvyttömyyseläkkeestä oli yllätyksestä huolimatta mieluinen. Ajatukset työelämästä tuntuivat kaukaisilta. Alajoki oli tällöin yli 30-vuotias.
 – Ei tarvinnut enää vuosi kerrallaan miettiä, miten tästä eteenpäin jatkuu. Edellinen vuosi oli ollut äärimmäisen vaikea, nyt 41-vuotias Alajoki kertoo.
 Tampereen yliopiston tutkimuksen  mukaan mielenterveyssyistä eläköityminen vaihtelee Suomessa alueellisesti.
 Psykologi ja väitöskirjatutkija  Tino Karolaakson  mukaan 53 prosenttia kaikesta työkyvyttömyyseläköitymisestä tapahtuu ensisijaisesti mielenterveyden häiriön perusteella. Näistä kahdessa kolmasosassa syynä on mielialahäiriö.
 Toiseksi yleisin peruste on psykoottinen häiriö, jonka vuoksi työelämästä jää pois noin kuudesosa mielenterveyden häiriöiden perusteella eläköityvistä.
 Mielialahäiriöihin lukeutuvat esimerkiksi masennus ja kaksisuuntainen mielialahäiriö. Psykoottisiin häiriöihin puolestaan kuuluvat psykoosisairaudet ja skitsofrenia.
 Tästä tutkimuksessa on kyse Tutkimuksessa selvitettiin mielenterveyssyistä eläköitymisen alueellisia eroja Suomessa vuosina 2010–2015. Erikseen tutkittiin mielialahäiriö- ja psykoosihäiriöeläköitymisen alueellisia eroja. Tutkimuksessa selvitettiin useiden alueellisten tekijöiden ja mielenterveyspalveluihin liittyvien tekijöiden osuutta mielenterveyssyistä eläköitymiseen.
 Viime vuonna mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriön perusteella työkyvyttömyyseläkettä sai noin 102 000 henkilöä.
 Mielialahäiriön takia työkyvyttömyyseläkkeelle jäätiin useimmin Pirkanmaalla, Pohjois-Savossa, Kainuussa sekä Pohjois- ja Etelä-Pohjanmaalla. Psykoosihäiriön vuoksi eläköityneitä oli useimmin Päijät-Hämeessä, Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Pohjanmaalla.
 Väitöskirjatutkija ja psykologi Tino Karolaakson mukaan 25–64-vuotiailla luku on pysynyt melko samana kuin 2000-luvulla.
 – Puolestaan 16–24-vuotiailla mielenterveyden häiriön perusteella myönnettyjen työkyvyttömyyseläkkeiden määrä on ollut koko 2000-luvun hyvin vahvassa nousutrendissä.
 Mielenterveyspalveluiden tarjonta vaikuttaa
 Tutkimuksessa otettiin huomioon myös alueiden sosioekonominen tilanne.
 Alueiden eroja selittää erilainen työllisyystilanne ja tuloerot. Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin sekä Vaasan sairaanhoitopiirien alueilla työllisyys oli korkea ja köyhyystaso matala.
 Pirkanmaa olin poikkeus sääntöön. Siellä mielenterveyssyistä työkyvyttömyyseläkkeelle jäätiin usein, vaikka työpaikkoja oli tarjolla ja köyhyysaste matala tutkimusta tehdessä.
 – Suhteessa muihin sairaanhoitopiireihin Pirkanmaan alueelta ei löydy selkeitä sosioekonomisia eroja, jotka selittäisivät mielenterveyssyistä johtuvaa työkyvyttömyyseläköitymistä, väitöskirjatutkija ja psykologi Tino Karolaakso kertoo.
 Tutkimuksessa havaittiin, että Pirkanmaa oli kuitenkin yksi niistä alueista, jolla oli matalin määrä avohoitokäyntejä suhteessa väestömäärään. Erityisen matalalla avohoitokäyntien määrällä havaittiin valtakunnallisella tasolla yhteys alueellisesti kohonneeseen eläköitymisriskiin.
 Avohoitoon kuuluu muun muassa sovittuja käyntejä esimerkiksi psykiatrisella poliklinikalla hoitajan, lääkärin tai psykologin kanssa.
 Yksi alueiden eroja selittävä tilanne voi siis olla mielenterveyspalveluiden tarjonta. Karolaakson mukaan alueellisiin eroihin voisi olla mahdollista vaikuttaa muun muassa kehittämällä alueellista palvelujärjestelmää ja selvittämällä sitä, millaisia mielenterveyspalveluita alueellisesti tarvitaan.
 – Myös alueellisen työllistymisen mahdollisuuksien tukeminen ja nuorten tarpeiden huomioiminen voisivat olla merkityksellisiä kehityskohteita.
 Ennaltaehkäisevä apu tarpeen
 Osku Alajoen mielenterveys romahti nopeasti vuosia sitten ja hän päätyi ambulanssikyydillä Pitkäniemen sairaalaan. Sitä ennen hän oli kärsinyt muun muassa vainoharhaisuudesta, kuulo- ja näköharhoista ja univaikeuksista.
 Nyt Alajoki toivoo, että olisi hakenut ja saanut ennaltaehkäisevää apua tilanteeseensa. Ennen romahdustaan Alajoki opiskeli psykologiaa Tampereen yliopistossa.
 – Olisi ollut hyvä, jos olisin ylipäätään hakenut apua jo opintojen mennessä hyvin. Opiskeluun liittyi stressiä.
 Osku Alajoki kokee kokemusasiantuntijatyön palkitsevaksi. Hän keskustelee mielellään mielenterveysongelmiin liittyvistä asioista ja pitää asioista puhumista tärkeänä. Timo Turpeinen / Yle
 Alajoki on saanut apua lääkityksen lisäksi terapiasta. Hän kokee saaneensa pääsääntöisesti hyvää hoitoa
 – Viimeinen terapiajakso päättyi kesällä ja tuntuu, että se on ollut hyödyllinen.
 Työkyvyttömyyseläkkeestä huolimatta Osku Alajoki tekee kokemusasiantuntijan töitä, hän muun muassa luennoi koulutuksissa ja esiintyy potilasryhmille. Lisäksi hän tekee vapaaehtoistyötä vanhuskeskuksella.
 Alajoella ei tällä hetkellä ole suunnitelmia muunlaisen työn tai koulutuksen saralla.
 – Ajattelen, että olen elämässä lisäajalla. Kriisikausien aikana tai niiden jälkeen olisin voinut kuolla.
 Hänen mukaansa elämä on hyvällä tolalla työkyvyttömyyseläkkeestä huolimatta.
 – Koen välillä itseni jopa ihan onnelliseksi.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Julia Määttä jäi eläkkeelle 22-vuotiaana vakavien sairauksien vuoksi – eläkeläisnuorten määrä Suomessa kasvaa
 Miksi mieli sairastuu osassa Suomea enemmän kuin muualla? Jatta, 37 vuotta, Pohjois-Karjalasta: “Olen ikäni elänyt masennuksen kanssa”
 Tyttöjen kokema pahoinvointi on lisääntynyt – kolmannes tytöistä kertoo kohtalaisesta tai vaikeasta ahdistuneisuudesta
 Korona-aika on luonut mielenterveysvelkaa: "Nyt pitää estää tämän muuttuminen häiriöiden epidemiaksi" – eduskunta keskusteli mielenterveydestä, katso tallenne

Tutkimus: Yli puolet kaikesta työkyvyttömyyseläköitymisestä johtuu mielenterveyden häiriöistä – katso, miten syyt vaihtelevat eri puolilla maata


Summary: EU-ministerit alkavat tänään pohtia talousääntöjen uudistamista. Taloustieteilijä Sixten Korkman pitää velkaa pienempänä pahana, jos toinen vaihtoehto on ympäristötuho.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Piikki on ollut auki ja luottokortti vinkunut isolla kädellä.
 Euroopan maiden koronatoimet ovat maksaneet miljardeja euroja. Julkisen velan määrä pomppasi euroalueella vuonna 2020 hurjemmin kuin kertaakaan sitten toisen maailmansodan: 84:stä 98:aan prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT).
 Mitä velkakakulle tehdään?
 Sitä aletaan toden teolla pohtia tänään tiistaina, kun EU:n valtiovarainministerit kokoustavat Brysselissä.
 Keskiössä on taloussääntöjen muuttaminen. EU heitti ne jäähylle heti koronan alettua ja salli maiden velkaantua. Säännöt on määrä palauttaa käyttöön uudistettuina vuonna 2023.
 Tässä neljä lähtökohtaa neuvotteluille. Keskeinen kysymys on, jääkö velka pysyvästi koholle.
 1) Nykysääntöjen ongelma: ne eivät toimi
 EU:n taloussäännöistä tunnetaan parhaimmin nämä kaksi: julkisen talouden alijäämä saa olla korkeintaan 3 prosenttia ja velkataso enintään 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.
 Säännöt eivät ole koskaan toimineet kunnolla, taloustieteilijä  Sixten Korkman  sanoo.
 – Joku 3 tai 60 prosentin sääntö kaikille jäsenmaille on liian kaavamainen ratkaisu. Kyllä se on näiden vuosikymmenien aikana nähty, Korkman sanoo.
 Tämän on tunnistanut myös EU-komissio. Se julkaisi lokakuussa oman  aloitteensa  sääntöjen uudistamiseksi, ja aloitteen mukaan jokaisella jäsenmaalla pitäisi olla yksilöllinen tavoite julkisen talouden tasapainoon.
 Säännöt tulisi silti muotoilla selkeiksi, sanoo Korkman, tai meno voi äityä löperöksi.
 – Me kaipaamme jonkinlaista velka-ankkuria ja siihen kytkettyä menosääntöä. Jos jokin maa on velkaantunut liikaa, sen täytyy hillitä menojen kasvua kunnes velka on saatu kestävämmälle tolalle.
 Taloustieteilijä Sixten Korkman. Silja Viitala / Yle
 2) Ehdotuksia satelee
 Yksilöllisten tavoitteiden – eli erilaiset säännöt Italialle ja Saksalle – lisäksi muutakin on ehdotettu.
 On ehdotettu, että velkaraja voitaisiin nostaa 100 prosenttiin. Mutta se olisi yhtä kaavamainen raja kuin 60 prosenttiakin, eikä silti purisi Kreikan 210 prosentin velkatasoon.
 On vaadittu yksinkertaistamista. Vuoden 2009 eurokriisin jälkeen valvontaa kiristettiin  twopack-  ja  sixpack -säännöillä, jotka tekivät kaikesta niin monimutkaista että Korkmanin sanoin "piruko niistä ottaa selvää".
 Lisäksi tarvitaan pitkän tähtäimen suunnittelua, joka purisi hyvinäkin aikoina. Tätä myös Etla eli Elinkeinoelämän tutkimuslaitos perää tuoreessa  raportissaan .
 – Säännöt eivät ole ohjanneet velkaantumista alemmas hyvinä aikoina. Tästä on seurannut, että huonoina aikoina on pitänyt sopeuttaa hyvin voimakkaasti, tai sitten velkatasot ovat koko ajan kohonneet, sanoo Etlan tutkimusjohtaja  Tero Kuusi .
 3) Mitä Suomi haluaa
 Suomi on tiukan linjan kannalla.
 Yksi syy siihen on, että Suomen velkataso on selvästi euromaiden keskiarvon alapuolella, noin 70 prosenttia suhteessa BKT:hen.
 Brysselissä tänään edustava valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) piti ainakin vielä syyskuussa 60 prosentin velkatavoitetta  "hyvänä peruspilarina" . EU:ssa tämä tavoite on jo käytännössä haudattu.
 Suomi myös allekirjoitti kahdeksan maan kannanoton, jossa vaaditaan velkaa alemmas ja ilmaistaan valmius sääntöjen yksinkertaistamiseen. Kannanotossa ovat mukana Ruotsi, Hollanti ja Itävalta.
 Mutta hallitus ei ole selkeästi tuonut ilmi, millaiset säännöt Suomi haluaisi.
 Saarikko on  ollut nihkeä  pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) näkemyksille, joiden mukaan ainakin Suomen oma budjetti voisi joustaa enemmän ilmastonmuutoksen torjuntaan vaadituille investoinneille.
 4) "Vihreä velka" voi saada erityisaseman
 "Vihreä velka" eli velanotto 2020-luvun mittavia ilmastotoimia varten onkin nyt keskeinen kysymys.
 Muun muassa EU-komission varapuheenjohtaja  Valdis Dombrovskis  on  ehdottanut , että vihreää velkaa voisi kohdella muita velkoja hellemmin. Muuten tavoite maapallon enintään 1,5 asteen lämpenemisestä uhkaa karata.
 Tilanne on ristiriitainen. Samalla kun EU potkii velkaa pois, se tarvitsee lisää velkaa.
 Vihreiden investointien määrittely ei ole aivan helppoa. Sixten Korkmanin mielestä vihreän velan jonkinasteinen huomioon ottaminen on kuitenkin "harkinnan arvoinen asia".
 – Moni sanoo, että on holtitonta siirtää lapsillemme tällaisia velkamääriä. Minusta siihen voisi sanoa, että on vielä holtittomampaa siirtää lapsillemme tuhottu ympäristö. Loppupelissä ilmastovelka on isompi asia kuin valtionvelka.
 Mitä EU:n tulisi tehdä? Voit keskustella aiheesta. Keskustelu on auki klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Komissiolta esitys taloussäännöistä, Suomi lähtee neuvotteluihin ilman selvää linjausta – taktiikka voi kostautua
 Saarikko eri mieltä pääministerin kanssa budjettiperiaatteiden venyttämisestä: "Olisi liukas polku" – Marinin mukaan kyse on kilpailukyvystä

Lapsille perinnöksi rahavelkaa vai käsistä karannut ilmastonmuutos – EU:ssa aletaan nyt pohtia, mitä koronan ryvettämälle taloudelle tehdään


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Ylen kysely: Työn verotuksen alentamiselle laaja tuki kansanedustajilta
 Hallituskauden loppumetreillä olisi vielä mahdollista keventää työn verotusta, arvioi valtaosa  Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista . Kyselyyn vastasi 119 kansanedustajaa, joista 85 oli puolesta, 12 vastaan ja 22 ei osannut sanoa kantaansa. Erityisen kriittisesti ehdotukseen suhtaudutaan vasemmistoliitossa.
 Mielenterveyssyistä eläköityminen vaihtelee eri puolilla Suomea
 Psykoosit ja vaikea masennus veivät tamperelaisen Osku Alajoen työkyvyttömyyseläkkeelle nuorena. Nyt hän kokee kokemusasiantuntijatyön palkitsevaksi ja pitää tärkeänä, että asioista puhutaan. Timo Turpeinen / Yle
 Mielenterveyden häiriöt ovat merkittävä syy työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen, mutta alueellista vaihtelua on. Tuoreen tutkimuksen mukaan  mielialahäiriön takia työkyvyttömyyseläkkeelle jäätiin useimmin  muun muassa Pirkanmaalla, Pohjois-Savossa ja Kainuussa. Psykoosihäiriön vuoksi eläköityneitä oli useimmin esimerkiksi Päijät-Hämeessä ja Pohjois-Pohjanmaalla. Alueiden eroja selittää työllisyystilanne, tuloerot ja mielenterveyspalvelut.
 Saako EU-maille syntyä pysyvää ilmastovelkaa?
 AOP, grafiikka: Samuli Huttunen / Yle
 EU-valtiovarainministerit  pohtivat uusia taloussääntöjä tänään Brysselissä . Säännöt laitettiin jäihin heti koronapandemian alettua, ja nyt valmistellaan uusia vuodeksi 2023. Keskeinen kysymys on, salliiko EU pysyvästi korkeamman velkatason, jos velkarahalla tehdään ilmastonmuutosta torjuvia investointeja. Asiaa kannattaisi ainakin harkita, sanoo taloustieteilijä  Sixten Korkman .
 Kylmän yön jälkeen lännestä saapuu sateita
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Yö on ollut lähivuorokausista kylmin ja pakkasta on ollut koko maassa, pohjoisessa 15–25 astetta ja etelässäkin 5–10 astetta. Aamu aukeaa poutaisena ja selkeänä, mutta päivällä pilvisyys lisääntyy ja lännestä lähestyy sateita. Samalla ajokeli muuttuu laajalti huonoksi. Sateet yltävät iltapäivällä länsirannikolle ja illaksi suureen osaan Suomea. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kansanedustajat keventäisivät työn verotusta, EU:n taloussäännöistä väännetään taas, mielenterveys vie eläkkeelle vaihtelevasti


Summary: Ehdotus työn verotuksen keventämisestä vielä tällä hallituskaudella epäilyttää varsinkin vasemmistoliitossa. SDP:stä löytyy tukea pienituloisten verojen keventämiselle. Voit katsoa oman kansanedustajasi mielipiteen jutun lopusta.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Työn verotuksen keventäminen voi olla jo lähiaikoina tarpeellinen keino vauhdittamaan taloutta, arvioi iso osa kansanedustajista.
 Yle kysyi kansanedustajilta, pitäisikö työn verotusta alentaa vielä tällä vaalikaudella. Kyselyyn vastasi 119 kansanedustajaa, joista 85 oli puolesta, 12 vastaan ja 22 ei osannut sanoa kantaansa.
 Vasemmistoliitossa ajatukseen suhtaudutaan erityisen kielteisesti, mutta epäröintiä on muissakin puolueissa.
 Keskustelu veronkevennyksistä kiihtyi sen jälkeen, kun valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.)  sanoi syyskuussa  ansiotulojen veronkevennyksen olevan mahdollista vielä tälle hallitukselle. Hän ei ottanut kantaa kevennyksen suuruuteen tai siihen, miten se pitäisi toteuttaa.
 Vanhanen: Tulevat kasvuluvut ratkaisevat
 Keskustan kansanedustajista valtaosa antaa tukensa veronkevennykselle, mutta varauksin. Keino halutaan pitää talouden työkalupakissa, jos talouskasvu hiipuu ennen aikojaan.
 Veronkevennys voisi olla osuva keino vauhdittamaan kulutusta, jos kasvupiikki jää lyhytaikaiseksi.
 – Riippuu suhdannetilanteesta 2022 lopulla. Jos suhdannelasku alkaa, voisi oikein ajoitettu veronalennus toimia hyvin kasvupolitiikan keinona. Jos nykyinen kasvu jatkuu vientivetoisena, ei veronalennusta kannata käyttää, vaan hyödyntää tulo valtion budjettialijäämän kaventamiseen, toteaa entinen valtiovarainministeri  Matti Vanhanen  (kesk.).
 Näin kysely tehtiin Yle kysyi kansanedustajien mielipidettä verkkokyselynä 27.10.–3.11.2021. Tarkalleen kysymys kuului näin: "Pitäisikö työn verotusta alentaa vielä tällä vaalikaudella?" Kyselyyn vastasi 119 edustajaa 200 edustajasta.
 Suhdannetilannetta katsoisi myös RKP:n  Anders Adlercreutz :
 – Jos talous kasvaa nykyistä vauhtia, se ei ole järkevää suhdannepolitiikkaa, vaan kasvattaisi ainoastaan jo nyt ongelmallista alijäämää. Oleellisinta olisi nyt saada työllisyysaste nousemaan ja työvoimapula taltutettua.
 Hallituksen on tarkoitus arvioida talouspolitiikan viritystä ensi syksyn budjettiriihessä. Mahdolliset kevennykset tulisivat näin voimaan vuonna 2023 eli samana vuonna, kun eduskuntavaalit järjestetään.
 SDP kohdistaisi pieni- ja keskituloisiin
 Idea veronkevennyksistä vielä tällä kaudella saa hallituksen vasemmistopuolueista ristiriitaisen vastaanoton.
 SDP:n kansanedustajista usea vastaa, ettei kannata yleisiä ansiotuloveronalennuksia, jotka kohdistuisivat kaikkiin tuloluokkiin. Sen sijaan tukea saavat pieni- ja keskituloisille suunnatut verohelpotukset.
 Puolueen varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Niina Malm  sanoo, ettäSDP on kannattanut veronalennuksia erityisesti pienituloisille.
 – Yleiset ansiotuloveronalennukset eivät ole keino edistää työllisyyttä ja kasvua, eivätkä ne rahoita itse itseään vaan heikentävät julkista taloutta. Tämä on todettu esimerkiksi Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) tutkijoiden tekemässä laajassa tutkimuskirjallisuuskatsauksessa vuodelta 2016, Malm perustelee.
 Kriittisimmin veronalennukseen suhtautuvat vasemmistoliiton kansanedustajat, joista viisi vastustaa ajatusta. Yksi heistä on  Pia Lohikoski , jonka mielestä hallituksen pitää varmistaa, että verotulot riittävät palveluiden rahoittamiseen.
 – Hallitusohjelman puitteissa ei ole näillä näkymin mahdollista tehdä veronalennuksia, kun samaan aikaan olemme sitoutuneet parantamaan muun muassa koulutus- ja sote-palveluita, jotka vaativat rahoituspohjan turvaamista.
 Myös vihreissä ollaan kriittisiä ja asetetaan ehtoja.
 – En halua pahentaa velkaantumista enkä myöskään leikata esim. sosiaaliturvasta, terveydenhoidosta tai koulutuksesta. Jos vastaavat varat kerätään korottamalla saastutuksen verotusta, työn verotusta voidaan alentaa vastaavalla summalla,  Satu Hassi  vaatii.
 Voit tutustua hallituksen ja opposition väliseen vastausjakaumaan tästä:
 Haluatko tietää, mitä kansanedustajasi on saanut aikaan? Tilaa Ylen Seuraa kansanedustajaasi -uutiskirje  täältä .
 “Kestämätöntä ja epäreilua kurittamista”
 Oppositiopuolueista hoputetaan hallitusta tarttumaan toimeen korkean kokonaisveroasteen takia ja koska jo suhteellisen pienilläkin tuloilla palkankorotuksesta menee iso siivu verottajalle.
 –Suomalainen työ on yliverotettua, ja veronmaksaja jo imetty kuiviin, kristillisdemokraattien  Antero Laukkanen  perustelee puoltavaa kantaansa.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  roimi Saarikon avausta tuoreeltaan syyskuussa “falskiksi tempuksi”, koska budjettiesitys oli juuri annettu, ilman puhuttua esitystä. Veronalennus sinänsä on lähes kaikkien kyselyyn vastanneiden kokoomusedustajien mielestä tarpeellinen.
 – Jo 2 800 euron kuukausituloilla 100 euron palkankorotuksesta verottaja vie 48 prosenttia. Tämä on keskituloisten kestämätöntä ja epäreilua kurittamista. Jyrkkä progressio ja ylikireä ansiotuloverotus kamppaavat ahkeruutta, osaajien tuloa maahamme, talouden ja työllisyyden kasvua, kirjoittaa  Sari Sarkomaa  (kok.).
 Lähes kaikki vastanneista perussuomalaisista antoivat hekin tukensa veronkevennykselle.
 – Verotus Suomessa on liian kireää. Työn verotusta pitää pyrkiä kohtuullistamaan, mikä kehittäisi kotitalouksien ostovoimaa ja kotimarkkinoita kokonaisuudessaankin,  Sakari Puisto  perustelee.
 Tutki kansanedustajien mielipiteitä perusteluineen alla olevasta valikosta. Edustajat ovat aakkosjärjestyksessä. Voit valita edustajan pudotusvalikosta tai selata edustajia nuolipainikkeilla.
 Pitäisikö veroja alentaa? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 10.11.2021 asti.
 Lue lisää:
 Saarikko esittää palkkojen veroalea: ”Voisi sopia tämänkin hallituksen pöydälle” – SDP ja vasemmistoliitto peruisivat ensin tiedeleikkaukset
 Analyysi: Annika Saarikko tuskin keksi ikiliikkujaa, joka rahoittaisi itsensä – tuloveroale olisi kaiketi velkarahan jakamista äänestäjille
 Talousasiantuntijat tyrmäävät rahaministerin puheet verojen alennuksesta: ”Tätä ei toteuteta, ja Saarikko itsekin tietää sen”

Ylen kysely: Työn verotuksen alentamiselle laaja tuki kansanedustajilta – kokoomuslaisen arvion mukaan verotus jo "kestämätöntä kurittamista"


Summary: Satunnaisesti työskenteleviä eläkeläisiä on viidennes Kevan kyselyyn vastaajista.

Noin joka neljäs työelämän ulkopuolelle siirtynyt eläkeläinen on yhä kiinnostunut työnteosta eläkkeen ohella, ilmenee eläkelaitos Kevan selvityksestä.
 Maantieteellisesti suurinta kiinnostus työtekoon eläkkeen ohella on Keski-Suomessa ja Kainuussa, joissa kiinnostusta on kolmanneksella eläkeläisistä.
 Työnteosta kiinnostuneita eläkeläisiä pitää poissa työnsyrjästä esimerkiksi se, ettei sopivaa työtä ole löytynyt.
 – Meillä näyttäisi olevan eläkeläisten joukossa paljon sellaisia osaajia, jotka olisivat kiinnostuneet jonkinlaisesta työnteosta. Olen aivan varma, että sopivien työmahdollisuuksien osuminen kohdalle voisi saada mittavan joukon tekemään työtä eläkkeen ohella, Kevan johtava asiantuntija Ismo Kainulainen sanoo tiedotteessa.
 Kyselyyn vastasi yli 2 000 eläkeläistä. Kyselytulosten perusteella joka kymmenes eläkeläinen työskentelee yhä säännöllisesti eläkkeen ohella. Satunnaisesti työskenteleviä eläkeläisiä on viidennes vastaajista.
 Suurimmat kannustimet työntekoon eläkeiällä ovat lisäansion saaminen sekä itsensä tunteminen hyödylliseksi. Eläkkeen ohella työelämässä olevista vastaajista 12 prosenttia pitää työntekoa eläkkeellä taloudellisesti välttämättömänä, jotta ei joutuisi turvautumaan muiden apuun.
 Valtaosa nauttii vapaudesta
 Valtaosa eläkeläisistä eli yli 70 prosenttia on kuitenkin kyselyn mukaan jättäytynyt kokonaan pois työelämästä. Heille tärkein syy olla tekemättä työtä on eläkkeen myötä saatu vapaus.
 Myös terveyssyyt, ajan omistaminen perheelle tai osallistuminen esimerkiksi vapaaehtoistyöhön ovat yleisiä syitä jättäytyä palkkatöiden ulkopuolelle.
 Kevan teettämän kyselyn toteutti Kantar TNS syyskuussa. Virhemarginaali on 1,5 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lisää aiheesta:
 Sairaanhoitaja Tellervo Koskela ehti olla vain kolme kuukautta eläkkeellä, kunnes sairaalasta soitettiin ja tarjottiin töitä  – (2019)

Kysely: Joka neljäs eläkeläinen on kiinnostunut palkkatyöstä


Summary: Saksan virkaa tekevä sisäministeri kertoo tukevansa Puolan päätöstä rakentaa raja-aita.

Saksan sisäministeri peräänkuuluttaa EU:lta toimia Puolan auttamiseksi maan rajatilanteen kanssa. Puola sanoi maanantaina torjuneensa satojen ihmisten yrityksen ylittää raja laittomasti.
 Euroopan unioni on syyttänyt Valko-Venäjän johtajaa  Aljaksandr Lukašenkaa  siirtolaisten usuttamisesta EU-maiden rajoille.
 Saksan virkaa tekevä sisäministeri  Horst Seehofer  kertoi saksalaislehti  Bildille , että unionin tulisi auttaa Puolan hallintoa turvaamaan maan ulkorajaa. Seehoferin mukaan tehtävä kuuluisi Euroopan komissiolle, jonka puoleen hän kertookin vetoavansa.
 Seehofer kertoi Bildille tukevansa Puolan päätöstä rakentaa raja-aita ja painottaa maan pyrkivän turvaamaan EU:n ulkorajoja.
 EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  vaatii maanataina jäsenmaita asettamaan uusia pakotteita Valko-Venäjää vastaan.
 Pakotteet saattavat koskea myös kolmansien maiden lentoyhtiöitä. Valko-Venäjälle on lennätetty siirtolaisia kymmenillä koneilla muun muassa Lähi-idästä.
 Myös ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi maanantai-illan  A-studiossa , että yksi keino vaikuttaa tilanteeseen on pyrkiä vaikuttamaan lentoyhtiöihin, jotka kuljettavat siirtolaisia Minskiin.
 – Jotain on saatu aikaakin. Irakin kanssa on jo sovittu, että he pysäyttävät pakolaisia tuovat lennot. Lennot ovat monelle myös liiketoimintaa ja siihen pyritään nyt vaikuttamaan. Haavisto sanoi.
 Lue myös:
 Ulkoministeri Pekka Haavisto: Valko-Venäjän ja Puolan rajan pakolaisselkkauksessa on suuri riski konfliktiin
 Siirtolaiskriisi kuumenee Puolassa – Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa

Saksa kehottaa EU:ta ryhtymään toimiin Puolan ulkorajan turvaamiseksi


Summary: Harvinaisia ja meriluonnon monimuotoisuuden kannalta merkittäviä lajeja löytyi muun muassa Lauttasaaren edustalta, Tahvonlahdelta ja Espoon Kytöstä.

Vedenalaisen meriluonnon kartoittajat ovat löytäneet Helsingin, Espoon ja Kirkkonummen merialueilta useita harvinaisia ja monimuotoisuuden kannalta merkittäviä lajeja.
 Menneen kesän ja alkusyksyn aikana tehdyissä kartoituksissa pääkaupunkiseudun edustalta löytyi muun muassa meriajokasta, rakkohaurua ja näkinpartaisleviä, jotka ovat Itämerelle arvokkaita lajeja.
 Kirkkonummen Morsfjärdeniltä löytyi runsaasti punanäkinpartaa ja merinäkinruohoa. Espoon Nuottalahdelta löytyi uutena lajina merihapsikkaa, joka on uusimman uhanalaisluokituksen mukaan silmälläpidettävä laji.
 Metsähallituksen Luontopalvelujen, Helsingin ja Espoon kaupunkien, Luonnonvarakeskuksen sekä Geologian tutkimuskeskuksen toteuttamissa kartoituksissa havaittiin myös rehevöitymisen ja muun ihmisen aiheuttaman toiminnan vaikutuksia.
 Valesinisimpukka on vieraslaji, ja sen vaikutuksia Itämeren ekosysteemiin ei vielä tunneta. Levitessään vieraslajit voivat syrjäyttää alkuperäisiä lajeja. Juho Lappalainen / Metsähallitus
 Valesinisimpukka tuli valtamerilaivojen mukana
 Useilta alueilta löytyi myös valesinisimpukkaa, joka on vieraslaji eikä sen vaikutuksia Itämeren ekosysteemiin vielä tunneta.
 Laji on peräisin Meksikonlahdelta, josta se on levinnyt Eurooppaan todennäköisesti laivojen painolastivesien mukana tai runkoon kiinnittymällä. Valesinisimpukka viihtyy lämpimässä vedessä, ja lajia on aiemmin havaittu esimerkiksi Loviisan ja Olkiluodon ydinvoimaloiden lauhdevesien tuntumassa.
 Nyt valesinismpukkalöydöksiä tehtiin Helsingin Isossa Huopalahdessa, Laajalahdessa ja Kirkkonummen Långvikissä sekä Morsfjärdenissä.
 Pääkaupunkiseudun lisäksi Meriluonto 2021 -kampanjan kartoituksia tehtiin myös Saaristomerellä ja Ahvenanmaalla, missä selvitettiin riuttojen ja laguunien tilaa.
 Meriluonto 2021 -kampanja on osa VELMU-ohjelmaa, jossa on jo vuosien ajan kerätty tietoa vedenalaisten luontotyyppien ja lajien esiintymisestä Suomen merialueilla. Kerätyn aineiston avulla on tunnistettu monimuotoisuuden kannalta keskeisiä alueita.
 Voit keskustella aiheesta maanantaina 8.11.2021 kello 23 saakka.

Helsingin seudun merialueilta löytyi useita merkittäviä vedenalaisia lajeja – vieraslaji valesinisimpukka tuli Meksikonlahdelta laivojen mukana


Summary: Sään vaikutuksia koronaan on tutkittu koronakeväästä 2020 lähtien. Alussa oletettiin, että influenssa ja koronavirus leviäisivät hyvin samankaltaisesti. Tutkimus osoitti leviämisolosuhteissa kuitenkin eroja.

Hiljattain julkaistun  laajan kansainvälisen tutkimukseen mukaan  pandemian leviämisvaiheessa sään vaikutukset virustartuntojen leviämiseen eivät olleet kovin suuria. Sen sijaan tutkimuksessa voitiin selvästi osoittaa, miten erilaiset suojautumiskeinot ovat vähentäneet merkittäväksi koronan leviämistä.
 Aineisto on kerätty 26 maasta 409 paikkakunnalta, maailman kaikista ilmastovyöhykkeistä. Tutkimuksessa oli mukana aineistoa myös Suomesta. Aineisto kattaa 44 prosenttia maailman raportoidusta koronatapauksista.
 Tutkimus on tehty aineistolla, jossa viruksen vastustuskyky on väestössä ollut vielä alhainen ja rokotuksia ei ole vielä ollut käytössä. Ilman ulkolämpötilalla tai ilmankosteudella ei näyttäisi olevan vaikutusta koronaviruksen tarttumiseen ja leviämiseen samalla tavoin kuin perinteisillä influenssaviruksilla.
 Vaikka säällä oli vähäinen vaikutus leviämisvaiheen kokonaistilanteeseen, jotain kuitenkin havaittiin, kun tarkasteltiin koronan tarttuvuutta kuvaavaa R-lukua suhteessa lämpötilaan: tutkimuksessa todettiin, että R-luku kasvoi ensin +10 celciusasteeseen saakka ja laski sitten lämpötilan noustessa + 20 asteeseen. Voimakkainta leviäminen oli noin 8–18 celsiusasteen välillä.
 – Näyttää siltä, että tämän aineiston perusteella kaikista tartuttavin lämpötila on +10 astetta. Tartuttavuus vähenee lämpötilan noustessa ylöspäin 20 asteeseen ja se vähenee myös silloin, kun ilma kylmenee nollan suuntaan, kuvailee kansanterveystieteen professori  Jouni Jaakkola  Oulun yliopistosta.
 Kokonaisuudessa tutkimus arvioi, että interventioiden vaikutus oli kuusi kertaa voimakkaampi kuin kymmenen asteen lämpötilan aiheuttama leviämisvaikutus.
 Jaakkola arvioi, että kun pandemian leviämisvaiheesta siirrytään rauhallisempaan vaiheeseen, on mahdollista, että voimakkaampien vaikutusten loiventuessa aiemmin taka-alalla olleen sään merkitys tartuntojen leviämisessä tulee vahvistumaan.
 – Oma näkemykseni on, että pandemian alkuvaiheessa oli joukko muita tekijöitä, jotka vaikuttivat voimakkaasti leviämiseen. Näitä ovat erilaiset suojautumisinterventiot ja se, kuinka laaja osa väestöstä on immunisoitunut aluksi infektion kautta ja lopulta rokotusten kautta.
 Sää vaikuttaa moneen tekijään
 Sään vaikutukset ovat monen tekijän summa. Se vaikuttaa itse virukseen lämpötilan kautta, ihmisen vastustuskykyyn ja ihmisten käyttäytymiseen.
 – Sää vaikuttaa viruksen leviämiseen ja sen tartuttavuuteen. Se vaikuttaa myös hengitysteiden herkkyyteen ja meidän käyttäytymiseemme. Nämä kaikki yhdessä muodostavat säävaikutuksen.
 Influenssavirus reagoi lämpötilaan toisin kuin koronavirus. Aiemmissa influenssaa koskevissa varusmiehillä tehdyissä tutkimuksissa on havaittu yhteys ulkoilman lämpötilan laskun ja infektioiden välillä. Toisin sanoen lämpötilan taso ei ole tartuntojen leviämisen kannalta niin merkityksellinen, mutta kun lämpötila putoaa, se lisää infektioita.
 Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että influenssan infektioriski oli korkeimmillaan miinus viiden ja plus viiden asteen välillä. Alunperin tutkijat olettivat tämän pätevän myös koronaviruksen kohdalla.
 – Influenssavirusinfektiot ovat vuodenaikaisvaihtelua seuraavia ja niitä esiintyy tyypillisesti talvikautena. Näin on jatkunut vähintään sata, jos ei satoja vuosia ja tässä on syntynyt jonkinlainen tasapaino. Oletimme, että mikäli tässä on samankaltaisuutta, niin kevään ja kesän saapuessa epidemian pitäisi vähentyä samalla tavoin kuin influenssan. Tästä ei saatu selvää vahvistusta.
 Tutkimusta jatketaan Suomessa
 Professorin mukaan on oletettavaa, että sään vaikutus vaihtelee ilmastotyypeittäin. Ajan myötä koronainfektiosta voi tulla myös enemmän kausi-infektion kaltainen, jolloin infektioita tulee ja menee.
 – Tuolloin sää saattaa vaikuttaa voimakkaamminkin siihen, miten epidemiat leviävät.
 Tutkimus jatkuu Suomessa. Jaakkolan mukaan Oulun yliopistossa on tarkoituksena analysoida kahden koronavuoden aikana kertynyt aineisto, ja arvioida myös kausi- eli vuodenaikaisvaihtelun merkitystä nykyistä paremmin.
 Sään vaikutuksissa koronavirukseen on vielä paljon tutkittavaa. Vielä ei esimerkiksi tiedetä, miten lämpötilan nopea lasku vaikuttaa koronaviruksen tartuttavuuteen luonnossa.
 – Samalla on toivottavasti mahdollista tarkastella eri virusvarianttien reagointia säähän, Jaakkola lisää.
 Lue myös:
 Täältä löydät kaikki  tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Tutkimus: Influenssa on tartuttavimmillaan nollakelillä, koronavirus tarttuu herkimmin +10 asteessa


Summary: Rikosepäilyjen keskiössä oli turvallisuusalalla työskentelevistä henkilöistä koostunut, äärioikeistolaiseen ideologiaan myötämielisesti suhtautunut ryhmä. Tutkinnan kohteena oli kuusi poliisia ja useita siviilejä.

Keskusrikospoliisi ja Syyttäjälaitos ovat saaneet valmiiksi poikkeuksellisen esitutkinnan äärioikeistoverkoston toiminnasta.
 Tutkinnasta teki poikkeuksellisen se, että kohteena oli myös kuusi poliisia. Heistä kolmen rikosepäilyt ovat siirtyneet syyteharkintaan.
 Lisäksi syyteharkintaan on siirtynyt kuuden muun turvallisuusalalla työskennelleen epäiltyjä rikoksia.
 Keskusrikospoliisi ja Syyttäjälaitos ovat alkusyksystä 2020 lähtien tutkineet kokonaisuutta, jossa keskiössä oli turvallisuusalalla työskentelevistä henkilöistä koostunut, äärioikeistolaiseen ideologiaan myötämielisesti suhtautunut ryhmä.
 He kutsuivat itseään Vihti-Karkkila suojeluskunnaksi, mutta toimintaa on ollut eri puolilla Uuttamaata, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Sanna Springare  keskusrikospoliisista.
 – Ryhmä on toiminut muutaman vuoden ja sen jäseniä on tullut ja mennyt. On jäänyt "ydinjoukko", johon esitutkintaa on kohdistunut.
 Tutkinnassa tehtiin myös toimia mahdollisten rikosten ennalta estämiseksi.
 Ryhmän jäsenten toimintaa tutkittiin epäiltynä törkeänä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmisteluna. Näistä epäilyistä on luovuttu jo aiemmin syyttäjien päätöksillä.
 Toiminnan kohteena maahanmuuttajat
 Tutkinnassa havaittiin, että rasistisella ryhmällä oli hierarkia sekä toimintaperiaatteet ja se harjoitteli säännöllisesti. Ryhmän ”toiminnan kohteena” olivat syyttäjän mukaan maahanmuuttajat, jotka koettiin uhaksi itsenäiselle Suomelle.
 Ryhmässä käydyn keskustelun kohteena ovat olleet myös suvakit, poliitikot, somalialaiset, muslimit, romanit ja kommunistit.
 Ryhmän jäsenillä oli runsaasti ampuma-aseita ja he myös valmistivat polttopulloja ja kätkivät niitä maastoon.
 Keskusrikospoliisin johtamasta tutkintaosuudesta syyteharkintaan siirtyy kuuden henkilön rikosepäilyjä. Kolmen henkilön osalta epäillään yllytystä virkasalaisuuden rikkomiseen. Heidän epäillään yllyttäneen poliiseja antamaan salaisia tietoja.
 Yhtä henkilöä epäillään ampuma-aserikoksesta ja yhtä henkilöä ampuma-aserikkomuksesta. Epäily liittyy tapaan, jolla luvallisia ampuma-aseita on säilytetty.
 Yhden poliisissa työskentelevän henkilön osalta epäillään virkasalaisuuden rikkomista. Hän on Helsingin poliisilaitoksen vartija. Hänen rikosepäilynsa ei liity äärioikeistotoimintaan, mutta tuli ilmi tutkinnan yhteydessä.
 Poliiseja epäillään virkasalaisuuden rikkomisesta
 Poliisien epäiltyjä rikoksia tutkittiin syyttäjän johdolla. Rikoksista epäiltyjä poliiseja on työskennellyt Helsingin, Itä-Uudenmaan, Länsi-Uudenmaan ja Sisä-Suomen poliisilaitoksilla.
 Kolmea poliisimiestä epäillään virkasalaisuuden rikkomisesta. Ylen tietojen mukaan kaksi heistä on Helsingin poliisilaitokselta ja yksi Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Toisen Helsingin poliisilaitoksen poliisin rikosepäilyllä ei ole kytköstä äärioikeistoverkostoon, mutta salaisten tietojen luovuttaminen tuli ilmi tutkinnan aikana.
 Sen sijaan toista Helsingin poliisilaitoksen poliisia epäillään virkasalaisuuden rikkomisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Poliisien epäillään luovuttaneen salaiseksi luokiteltua tietoa ainakin ryhmän käyttöön, mutta myös muille. Aluesyyttäjä  Heikki Stenius  Länsi-Uudenmaan syyttäjäalueelta sanoo, että yksittäisiä tietojen luovuttamisia oli jopa kymmeniä.
 Suurin tietovuotaja Helsingin poliisilaitoksen ylikonstaapeli
 Suurimman osan salaisista tiedoista luovutti Helsingin poliisilaitoksen ylikonstaapeli, joka muun muassa kävi viestinvaihtoa Äärioikeistolaisen Kansallismielisten liittouman puheenjohtajan kanssa potentiaalisesti väkivaltaisesta yhteenotosta maahanmuuttajien kanssa. Ylikonstaapeli antoi hänelle neuvoja tätä varten.
 Äärioikeistojohtaja jakoi ministerin kotiosoitteen ja sai neuvoja poliisilta: "Keskittäkää voimat, ei pienellä porukalla matuja haastamaan"
 Ylikonstaapeli ja Helsingin poliisilaitoksella työskennellyt vanhempi rikoskonstaapeli lähettivät yksityisesti keskenään äärioikeistolaisia viestejä ja osallistuivat asiattomaan keskusteluun. Vanhemman rikoskonstaapelin osalta asia ei edennyt syyteharkintaan.
 Äärioikeistoryhmän poliisit viestittelivät keskenään tappamisesta ja virkatietojen hyväksikäytöstä: ”Niin paljon vakoilen kuin pystyn”
 Kolmas syyteharkinnassa oleva poliisi on Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella työskennellyt vanhempi konstaapeli. Syyttäjä ei nostanut miestä vastaan syytettä, mutta Itä-Uudenmaan poliisilaitos kanteli syyttäjän päätöksestä valtakunnansyyttäjälle, jonka harkinnassa mahdollinen syytteen nosto nyt on.
 Lisäksi yhden poliisimiehen osalta syyttäjä on rajoittanut esitutkinnan virkavelvollisuuden rikkomisen ja kavalluksen osalta. Ylen tietojen mukaan mies työskentelee Sisä-Suomen poliisilaitoksella.
 Mies lähetti Helsingin poliisilaitoksen vanhemmalle rikoskonstaapelille kaksi ääniviestiä. Hän kertoi ottaneensa poliisilaitokselta itselleen hävitettäviä ja takavarikoituja patruunoita. Kotietsinnässä viesteissä mainittuja patruunoita ei kuitenkaan löytynyt.
 Yhden poliisin osalta esitutkintaa ei aloitettu esiselvityksen jälkeen. Ylen tietojen mukaan hän työskentelee Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksella.
 Tutkinnanjohtajat: kyse poikkeuksellisista rikosepäilyistä
 Kaikkiaan esitutkinnan tai esiselvitysten kohteena oli kuusi poliisia.
 – Esitutkinnassa on ollut kyse poikkeuksellisista rikosepäilyistä, koska epäiltyinä oli myös poliiseja. Tehokkaalla yhteistyöllä saatiin kerrytettyä ilmiötason tietoa äärioikeistosta sekä tehtyä toimia mahdollisten rikosten ennalta estämiseksi, korostavat Springare ja Stenius.
 Tutkinnanjohtajien mukaan tutkinnan aikana tehtiin laajaa yhteistyötä poliisin eri yksiköiden, Syyttäjälaitoksen ja Suojelupoliisin kesken, ja jokainen viranomainen suhtautui asian tutkintaan sen vaatimalla vakavuudella.
 Kokonaisuus on siirtynyt epäiltyjen virkarikosten ja ampuma-aserikosten osalta syyteharkintaan Etelä-Suomen syyttäjäalueelle.
 Kolme poliisia irtisanottiin jo aiemmin
 Helsingin poliisilaitos irtisanoi nyt syyteharkintaan joutuneen  ylikonstaapelin  ja syyteharkinnalta välttyneen  vanhemman rikoskonstaapelin  sopimattoman käytöksen vuoksi jo ennen poliisitutkinnan valmistumista.
 Poliisilaitos katsoi, että äärioikeistolaisten viestien lähettäminen ja asiattomat keskustelut vaaransivat luottamuksen heidän toimintaansa.
 Myös Itä-Uudenmaan poliisilaitos irtisanoi syytteiltä aiemmin välttyneen  vanhemman konstaapelin , joka osallistui sopimattomaan viestittelyyn ja vuoti poliisin rekisteristä tietoja sivulliselle. Mies myös luovutti kiikaritähtäimen toimitettavaksi sota-alueelle Ukrainaan.
 Poliisien ja äärioikeiston kytkökset tulivat esiin perussuomalaisten vaalipäällikön  Pekka Katajan  murhayritystutkinnan yhteydessä.
 Lue myös aiemmat jutut:
 Jo kolmas poliisi sai potkut epäillyistä äärioikeistoyhteyksistä – miehellä kytköksiä myös Ukrainaan
 Helsingin poliisilaitos irtisanoi jo toisen äärioikeistolaiseen viestittelyyn osallistuneen poliisin
 Helsingin poliisilaitos irtisanoi äärioikeistolaisia viestejä lähettäneen rikoskonstaapelin – "ala-arvoisempaa kielenkäyttöä on vaikea kuvitella"

Turvallisuusalaan linkittyvän äärioikeistoverkoston esitutkinta valmistui – poliisien rikosepäilyjä syyteharkintaan, kolme on jo saanut potkut


Summary: Puolan rajavartioston mukaan siirtolaiset yrittävät tulla rajan yli Puolaan. Valko-Venäjän rajakomitea vahvisti aiemmin, että pakolaiset ovat matkalla rajalle.

Puolan mukaan Valko-Venäjä yrittää aiheuttaa selkkauksen maiden välisellä rajalla siirtolaisten avulla.
 Puolan rajavartiosto kertoi maanantaina iltapäivällä Twitterissä, että Puolan ja Valko-Venäjän välisellä rajalla olevat siirtolaiset ovat aloittaneet yrityksen tulla raja-aidan läpi Puolaan.
 Sotilasliitto Nato tuomitsi maanantaina Valko-Venäjän toimet ja sanoi olevansa huolissaan tilanteen eskaloitumisesta.
 Alkuillasta Puolan hallituksen tiedottaja  Piotr Müller  sanoi uutistoimisto Reutersille, että Valko-Venäjän puolella lähellä rajaa on noin 3 000-4 000 siirtolaista.
 Müllerin mukaan koko Valko-Venäjällä on yli 10 000 siirtolaista, jotka ovat valmiina siirtymään rajalle.
 Videot ovat levinneet sosiaalisessa mediassa
 Sosiaalisessa mediassa leviävillä videoilla on näkynyt, että sadat siirtolaiset ovat kävelemässä Valko-Venäjällä kohti Puolan rajaa. Aseistetut sotilaspukuiset miehet saattavat karavaania.
 Valko-Venäjän rajakomitea on julkaissut tiedotteen, jossa se vahvistaa, että suuri joukko pakolaisia on matkalla valtatietä pitkin kohti Puolan rajaa. Komitea sanoi, että Puolan asenne on "epäinhimillinen".
 Rajakomitean tiedottaja sanoi venäläiselle uutistoimisto Tassille, että karavaaniin kuuluu noin tuhat pakolaista.
 Videoita on julkaissut muun muassa maanpaossa toimiva valkovenäläinen oppositiomedia Nexta.
 Nextan mukaan suurin osa siirtolaisista on irakilaisia kurdeja. Nexta kertoo, että Valko-Venäjän sotilaat ohjasivat siirtolaiset tieltä metsään.
 Puolan viranomaiset ovat myös julkaisseet helikopterista kuvatun videon siirtolaisjoukosta.
 – Valko-Venäjä haluaa aiheuttaa suuren välikohtauksen, johon mieluiten liittyisi ammuskelua ja uhreja. Mediatietojen mukaan he valmistelevat provokaatiota, yritystä ylittää raja suurella joukolla Kuznica Bialostockan lähellä, Puolan varaulkoministeri  Piotr Wawrzyk  sanoi Puolan radiolle.
 Wawrzyk sanoo Puolan television mukaan, että Puola vaatii selvennystä asiaan Valko-Venäjältä. Hänen mukaansa Puola tiedottaa EU- ja Nato-liittolaisiaan rajan tapahtumista, jotta maat voivat yhdessä vastata tilanteeseen.
 Puolan varaulkoministeri  Maciej Wasik  tviittasi, että Puolan viranomaiset ovat valmiita kaikkiin skenaarioihin.
 Puolan turvallisuuspalvelun tiedottaja  Stanislaw Zaryn  sanoi Twitterissä, että siirtolaisjoukko on aseistettujen valkovenäläisten tiukassa kontrollissa. Zarynin mukaan valkovenäläiset päättävät, mihin suuntaan joukko kulkee.
 EU syyttää Valko-Venäjää hybridisodankäynnistä
 Euroopan unioni on syyttänyt Valko-Venäjää tuhansien Lähi-idästä ja Afrikasta kotoisin olevien siirtolaisten ohjaamisesta EU:n alueelle.
 EU:n mukaan kyseessä on hybridisodan muoto, jonka tarkoituksena on kostaa länsimaille, koska ne ovat asettaneet pakotteita Valko-Venäjälle ihmisoikeusrikkomusten takia.
 Valko-Venäjän itsevaltaisen presidentin  Aljaksandr Lukašenkan  hallinto on kiistänyt yrittävänsä aiheuttaa siirtolaiskriisin. Se on syyttänyt länsimaita rajanylityksistä ja siirtolaisten huonosta kohtelusta rajalla.
 Ihmisoikeusjärjestöt syyttävät Puolaa siitä, että se rikkoo kansainvälisiä sopimuksia, kun se työntää siirtolaiset takaisin Valko-Venäjälle eikä hyväksy heidän turvapaikkahakemuksiaan. Puolan sanoo toimiensa olevan laillisia.
 Von der Leyen vaatii lisää pakotteita Valko-Venäjää vastaan
 EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  vaatii jäsenmaita asettamaan uusia pakotteita Valko-Venäjää vastaan.
 Pakotteet saattavat koskea myös kolmansien maiden lentoyhtiöitä. Valko-Venäjälle on lennätetty siirtolaisia kymmenillä koneilla muun muassa Lähi-idästä.

Siirtolaiskriisi kuumenee Puolassa – Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa


Summary: Kouvolan keskustassa sijaitsevan Museokorttelin Vaahteratalon uudet omistajat ovat halukkaita säilyttämään korttelin hengen. Toiveena on tehdä korttelista entistäkin eloisampi kaupunginosa.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Hannu Tylli  selasi keväällä asuntojen myynti-ilmoituksia netistä. Hän etsi tuttavalleen sopivaa asuntoa Kouvolasta. Silmiin osui vanha vaaleanpunainen vanha puutalo, joka herätti oman kiinnostuksen.
 – Kyllä se talon ostaminen Hannun idea oli. Minä pidin ajatusta aluksi ihan hulluna, mutta alue veti puoleensa ja syksyllä me ostimme tämän talon, kertoo  Mari Järvinen.
 Varuskuntakatu 8 sai uudet omistajat syksyllä 2021. Pyry Sarkiola / Yle
 Pihan suurien vaahteroiden mukaan Vaahterataloksi nimetty talo sijaitsee Kouvolan Kaunisnurmella historiallisessa Museokorttelissa. Rakennus on suojeltu asemakaavalla. Museokortteli on vanha puutaloalue lähellä keskustaa. Talo on viides omakotitalo, jonka Kouvolan kaupunki on saanut Museokorttelista myydyksi.
 Kerrosten alla oli vanha lankkulattia, jonka Hannu Tylli aikoo kunnostaa. Pyry Sarkiola / Yle
 Kouvolan kaupunki päätti kaksi vuotta sitten, että se myy säästösyistä kiinteistöt, joissa sillä ei ole palveluita tai muuta keskeistä toimintaa. Museokorttelista myyntiin on tipahdellut taloja tasaiseen tahtiin.
 Kaupunki on vuokrannut puutaloja muun muassa käsityöyrittäjille ja harrastekerhoille. Alueella on järjestetty useampia tapahtumia pitkin vuotta, ja ne ovat keränneet paikalle paljon ihmisiä. Museokortteli on tunnettu taiteilijoistaan ja yrittäjien yhteishengestä.  Nyt useampi talo on myyty yksityiskäyttöön.
 Harrastuksena remontointi
 Hannu Tyllillä ja Mari Järvisellä ei ainakaan toistaiseksi ole suunnitelmia muuttaa itse Vaahterataloon. He aikovat vuokrata alakerran kahta työtilaa ja yläkerran asuntoa.
 Alakerran toisessa puolikkaassa on jo vuokralainen valmiina. Siellä pitää majaa Kymenlaakson partiopiiri. Itsekin toiminnassa mukana ollut Mari Järvinen arvelee partiolaisten olleen helpottuneita, kun talokauppa ratkesi.
 – Olen noissa tiloissa monet kerrat ollut itsekin kokoustamassa. Olivat kyllä yllättyneitä, kun kuulivat, ketkä talon ovat ostaneet, kertoo Mari Järvinen.
 Vanhoja ikkunoita ei vaihdeta uusiin. Mari Järvinen kunnostaa alkuperäiset puitteet. Pyry Sarkiola / Yle
 Partiolaisten puoli jää toistaiseksi ennalleen. Muita tiloja Hannu Tylli ja Mari Järvinen kunnostavat pikkuhiljaa huone kerrallaan. Palaset pidetään kohtuullisena, jotta työmäärä ei kasva liian suureksi.
 – Me olemme ottaneet tästä harrastuksen. Kaivetaan esiin vanhaa ja palautetaan vanhan loistoon. Työn määrä on suuri, mutta uuden materiaalin määrä pieni. Mahdollisimman paljon kierrätetään vanhoja rakennusmateriaaleja. Oikein huonossa kunnossa oleviin kohtiin pyritään löytämään varaosia, kertoo korjausrakentamiseen perehtynyt Hannu Tylli.
 Talossa olevat tulisijat ovat olleet pitkään käyttämättömänä ja siksi toistaiseksi käyttökiellossa. Pyry Sarkiola / Yle
 Suurin osa Kouvolan Museokorttelin taloista on hirsirunkoisia. Vuonna 1915 valmistunut Vaahteratalo poikkeaa Museokorttelin muista taloista, sillä se on runkorakenteinen. Siinä järeät hirsipilarit ovat pystysuunnassa ja eristyksenä on käytetty sahanpurua.
 – Kerroksista päätellen kaksi isompaa remonttia on sataan vuoteen mahtunut, arvelee Hannu Tylli.
 Yli satavuotiaassa talossa on tehty ainakin kaksi isompaa remonttia sen historian aikana. Vanhat pinnat paljastuvat kerrosten alta. Pyry Sarkiola / Yle
 Vaahteratalon alakerrassa näyttää jo valmiilta. Täällä riitti pelkkä pintaremonttim ja työtila etsii jo sopivaa vuokralaista. Yläkerran asuinhuoneistossa on edessä rankemmat työt. Levytysten alta on kaivettava esiin vanhoja lattioita, jotka kaipaavat perusteellista kunnostusta.
 Toiveena säilyttää museokortteli eloisana
 Osa Kouvolan kaupungin omistamista Museokorttelin taloista on vielä myymättä. Kolmesta talosta Varuskuntakadulla käydään neuvotteluja nykyisten vuokralaisten kanssa. Näiden lisäksi on vielä pari muuta myymätöntä kohdetta. Viisi taloa on jo uusilla omistajillaan.
 – Nyt kun talot saa uudet omistajat, niin olisihan se hienoa, että niitä kunnostetaan ja niistä pidetään hyvää huolta jatkossakin. Se nostaisi alueen arvostusta entisestään, sanoo Mari Järvinen.
 Yläkertaan Mari Järvinen ja Hannu Tylli remontoivat asuinhuoneiston. Pyry Sarkiola / Yle
 Vaahteratalon uudet omistajat toivovat, että alue säilyisi jatkossakin elävänä. He haluavat pitää alakerran työtiloina, jotta korttelissa olisi monipuolista toimintaa, eikä pelkästään asumista.
 – Mukavaa, jos muihinkin taloihin tulisi enemmänkin pientä työtilaa tai putiikkia, toivoo Mari Järvinen.
 Lue lisää:    Kuusi vanhoissa puutaloissa asuvaa yrittäjää joutui löysään hirteen Kouvolassa – kaupunki myy seinät ympäriltä
 Mari Järvinen ja Hannu Tylli haaveilevat siitä, että Museokorttelissa järjestetään jatkossakin tapahtumia, vaikka talot siirtyvät kaupungilta yksityisomistukseen.
 – Meidän puolestamme tapahtumia saisi olla enemmänkin, ja ne saisivat levitä vaikka meidän pihalle, sanoo Hannu Tylli.
 Kymenlaakson partiopiiri jatkaa Vaahteratalon vuokralaisina. Pyry Sarkiola / Yle
 Tuleeko Vaahteratalosta koskaan kotia itselle? Sen aika näyttää.
 – On meillä pitkän ajan haave täällä Museokorttelissa asua, mutta katotaan nyt, myhäilee Mari Järvinen.

Pariskunta osti yli 100-vuotiaan talon puolivahingossa – nyt käsissä on suojeltu pystyhirsitalo: "Olemme ottaneet tästä harrastuksen"


Summary: Erikoiskuljetuslupia koskevien hakemusten määrä on kasvanut 25 prosenttia tänä vuonna.  Tuulimyllyjen kuljetukset keskittyvät tällä hetkellä Keski-Suomen ja Pohjanmaan alueille.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Tuulivoimarakentamisen lisääntyminen on ruuhkauttanut Pirkanmaan ELY-keskuksen. Se myöntää koko Suomen erikoiskuljetusluvat Ahvenanmaata lukuun ottamatta. ELY-keskus kertoo tiedotteessaan, että hakemusjono on tänä vuonna ajoittain venynyt hyvinkin pitkäksi.
 Tästä on ollut haittaa varsinkin muille erikoiskuljetuksille, joiden hakemuksia ei ole kasvaneen tuulivoimarakentamisen vuoksi pystytty käsittelemään riittävän nopeassa tahdissa. Lupasumaa on purettu vuoden mittaan myös ylityönä.
 Pirkanmaan ELY-keskuksen lupapäällikön  Petteri Pietilän  mukaan jonoa on muodostunut, vaikka käytössä on sähköinen lupakäsittely.
 – Nopeasti kasvanut tuulivoimarakentaminen on lisännyt hakemusten määrää tänä vuonna 25 prosentilla. Suomessa eletään nyt voimakasta noususuhdannetta, mikä pitkän kokemuksemme mukaan korreloi suoraan erikoiskuljetusten määrää.
 Tuulimylly koostuu kolmesta lavasta, konehuoneesta ja neljästä kuuteen runkoputkesta. Jokaisen osan kuljetus vaatii erikoiskuljetusluvan. Viime vuosina lupahakemusmäärä on ollut 10 000:n molemmin puolin. Tänä vuonna määrän arvioidaan nousevan noin 12 500:een.
 Pirkanmaan ELY-keskuksen mukaan tuulivoimarakentaminen jatkuu vilkkaana ainakin seuraavat pari vuotta. Suomessa on nyt 800 tuulimyllyä, ja lähivuosina rakennetaan vielä 700 lisää. Kuljetukset keskittyvät tällä hetkellä Keski-Suomen ja Pohjanmaan alueille.
 Lisää aiheesta:
 Painavat erikoiskuljetukset lisääntyvät, mutta niitä ei pidetä uhkana kaduille tai teille – suurempi rasite ovat raskas liikenne ja henkilöautojen nastat

Tuulivoiman rakentaminen näkyy tien päällä: erikoiskuljetusten lupahaku ruuhkautui


Summary: Arkea maailmalta: Venäläisviranomaiset taistelevat virusta vastaan itselleen mieluisilla termeillä. Kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen avaa venäläisten koronatodellisuutta siitä käytetyn sanaston avulla.

Venäläiset elävät nyt synkimpiä korona-aikoja koko pandemian aikana. Viimeksi kuluneen vuorokauden aikana koronaan liittyviä kuolemia oli Venäjällä 1 190.
 Näin kertovat  viralliset tilastot . Termi kuitenkin ymmärretään venäläisten todellisuudessa eri tavalla kuin meillä on totuttu. Venäläiset suhtautuvat ylipäätänsä hyvin suurella varauksella kaikkiin valtion tilastoihin.
 Venäläisviranomaiset myös käyttävät koronarajoituksista usein suomalaisia pehmeämpiä ilmaisuja. Näin he yrittävät luoda epäsuosituista rajoituksista todellisuutta lievempää mielikuvaa.
 Joidenkin käsitteiden alkuperäistä merkitystä taas on venytetty, ja ne on otettu avuksi opposition tukahduttamiseen.
 Nainen saa koronarokotteen marraskuun alussa rokotuspaikalla Moskovassa.  YURI KOCHETKOV /EPA-EFE
 Venäjällä koronaan liittyvät käsitteet eivät siis aina ole sitä, miltä ne aluksi näyttävät. Seuraava sanasto avaa suomalaisille Venäjän koronatodellisuutta.
 Ei-työpäivät Presidentti  Vladimir Putinin  julistamat palkalliset vapaapäivät, joilla pyritään hillitsemään vakavaa tautitilannetta. Ovat olleet laajasti käytössä julkisilla aloilla ja valtionyhtiöissä. Ne koskevat harvemmin yksityisyrittäjiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä valtion riittämättömän taloudellisen tuen takia. Venäjäksi нерабочие дни [nerabotšije dni], kutsutaan laajasti myös koronavapaiksi, kansan parissa lockdowniksi.
 Lockdown Raju, yhteiskunnan sulkutoimi, jolle ei ole viranomaisten mukaan tarvetta Venäjällä. Venäjäksi локдаун [lokdaun].
 Itsensä eristäminen Raju, etenkin epidemian alussa Venäjällä käytetty sulkutoimi, jossa kotoa sai sakon uhalla poistua vain välttämättömäksi katsotuille elintarvike- tai lääkeostoksille. Kotoa poistuminen oli sallittua myös roskien viemisen tai lemmikin ulkoiluttamisen perusteella korkeintaan sadan metrin etäisyydelle. Tällä hetkellä jonkinlaista itsensä eristämistä vaaditaan yli 60-vuotiailta useilla Venäjän alueilla. Venäjäksi самоизоляция [samoizoljatsija].
 Sputnik V Venäläisten maailman ensimmäisenä koronarokotteena markkinoima valmiste, jonka nimessä V-kirjain tarkoittaa englanninkielistä sanaa voitolle ( victory ). Rokotteesta on olemassa myös yhden piikin Sputnik light -versio. Näiden lisäksi venäläisiä rokotetaan kahdella muulla maassa kehitetyllä rokotteella, Epivakkoronalla ja Kovivakilla. Viranomaisten mukaan venäläisrokotteilla ei ole minkäänlaisia haittavaikutuksia. Voimakkaasta markkinoinnista ja osittaisesta pakkorokottamisesta huolimatta vasta reilu kolmannes venäläisistä on saanut täyden rokotussuojan. Venäjäksi Спутник V [sputnik vi], sana tarkoittaa suomeksi matkakumppania.
 Länsirokotteet Rokotteet, joita ei ole hyväksytty Venäjällä (mm. Astra Zeneca ja Pfizer) ja joiden mahdollisista haittavaikutuksista puhutaan paljon Kremliä lähellä olevassa mediassa. Asiantuntijoiden mukaan länsimaisten rokotteiden mustamaalaus on kasvattanut osaltaan venäläisten rokotevastaisuutta. Venäjäksi западные вакцины [zapadnyje vaktsiny].
 Rokotevastustaja Henkilö, joka vastustaa joko venäläisen tai minkä tahansa koronarokotteen ottamista. Asiantuntijoiden mukaan alhaisen rokotuskattavuuden syynä on ihmisten alhainen luottamus viranomaistietoon sekä rokotteisiin liittyvän valheellisen informaation levittäminen. Myös merkittävä osa venäläisistä lääkäreistä ja muista terveydenhoitoalan  ammattilaisista vastustaa  koronarokotetta. Venäjäksi антиваксер [antivakser].
 Tartuntatauti- ja hygieniamääräykset Koronaepidemian aikana tiukennetut määräykset, joiden rikkomisesta voi seurata rikostuomio.  Tartuntatautimääräyksiä on sovellettu  etenkin nykyhallintoa vastustustavaan oppositioon esimerkiksi mielenosoitusten yhteydessä, mutta ei presidentti Putinia tukeviin massatapahtumiin. Venäjäksi санитарно-эпидемиологические правила [sanitarno-epidemiologitšeskije pravila].
 Koronatilastot Viittaa yleensä viralliseen, Venäjän hallituksen alaisen  esikunnan päivittäisiin lukuihin  tartunnoista ja koronaan liittyvistä kuolemista. Venäjällä on myös muiden viranomaisten pitämiä koronatilastoja, joiden tiedot eroavat keskenään. Koronatilastojen todenmukaisuutta on epäilty koko epidemian ajan. Siksi asiantuntijat kehottavat keskittymään ylikuolleisuuslukuun, joka vertaa kokonaiskuolleisuutta pandemiaa edeltävään aikaan. Riippumaton Mediazona- uutissivusto laski  viranomaistietoihin perustuen, että ylikuolleisuus Venäjällä koko pandemian aikana oli syyskuuhun mennessä jopa 770 000 ihmistä eli virus olisi vienyt noin puoli prosenttia koko väestöstä. Venäjäksi статистика по коронавирусу [statistika po koronavirusu].
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Saksa: Berliinin leikkipuistot rakennetaan hurjiksi – luottavatko saksalaiset lapsiin riskinotossa enemmän kuin suomalaiset? Espanja: Shakira joutui Barcelonassa villisikahyökkäyksen uhriksi – nyt kaupungissa mietitään, mitä kadut vallanneille eläimille pitäisi tehdä  Italia: Yksin syöminen tuntuu Italiassa radikaalilta, mutta joskus huomiota ei jaksaisi Pakistan:  Pakistanilainen liikenne hirvitti suomalaisena naisena, kunnes opin paikallisen ajotyylin Kenia: Keniassa monet köyhät epäilevät koronarokotteita – eivät usko hallituksen jakavan kunnon rokotteita ilmaiseksi
 Lue lisää:
 Ylen uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Kirjeenvaihtajalta: Putin kertoo tarinaa Sputnik-rokotetta halajavista eurooppalaisista, kun virus on voinut viedä jo puoli prosenttia kansasta

Mitkä ihmeen "ei-työpäivät"? Kirjeenvaihtajamme kokosi venäläisen koronasanaston


Summary: Kaupunki aikoo selvittää kaikki mahdolliset vaihtoehdot eläinpuistoyhtiön talouden oikaisemiseksi. Pandojen palauttaminen Kiinaan on vaihtoehdoista se äärimmäinen.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Ähtärissä aiotaan pitää kiinni pandoista viimeiseen saakka. Kaupunki selvittää loppuvuoden aikana lukuisia eri vaihtoehtoja eläinpuiston vaikean taloustilanteen korjaamiseksi.
 Yksi mahdollisuus on laajentaa kaupungin omistaman eläinpuistoyhtiön omistuspohjaa. Ähtärissä arvellaan, että lajiensuojelua arvostavat tahot voisivat kiinnostua kumppanuudesta.
 – Nykyistä leveämmille hartioille voisi olla tarvetta. Se on yksi vaihtoehto, jota puntaroidaan, kun kaikkia vaihtoehtoja käydään läpi, myöntää kaupunginjohtaja  Jarmo Pienimäki .
 Luottamus ratkaisun löytymiseen
 Eläinpuistoyhtiön talouden helpottamiseksi selvitetään myös muuta yritysrahoitusta ja kartoitetaan vielä kerran valtion avustusmahdollisuudet. Valtion tukemista hankaloittaa se, että Ähtärin eläinpuisto toimii osakeyhtiönä, ei säätiöpohjalta.
 Jarmo Pienimäki luottaa ratkaisun löytymiseen ja pitää pandojen palauttamista Kiinaan äärimmäisenä ja viimeisenä vaihtoehtona. Siihen ryhdyttäisiin vain eläinpuiston konkurssin välttämiseksi.
 Pienimäen mukaan yhteys Kiinaan on ollut koko ajan avoin, ja pandojen lähtömaassa tiedetään Ähtärin eläinpuiston taloudelliset haasteet.
 Lue myös:
 Ähtärin kaupunginjohtaja: Pandojen palauttaminen Kiinaan mahdollista – eläinpuistoa ei päästetä konkurssiin
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 9.11. kello 23 saakka.

Laajempi omistuspohja voisi helpottaa Ähtärin eläinpuiston talousahdinkoa – pandojen palautus "äärimmäinen keino"


Summary: Varusmiesten yhteismajoituskokeilu laajenee alkuvuodesta kaikkiin joukko-osastoihin lennostoa lukuunottamatta. Puolustusvoimat kerää ensi vuoden ajan tietoja kokeilun toimivuudesta eri puolilta Suomea.

Puolustusvoimien yhteistupakokeilu jatkuu varuskunnissa vuoden 2022 loppuun saakka.
 Yhteisiin tupiin majoittumista myös laajennetaan alkuvuodesta kaikkiin varusmiehiä kouluttaviin joukko-osastoihin paitsi lennostoon, Puolustusvoimat tiedottaa.
 Puolustusvoimien tarkoituksena on kerätä vielä ensi vuoden ajan kokemuksia ja tietoa yhteismajoituksen onnistumisesta joukko-osastoista eri puolilta Suomea.
 Kokeilu laajenee myös Rajavartiolaitoksen Pohjois-Karjalan rajavartiostoon.
 Puolustusvoimien sosiaalipäällikkö  Hannu Maijanen  toteaa tiedotteessa, että sekä varusmiehet että palkattu henkilöstö ovat kokeneet yhteistupiin majoittumisen positiivisena ja tähän mennessä onnistuneena kokeiluna.
 Maijasen mukaan yhteismajoitus on parantanut kokeilun perusteella ryhmien kiinteyttä, palvelun sujuvuutta, tiedonkulkua ja myös tehostanut tilojen käyttöä.
 – Varusmiehet ovat kokeneet, että majoitusjärjestelyt ovat edistäneet myös tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta, Maijanen sanoo tiedotteessa.
 Samaan tupaan ei pakoteta
 Yhteistupakokeilussa varusmiehet majoittuvat samoihin tupiin sukupuolesta riippumatta, mikäli he suostuvat kokeiluun. Samaan tupaan ei ole siis pakko mennä. Suostumus kokeiluun pitää saada kaikilta samaan tupaan majoittuvilta.
 Varusmiehillä on myös oikeus peruuttaa antamansa suostumus milloin tahansa.
 Yhteistuvissa majoittuville naisille ja miehille on erilliset suihku- ja wc-tilat.
 Yhteismajoituskokeilun taustalla on ajatus yhdenvertaisuuden edistämisestä.
 Naisten keskuudessa armeijaan lähdön suosio on ollut kasvussa. Tänä vuonna vapaaehtoiseen asepalvelukseen haki 1 675 naista, mikä on  ennätysmäärä .
 Yhteismajoituskokeilu alkoi vuonna 2020 Maavoimissa, Maasotakoulun reservinupseerikurssilla sekä Kainuun ja Karjalan prikaateissa. Tänä vuonna kokeilua on laajennettu Rannikkoprikaatiin ja Ilmasotakouluun.
 Kokeilu koskee majoittumista kasarmeilla, eikä se Puolustusvoimien mukaan aiheuta muutoksia maastoharjoitusten majoitusjärjestelyihin.
 Maastoharjoituksissa ja Merivoimien aluksilla yhteismajoitus on ollut käytössä naisten vapaaehtoisen asepalveluksen alkamisesta lähtien.
 Korjaus 8.11. klo 16.36: Yhteismajoitus on ollut käytössä myös maastoharjoituksissa naisten vapaaehtoisen asepalveluksen alkamisesta lähtien. Jutussa tämä jäi aluksi mainitsematta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Ryhmähenki nousi, kun naiset ja miehet sijoitettiin armeijassa samaan tupaan – "Ei vain niitä samoja kaljuja äijiä päivät pitkät"
 Puolustusvoimien yhteistuvissa majoittuneista enemmistöllä hyviä kokemuksia kokeilusta
 Armeijan yhteistuvista tuli niin suosittuja, etteivät läheskään kaikki halukkaat niihin mahdu – 3 yhteistupalaista kertoo, miksi he halusivat sinne
 Tuttujen kokemukset ja tv-sarja viitoittavat tietä: vapaaehtoinen asepalvelus ja puolustuskoulutus kiinnostavat naisia enemmän kuin ennen

Puolustusvoimat laajentaa sekatupakokeilua: Lähes kaikkialla intissä voi pian nukkua tuvassa, joka ei katso sukupuolta