Summary: Korvauksia on maksettu eniten lievistä ohimenevistä haitoista, kuten kuumeilusta ja rokotuskäden kivusta. Vakavat haittavaikutukset ovat edelleen erittäin harvinaisia sekä aikuisilla että lapsilla.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Suomessa on annettu yli 8 miljoonaa koronarokoteannosta ja samalla on kertynyt tietoa koronarokotteiden turvallisuudesta. Viesti näyttää selvältä: vakavat rokotehaitat ovat erittäin harvinaisia.
 Yksi syy koronarokotteesta kieltäytymiseen täysin saattaa olla pelko rokotteen turvallisuudesta ja haittavaikutuksista. Rokotteen haittavaikutukset saattavat mietityttää myös kaksi rokotetta jo saaneita nyt, kun THL ilmoitti torstaina suosittelevansa kolmansia rokotuksia kaikille yli 18-vuotiaille.
 Koronarokotteiden haittavaikutuksista ja haetuista korvauksista kertovat rokotteiden turvallisuutta valvovan viranomaisen Fimean ylilääkäri  Maija Kaukonen,  Tampereen yliopiston Rokotustutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet  sekä Lääkevahinkovakuutusyhtiön toimitusjohtaja  Tiina Hellgrén .
 Mitä koronarokotteiden haittavaikutusta tiedetään tällä hetkellä?
 Uusia vakavia haittavaikutuksia ei ole tullut esiin ja tuskin enää tulee.
 Suomessa käytössä olevien koronarokotteiden haittavaikutukset ovat jo hyvin tiedossa, koska rokotteita on jo annettu niin paljon, maailmanlaajuisesti yli miljardi. Uusia haittavaikutuksia tuskin enää tulee esiin, sillä ne ilmaantuvat yleensä kahden viikon sisällä rokotuksesta ja hyvin harvoin kahden kuukauden päästä rokotuksesta.
 – Mitään uutta sellaista ei ole tullut ilmi, että olisi syytä rajoittaa rokotteiden käyttöä, Fimean Maija Kaukonen sanoo.
 Millaisia ovat yleisimmät oireet?
 Ohimeneviä lieviä oireita.
 Tyypillisimmät oireet ovat olleet lieviä: pistopaikan kipua ja punoitusta, huonovointisuutta, väsymystä, lämpötilan nousua, nivel- ja lihaskipua. Ne ovat merkkejä siitä, että kehon puolustusjärjestelmä aktivoituu ja alkaa tuottaa vasta-aineita. Oireet ovat hyvin samanlaisia kuin muissa yleisissä rokotteissa.
 – Koronarokotteeseen liittyy haittoja, mutta niin liittyy kaikkiin muihinkin rokotteisiin ja lääkkeisiin, Maija Kaukonen sanoo.
 Nuorilla haittavaikutukset ovat keskimäärin voimakkaampia, koska immuuni- eli puolustusjärjestelmä on vastaavasti voimakkaampi.
 Kuinka yleisiä vakavat haittavaikutukset ovat?
 Harvinaisia.
 Vakavia allergisia reaktiota on ollut yhdellä sadasta tuhannesta koronarokotteen saajasta. Kyseessä on siis hyvin harvinainen reaktio. Varotoimena koronarokotuksen saanutta kehotetaan odottamaan rokotuspaikalla noin viisitoista minuuttia, jotta mahdollisia vakavia allergisia reaktioita voidaan hoitaa saman tien. Jos sellasia on tullakseen, ne ilmaantuvat yleensä nopeasti.
 Toinen harvinainen vakava oire on nuorilla miehillä esiintynyt sydänlihaksen tulehdus toisen rokotteen jälkeen. Sellainen on ilmennyt yhdellä viidestä tuhannesta koronarokotteen saajasta. Samalla tavalla normaalisti virusinfektion aiheuttama sydänlihaksen tulehdus on tyypillisesti nuorten miesten tauti.
 Lisäksi Euroopassa on ilmoitettu AstraZenecan Vaxzevria sekä Janssenin koronarokotteen saaneiden hyvin harvinaisista veren hyytymishäiriöistä. Näitä rokotteita ei enää käytetä Suomessa.
 Haittavaikutus katsotaan vakavaksi, jos se on johtanut kuolemaan, hengenvaaraan, sairaalahoitoon, aiheuttanut pysyvän vamman, toimintakyvyn laskun tai synnynnäisen epämuodostuman.
 Onko kolmas rokoteannos aiheuttanut erityisiä haittavaikutuksia?
 Ei ole.
 Tutkimusten ja Fimeaan saapuneiden ilmoitusten perusteella kolmannen rokoteannoksen haittavaikutukset ovat hyvin samanlaisia kuin kahdesta ensimmäisestä annoksesta. Suomessa kolmansia rokotuksia on tähän mennessä annettu lähes 300 000.
 Lisäksi tietoa on muun muassa  Israelista ja Yhdysvalloista , joissa kolmansia annoksia on annettu jo miljoonia. Siellä on ilmennyt hieman enemmän imusolmuketorvotusta esimerkiksi kainalossa. Imusolmukkeiden turvotus ei ole vakavaa, vaan se menee ohi ajan kanssa. Muuten kolmannen annoksen haittavaikutusten yleisyys on ollut samaa luokkaa kuin kahden ensimmäisen rokoteannoksen.
 Mitä lasten rokotusten haittavaikutuksista tiedetään nyt?
 Oireet ovat samanalaisia kuin aikuisilla.
 Koehenkilöillä tehtyjen tutkimusten perusteella tiedetään, että lapset saavat samanlaisia oireita kuin aikuiset eikä uusia haittavaikutuksia ole ilmennyt. Esimerkiksi Yhdysvalloissa elintarvike- ja lääkevirasto  FDA hyväksyi Pfizer-BioNTechin koronarokotteen käytön yli 5-vuotiaille lapsille  lokakuun lopussa. FDA:n mukaan tutkimuksissa ei havaittu vakavia haittoja ja rokote todettiin olevan lapsillakin erittäin tehokas.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päätyi  torstaina suosittelemaan koronarokotetta 5–11-vuotiaille lapsille, jotka kuuluvat riskiryhmään. Aiemmin  Euroopan lääkevirasto (EMA) hyväksyi  Biontech-Pfizerin valmistaman Comirnaty-koronarokotteen käytön 5–11-vuotiaisiin lapsiin.
 Kuinka monelle on maksettu korvauksia haitoista?
 Muutamalle sadalle.
 Marraskuun loppuun mennessä koronarokotteista oli tehty lähes 1 000 vahinkoilmoitusta Lääkevahinkovakuutusyhtiöön. Korvauksia on myönnetty 220 kappaletta, kielteisiä päätöksiä on 268 ja käsittelyssä on 458 vahinkoilmoitusta.
 Korvauksia on maksettu eniten lievistä ohimenevistä haitoista, kuten kuumeilusta, rokotuskäden kivusta, allergisista reaktiosta, imusolmukkeiden turpoamisesta ja vyöruususta. Korvauksen suuruus on 600–1900 euroa tapausta kohden, minkä lisäksi on saatettu maksaa välttämättömiä sairaanhoitokustannuksia sekä ansionmenetyksiä.
 Vakavimmat korvatut tapaukset liittyvät hyytymishäiriöhin, joita on tullut Astra Zenecan valmistamasta Vaxzevria-rokotteesta. Niitä on korvattu viisi kappaletta.
 Miten koronarokotteiden turvallisuutta seurataan?
 Haittailmoitusten sekä rekisterien avulla lähes reaaliaikaisesti.
 Rokotteiden turvallisuutta valvoo Suomessa lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea. Sille tekevät ilmoituksia rokotteiden haittavaikutuksista niin terveydenhuollon ammattilaiset kuin yksityiset henkilöt.
 Myös THL seuraa koronarokotteiden turvallisuutta terveysrekistereiden perusteella. Käytännössä verrataan rokotusrekisterin ja valtakunnallisten sosiaali- ja terveydenhuollon rekisterin tietoja keskenään. Näin voidaan seurata, tuleeko rokotetuille jotain tautia tai oiretta enemmän tai vähemmän kuin rokottamattomilla.
 – Jos rokote aiheuttaisi jonkun taudin lisääntymistä, se pystyttäisiin huomaamaan lähes reaaliaikaisesti rekistereistä, sanoo Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet.
 Rekistereistä selviää, että koronarokotteen saaneilla todennäköisyys menehtyä rokotuksen jälkeisinä viikkoina on pienempi kuin rokottamattomilla.
 Kummassa on tilastollisesti isompi riski, koronan sairastamisessa vai rokotteessa?
 Koronaviruksen aiheuttaman taudin sairastamisessa.
 – Koronaviruksen aiheuttaman taudin sairastaminen on merkittävästi vaarallisempaa kuin rokotteen ottaminen, Fimean ylilääkäri Maija Kaukonen sanoo.
 Kaukonen muistuttaa, että käytännössä koronavirustartuntaa on todella vaikea välttää, jos aikoo olla normaalisti mukana yhteiskunnassa.
 Lue lisää:

Tämä koronarokotteen haittavaikutuksista nyt tiedetään Suomessa: Uusia vakavia oireita ei ole ilmennyt, tuhat hakenut korvauksia


Summary: Kansainvälisen valuuttarahaston pääjohtaja Georgieva pitää todennäköisenä sitä, että IMF:n kasvuennusteet maailmantaloudelle laskevat siitä, mitä ne vielä lokakuussa olivat.

Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtaja  Kristalina Georgieva  varoitti perjantaina, että koronaviruksen omikronmuunnos voi hidastaa globaalin talouden elpymistä pandemiasta samaan tapaan kuin deltamuunnos teki aiemmin.
 – Uusi muunnos, joka mahdollisesti leviää nopeasti, voi vahingoittaa luottamusta talouteen. Siksi lokakuiset kasvuennusteemme maailmantaloudelle todennäköisesti laskevat, Georgieva sanoi uutistoimisto Reutersin järjestämässä tilaisuudessa.
 Lokakuussa  IMF ennusti  4,9 prosentin kasvua maailmantaloudelle ensi vuoden aikana.
 – Jo ennen uuden muunnoksen saapumista olimme huolissamme siitä, että vaikkakin elpyminen jatkuu, se näyttää hidastumisen merkkejä, Georgieva sanoi.
 IMF:n johtajan mukaan inflaatio on nyt ongelma eri maiden johtajille. Elpymistä haittaavat muun muassa logistiikkaketjujen ongelmat ja rokotteiden epätasainen jakautuminen.
 Georgieva: IMF ottaa tutkimusprosessit tarkasteluun
 Samassa tilaisuudessa Georgieva kertoi IMF:n tarkastelevan tutkimusprosessejaan, jotta valuuttarahaston tuottamien raporttien ja tutkimustiedon luotettavuus voidaan taata.
 Georgievan mukaan tarkasteluun otetaan muun muassa se, ovatko IMF:n kasvuennusteet liian optimistisia niille valtioille, joilla on IMF:n lainaohjelmia.
 Valuuttarahaston seuraavaksi kakkosjohtajaksi nimettiin torstaina  Gita Gopinath , joka on toiminut IMF:n pääekonomistina. Gopinath korvaa  Geoffrey Okamoton , joka jättää paikkansa alkuvuodesta 2022.
 IMF:n mukaan kakkosjohtajan vastuulle palautuu jatkossa muun muassa tutkimusten ja tarkkailun sekä tärkeimpien julkaisujen valvonta.
 Vielä syksyllä IMF:n pääjohtaja Georgieva oli kohun keskellä, kun hänen epäiltiin taipuneen Kiinan painostukseen entisessä roolissaan Maailmanpankissa.
 Syyskuussa julkaistun riippumattoman selvityksen mukaan Maailmanpankin vuoden 2018 Doing Business -raportin laatimisessa oli ollut epäselvyyksiä. Georgieva toimi raportin kokoamisen ja julkaisun aikaan Maailmanpankin kakkosjohtajana. Georgievan epäillään parantaneen Kiinan sijoitusta raportin luokittelussa.
 IMF:n johtokunta antoi lokakuussa tukensa Georgievalle, mutta Yhdysvaltain valtionvarainministeri  Janet Yellen  pyysi valuuttarahastoa toimiin, jotta IMF:n ennusteiden ja raporttien luotettavuus ja koskemattomuus voidaan taata jatkossakin. IMF:n mukaan pyydetyt toimet saatetaan maaliin tulevien viikkojen aikana.
 Aiheesta lisää:
 Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n johtokunta tukee kohun keskelle joutunutta pääjohtajaansa  (12.10.)
 Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajaa uhkaa jo potkut – taustalla syytökset Kiinan suosimisesta   (8.10.)
 Maailmanpankin ja valuuttarahaston johdon epäillään suosineen Kiinaa bisnesraportissaan – IMF:n pääjohtajan uskottavuus vaakalaudalla  (22.09.)

IMF: Koronaviruksen omikronmuunnos voi hidastaa talouden elpymistä – IMF lupasi myös tarkastella tutkimustoimintaansa


Summary: Levillä ja Ylläksellä vapaa-ajanrakennuksia nousee nyt vilkasta tahtia, kun etätyö sai keskituloiset rakentamaan tunturiin. Osaavista rakentajista on pulaa ja kiireessä syntyy myös työtä tuomioistuimelle.

Lapin suurissa tunturikohteissa Levillä ja Ylläksellä rakennetaan nyt vilkkaasti vapaa-ajan asuntoja. Esimerkiksi Levillä tonttikauppa käy kuumana.
 – Ennen koronaa loma-asuntojen lupamäärä liikkui 40 kohdilla. Nyt viimeisissä luvuissa puhutaan varmaan jo noin 80:stä vapaa-ajan asunnon rakennusluvasta, Kittilän kunnan rakennustarkastaja  Mauri Kenttälä  laskee.
 Rakentamisen vilkkaus näkyy myös Tilastokeskuksen luvuissa. Esimerkiksi syyskuussa myönnettiin koko Suomessa vapaa-ajan rakennuslupia noin 4300 eli yli tuhat enemmän kuin viime vuonna vastaavan aikaan.
 Kiivas rakentaminen nostaa myös rakennusvirheiden mahdollisuutta, jolloin ääritapauksissa rakennuttaja ja rakentaja ratkovat erimielisyydet tuomioistuimessa.
 Kiireessä ja isoissa volyymeissa myös virheitä syntyy, mutta ihmiset ovat valveutuneita, kertoo Kittilän kunnan rakennustarkastaja Mauri Kenttälä. Antti Mikkola / Yle
 Erimielisyyksiä ratkotaan usein myös tuomioistuimessa
 Kittiläläisen rakennustarkastajan Mauri Kenttälän mukaan lakisääteisiä katselmuksia on jätetty hoitamatta. Joissakin kohteissa on voinut olla jopa niin, että rakennuksesta on tehty ainoastaan sijaintimerkintä.
 – Kauppa käy hyvin, niin silloin voidaan rakentamisessa tehdä vähän vilunkia ja ihmiset voivat ostaa suomeksi sanottuna sikaa säkissä.
 Erimielisyyksien ratkominen vie tuomioistuimessa valitushakemuksineen usein vuosia, ja ratkaisua haetaan seuraavasta oikeusasteesta.
 Kokonaisrakentamisen määrästä oikeusjutut eivät ole suuri osuus, mutta niitäkin ilmenee Kittilässä enemmän kuin aiemmin, jos tarkastellaan asiatodistamista.
 – Asiantuntijatodistajana oleminen on selkeästi lisääntynyt. Tietenkin niitä on ollut vuosittain aina yksi tai kaksi, mutta tänä vuonna kesästä alkaen olen ollut 5–6 kertaa jo oikeusistunnoissa asiatodistajana, Kenttälä ynnää.
 Rakennustyön valvojalla on tärkeä tehtävä on laadun varmistamisessa sekä virheiden ehkäisyssä.  Antti Mikkola / Yle
 Pohjatyöt jopa väärälle tontille
 Ylläksen alueella jouduttiin arpomaan 43 tonttia, kun kysyntä ylitti tarjonnan. Rakennuslupia vapaa-ajan rakennuksille on puolestaan myönnetty noin 110 eli saman verran kuin kolmena edellisvuonna yhteensä.
 Kun kiireessä rakennetaan, monenlaista voi sattua jo rakennuksen perustusvaiheessa. Kolarin rakennustarkastaja  Pentti Möykkysen  mieleen muistuu erityisesti yksi tapaus viime kesältä.
 – Rakentaja teki mökin pohjatyön väärälle tontille. Kun virhe havaittiin, asia korjattiin ja oikeuteen ei onneksi tarvinnut mennä ratkomaan asiaa. Monenlaista voi sattua ja onneksi ei ehditty rakentaa taloa, Möykkynen naurahtaa.
 Puutteita on ollut esimerkiksi palokatkoissa, jotka estävät savun menemisen toiseen huoneeseen. Myös kosteat tilat on voitu rakentaa säädösten vastaisesti, jolloin ongelmia ilmaantuu käytössä.
 Kittilän rakennustarkastuksesta painotetaan, että rakennusyrityksen työnjohto ja rakennusvalvonta on pidettävä erillään. Valvojan tehtävä on laadun varmistaminen ja virheiden sekä ongelmien ehkäiseminen. Hän seuraa myös sovittua rakennusaikaa ja kustannuksia. Rakennusvalvoja on yhteyshenkilö rakennuttajan ja rakentajan välillä.
 – Yleensä loma-asunnoista, jossa työ on huonosti tehty, vastaava työnjohtaja tai valvoja ei ole tehnyt tehtäviään, rakennustarkastaja Kenttälä toteaa.
 Kokenut rakentaja Timo Helppikangas (vas.) on kiireinen. Ensi kesä on jo loppuunmyyty.  Antti Mikkola / Yle
 Ammattilaisista on pulaa
 Tällä hetkellä luotettavan paikallisen rakentajan kysyntä on kova. Pulaa on osaavista rakentajista.
 Rakennusliike Helppi Oy:n yrittäjä  Timo Helppikangas  on rakentanut Leville ja Ylläkselle vapaa-ajan asuntoja vuosikymmeniä. Tällä hetkellä on rakenteilla kelohongasta 460 m2 huvila.
 – Tämä vuosi on ollut erittäin vilkas ja näyttää, että ensi vuosikin on samanlainen. Meidän yritykseltä on jo ensi kesä loppuunmyyty, Helppikangas laskee.
 Uusia rakentajia on vaikea löytää eläköityvien tilalle.
 – Ei ole tulossa nuorta polvea, josta voisi saada uusia työntekijöitä.
 Ulkopaikkakuntalaiset viihtyvät nykyisin Levillä kaikkina vuodenaikoina. Etätöiden mahdollisuus houkuttelee rakentamaan vapaa-ajan rakennuksia tunturiin.
 – Ihmiset tulevat etelästä etätöihin, kun työnantaja antaa siihen mahdollisuuden. Kyllä se näkyy, kun ihmisiä oli kylällä esimerkiksi koko kesän. Aiemmin näin ei ollut, rakennustarkastaja Mauri Kenttälä sanoo.
 Levin ja Ylläksen tunturikeskuksiin rakentaa tavallisesti yritys tai keski- ja hyvätuloinen yksityishenkilö.
 Rakennusten lukumäärä voi olla suurella tontilla yhtä lupaa suurempikin, sillä nykyisessä lupajärjestelmässä yhdellä luvalla pystyy rakentamaan vaikka 20 samanlaista revontuli-iglua.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  4.12. kello 23 saakka.

Pohjatyöt vahingossa väärälle tontille, puutteita myös työnjohdossa ja valvonnassa – tuntureiden rakennusbuumissa sattuu ja tapahtuu


Summary: Käräjäoikeus on antanut tuomion Seinäjoen rautatieasemalla kesäkuussa ammuskelleelle miehelle. Hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen muun muassa tapon ja murhan yrityksistä.

Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus on tuominnut Seinäjoen asemalla viime kesäkuussa ammuskelleen kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Hänet määrättiin myös maksamaan vahingonkorvauksia uhreille.
 Tuomio annettiin muun muassa tapon yrityksestä, kahdesta murhan yrityksestä, huumausaineen käyttörikoksesta ja ampuma-aserikoksesta.
 Mies ampui poliisia ja siviilejä kohti Seinäjoen rautatieasemalla kesäkuussa. Hän on tälläkin hetkellä vangittuna.
 Lue myös:   Seinäjoen rautatieasemalla ammuskellut mies vangittiin
 Miestä syytetään neljästä murhan yrityksestä ja kahdesta tapon yrityksestä Seinäjoen rautatieaseman ammuskelussa

Poliisia kohti Seinäjoen asemalla ampunut mies tuomittiin 10 vuodeksi vankeuteen


Summary: Matkailualan asiantuntijat suhtautuvat varauksella Kotkasta suunniteltujen Pietarin-risteilyjen kannattavuuteen. Satamayhtiö uskoo Itämeren-risteilyjen lisääntyvän pandemian jälkeen.

Kotkan Kantasatamassa puhaltaa hyytävä tuuli. Sen ulottumattomissa, laiturilla seisovan vanhan varastohallin suojissa katsotaan jo ensi kevääseen. Silloin halliin valmistuu tilat uudelle matkustajaterminaalille.
 Tulevaisuudessa uuden terminaalin on tarkoitus toimia lähtö- ja saapumispaikkana esimerkiksi Kotkan ja Pietarin välillä seilaaville reittimatkustajille. Haminan-Kotkan satamayhtiö haluaa luoda säännöllistä matkustajareittiliikennettä näiden Itämeren rannalla sijaitsevien kaupunkien välille.
 Satamayhtiö ei ole vielä löytänyt liikennöitsijää uudelle reitille. Toiminta on yhtiön mukaan kuitenkin herättänyt kiinnostusta.
 – Matkustajaliikenne on kasvanut Itämerellä kaikki viime vuodet, pois lukien pandemia-aikana. Pallot ovat vielä ilmassa, mutta kunhan tämä pandemia tästä väistyy, niin eiköhän siitä ihan hyvä tule. Kyllä meillä on ihan hyvät mahdollisuudet siihen lähteä, Haminan-Kotkan sataman liikennejohtaja  Ville Kuitunen  sanoo.
 Terminaalin yhteyteen tulee autotarkastuspiste, ja tarkoituksena on että sen kautta pääsisivät laivaan sekä jalkaisin että autolla liikkuvat matkustajat.
 – Terminaali ei ole kauhean suuri. Ei tähän mitään jättimäisiä, Helsingin kaltaisia risteilylaivoja ole säännölliseen liikenteeseen odotettavissa, mutta ehkä jotain vähän pienimuotoisempaa, Kuitunen sanoo.
 Haminan-Kotkan sataman liikennejohtaja Ville Kuitunen uskoo, että Itämeren risteilyliikenne piristyy pandemian jälkeen. Juulia Tillaeus / Yle
 Lue lisää:   Kotkan Kantasataman uuden satamaterminaalin kustannusjako on selvillä – kaupungille maksettavaa lähes 300 000 euroa
 Kyytiin myös rahtia
 Ville Kuitusen mukaan reittiä ja kustannuksia on selvitelty ainakin varustamoiden toimesta.
 – Yleisesti voi kommentoida, että varmasti kilpailukyvyn kannalta olisi tärkeää, että laivalla kulkisi sekä matkustajia että rahtia. Täytyy muistaa, että Pietarin ja Kotkan välimatka on lyhyt, ja meillä on nopea maayhteys esimerkiksi Allegrolla.
 Kuitusen mukaan satamayhtiö pystyy omalta osaltaan käynnistämään liikenteen sitten nopeastikin, kun sen aika on.
 – Kantasataman terminaali luo kapasiteettia liikenteen aloittamiseen. Tämä on tärkeää, koska edellytykset itsessään synnyttävät myös kysyntää.
 Terminaali rakennetaan juuri Venäjän-liikennettä ajatellen, mutta myös Kotkassa jo pysähtyvät risteilyalukset voivat tulevaisuudessa hyödyntää terminaalin tiloja.
 Asiantuntijat suhtautuvat varauksella
 Matkailualan asiantuntijat suhtautuvat varauksella Kotkasta suunniteltujen Pietarin-risteilyjen kannattavuuteen.
 Itä-Suomen yliopiston matkailuliiketoiminnan professori  Juho Pesosta  ihmetyttää, että risteilyjä silmällä pitäen on alettu jo rakentaa uutta terminaalia, vaikka liikennöitsijää ei ole vielä löytynyt.
 – Erityisesti hyville matkailutuotteille on aina kysyntää, enkä missään nimessä heti hylkäisi ideaa huonona. Kysymys on siitä, onko kysyntää riittävästi ympäri vuoden, että liiketoiminta on kannattavaa. Niillä, jotka sietävät eniten riskejä, on mahdollisuus korjata myös kaikkein isoin potti, mutta joskus ne riskinottajat saavat näpeilleen, Pesonen sanoo.
 St. Peter Linen risteilyt Helsingin ja Pietarin välillä ovat olleet tauolla koronapandemian takia. Arkistokuva.  Mint Photography / Alamy
 Tähän mennessä matkustajalaivalla on päässyt Pietariin Helsingistä, mutta koronatilanteen takia näitäkään risteilyjä ei ole viime aikoina järjestetty.
 Professori Juho Pesosen mukaan Kotkan ja Pietarin välisille risteilyille pitäisi saada houkuteltua matkustajia laajalta alueelta, jotta toiminta voisi kannattaa taloudellisesti. Pesosen mukaan Helsingin ja Pietarin välisten risteilyjen kohdalla on nähty, että edes aika mittava väestöpohja ei riitä takaamaan menestystä.
 Juho Pesosen mukaan markkinoinnin näkökulmasta olemassa on käytännössä kahdenlaisia risteilyjä; sellaisia joissa hinta-laatusuhde on ylivoimainen tai kokemus on jotenkin ainutlaatuinen.
 – Risteilyjen pitäisi olla jotain niin erityistä ja hyvää, että ihmiset kauempaakin tulisivat Kotkaan päästäkseen risteilylle. Ehkä jopa kansainvälisesti, Pesonen sanoo.
 Korona sulki rajat
 Myös venäläisten kiinnostus risteilyjä kohtaan herättää kysymyksiä.
 Visit Finlandin Venäjän-matkailun asiantuntija  Aleksandra Shakhnovichin  mukaan moni venäläinen suosii auto- tai junamatkailua sen helppouden vuoksi.
 – Päivämatkalaiset voisivat olla se kohderyhmä joka lähtisi risteilylle, mutta täytyy muistaa että ne, jotka saapuvat päivämatkalle, haluavat yleensä myöskin ostaa jotain. Monet venäläiset ostavat Suomesta ruokaa tuomisina. Voiko laivalle kantaa painavia ostoksia, ja onko siellä vaikka jääkaappeja, Shakhnovich pohtii.
 Pietari on pääkaupunki Moskovan jälkeen Venäjän toiseksi suurin kaupunki. Arkistokuva. Jaana Sormunen / Yle
 Suomen itäraja on ollut suljettuna matkustajaliikenteeltä koronapandemian vuoksi jo toista vuotta. Shakhnovichin mukaan myös tämä voi vaikuttaa venäläisten kiinnostukseen risteilyjä kohtaan.
 – Osa venäläisistä kokee tällä hetkellä jopa närää, koska he eivät ole mielestään tehneet mitään väärää, mutta Suomi ei haluakaan heitä enää tänne. Mitä pidempään rajat ovat kiinni, sitä helpommin venäläisten matkailijoiden huomio siirtyy muualle, Shakhnovich sanoo.
 Aleksandra Shakhnovich kuitenkin uskoo, että venäläisten matkailu Suomessa tulee palaamaan koronaa edeltäneelle tasolle.
 – Mutta monta vuotta siihen menee, on erittäin hyvä kysymys.
 Aiemmat reitit jääneet lyhytaikaisiksi
 Vaikka Kotkan ja Haminan satamat ovatkin vilkkaita, on matkustajaliikenne ollut niissä harvinaista viime vuosina.
 Säännöllistä matkustajaliikennettä yritettiin edellisen kerran luoda itäisen Suomenlahden rannoille viitisen vuotta sitten. Tuolloin 12 matkaa Haminasta Viipuriin tehnyt  katamaraanialus  kuitenkin jätti kaupungin, kun laiturialueiden vuokrasta syntyi kiistaa.
 Viime vuosikymmenen alussa puolestaan viriteltiin laivayhteyttä Kotkasta Viron Kundaan. Reitin avaamista oli selvittämässä muun muassa Viking Line.
 Myös Kotkan ja Viron Sillamäen välillä on ollut matkustaja-alusliikennettä. Vironia-laiva kulki reitillä vajaan puolentoista vuoden ajan, kunnes reitti  lopetettiin  kannattamattomana syksyllä 2007.
 Nyt Kotkasta Pietariin suunniteltu yhteys ei olisi ensimmäinen laatuaan. Kotkalainen Kristina Cruises liikennöi 1980- ja 1990-luvuilla muun muassa Pietariin Kotkasta ja Helsingistä.
 Voit keskustella aiheesta artikkelin lopussa 4.12.2021 kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Matkustajaterminaalin rakentaminen on alkanut Kotkassa – tavoitteena on aloittaa säännölliset risteilyt Kotkasta Pietariin
 Risteilyt Kotkasta miljoonakaupunki Pietariin voivat olla pian totta – upouuden matkustajaterminaalin rakentaminen alkaa heti lumien sulettua

Satamayhtiö haluaa uuden laivareitin Suomesta Pietariin – terminaalia rakennetaan jo, vaikka liikennöitsijää ei ole löytynyt


Summary: Pirkanmaalle on tulossa tätä tahtia epidemian synkin koronaviikko. Viitenä päivänä uusia tartuntoja on varmistettu jo 730.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto (avi) antanut Pirkanmaalle uudet, aiempaa selkeästi tiukemmat kokoontumisrajoitukset.
 Myös muihin sairaanhoitopiireihin tulee uusia rajoituksia.
 Aluehallintoviraston rajoituksilla halutaan turvata terveydenhuollon kantokyky ja tartunnanjäljityksen onnistuminen. Samalla halutaan mahdollistaa joulun ajan tapahtumien toteutuminen terveysturvallisesti.
 Uudet kokoontumisrajoitukset astuvat voimaan itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta. Sisätiloissa kielletään kaikki yli 20 henkilön yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset. Näistä voi vapautua koronapassilla.
 Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan (pl. Reisjärvi) ja Keski-Suomen sairaanhoitopiirien kuntien alueilla kielletään kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset, joihin osallistuu yli 50 henkilöä.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston aiempi määräys ajalle 27.11. – 19.12.2021 pysyy voimassa Vaasan sairaanhoitopiirin alueella. Päätöksellä kielletään kaikki sellaiset sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet, joihin osallistuu yli sata henkilöä ja joissa
 on käytössä katsomotiloja, joissa kaikille osallistujille ei ole määritelty istumapaikkoja, tai on kyse yleisötilaisuuksiin kuuluvista yhteislaulutilaisuuksista.
 Pirkanmaalla koronapassi käytössä jo uudella areenalla
 Pirkanmaa on koronan leviämisalue. Siksi  Pirkanmaan pandemiaryhmä  tahtoi tiukentaa entisestään kokoontumisrajoituksia. Se kertoi tiistaina pyytäneensä aluehallintoviraston laskemaan kokoontumisrajoituksen sadan sijaan 20 henkilöön, ellei paikassa ole koronapassia.
 Uusien rajoitusten käyttöönottoon, eli maanantaihin asti Pirkanmaalla on voimassa selvästi löysempi kokoontumisrajoitus. Tällä hetkellä alueella on kielletty kaikki yli 100 hengen yleisötilaisuudet, joissa on seisomakatsomoja tai joissa lauletaan. Myös tästä rajoituksesta voi vapautua koronapassilla.
 Esimerkiksi Tampereen areena avataan perjantaina Tapparan ja Ilveksen jääkiekkopelillä. Otteluun on tulossa 13 000 ihmistä ja siellä on jo käytössä koronapassi.
 Synkät luvut
 Pirkanmaalle on tulossa tätä tahtia epidemian synkin koronaviikko.
 Viitenä päivänä on kerrottu yhteensä jo 730 uudesta tapauksesta. Viime viikolla vastaavana aikana kerrottiin 531 tapauksesta, mikä sekin on tosi paljon.
 Perjantaina kerrottiin 172 uudesta koronatartunnasta. Se on toiseksi korkein päiväkohtainen luku koronaepidemian aikana.
 Torstaina kerrottiin ennätyksestä eli 174 uudesta tapauksesta.
 Tämä viikko on ollut muutenkin ankea tautimäärissä. Maanantaina raportoitiin 156 uudesta tartunnasta ja keskiviikkona 146 tartunnasta.
 Yhteensä Pirkanmaalla on todettu epidemian aikana 13 880 varmistettua koronatapausta.
 Vielä iso joukko ihmisiä on Pirkanmaalla ilman koronarokotetta. Yhden koronarokotuksen saaneita on Pirkanmaalla 87 prosenttia ja 82 prosenttia kahdesti rokotettuja yli 12-vuotiaista.
 Lue myös :
 Pirkanmaalle tulossa epidemian ylivoimaisesti synkin koronaviikko: nyt 172 uutta tapausta
 Jo yli puolella suomalaisista on koronapassi – jos vielä olet ilman, katso tästä kuinka se ladataan
 Avi määräsi Pirkanmaalle kokoontumisrajoitukset – Hakametsän viimeisiin jääkiekko-otteluihin ei pääse ilman koronapassia

Synkkä viikko tartunnoissa: Pirkanmaan kokoontumisrajoitus kiristyy – koronapassia tarvitaan kaikissa yli 20 hengen tapahtumissa


Summary: Mahdollinen luottamuspula nousi esiin sen jälkeen, kun julkisuuteen tuli tieto Meri-Lapin suuren sote-ulkoistuksen salassa valmistellusta purkuhakemuksesta. Sairaanhoitopiirin hallituksen kokouksessa esitettiin johtajan aseman arviointia.

Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin piirin hallituksen kokouksessa 30. marraskuuta esitettiin sairaanhoitopiirin johtaja  Riitta Luosujärven  aseman arviointia Kemin, Keminmaan, Simon ja Tornion edellyttämällä tavalla.
 – Omistajakunnat pyytävät hallitusta arviomaan ja päättämään, nauttiiko sairaanhoitopiirin johtaja hallituksen luottamusta ottaen huomioon luottamuspulaa heikentäneet toimenpiteet, kirjoitetaan  Jyrki Savikujan  (peruss.),  Karoliina Harjuojan  (kesk.) ja  Jukka Kunnarin  (sd.) esityksessä.
 Riitta Luosujärvi kommentoi asiaa lyhyesti.
 – Asia etenee normaalisti johtajasopimuksen mukaan. Ei muuta kommentoitavaa, hän vastaa tekstiviestitse.
 Meri-Lapissa on ulkoistettu iso osa alueen erikoissairaanhoidosta sekä Kemin ja Tornion perusterveydenhoidosta Mehiläinen Länsi-Pohjalle, joka on Mehiläisen, Kemin, Keminmaan, Simon ja Tornion omistama yhteisyritys.
 Mahdollinen luottamuspula on noussut esiin sen jälkeen, kun julkisuuteen tuli tieto  salaisesta päätöksestä , jolla on haettu sote-ulkoistuksen purkua korkeimmasta hallinto-oikeudesta.
 Lue myös:
 Miljardiulkoistuksen salattu purkuhakemus on päätetty perua Meri-Lapissa – sairaanhoitopiirin hallitus äänesti asiasta tiistaina
 Sairaanhoitopiiri haki salaa Länsi-Pohjan miljardiulkoistuksen purkua – hakemus jätettiin keväällä omistajakunniltakin piilossa
 Mahdollinen luottamuspula käsitellään kuntalain mukaan
 Hallituksen tiistaisessa kokouksessa esitettiin, että hallitus käsittelee mahdollisen luottamuspulan mahdollisimman pian tai viimeistään 8. joulukuuta.
 Hallitus kuitenkin päätti vain todeta, että asia käsitellään kuntalain säädösten mukaisesti.
 Kuntalain mukaan kuntayhtymän johtajan irtisanominen luottamuspulan vuoksi rinnastuu kunnanjohtajan irtisanomiseen. Kunnanvaltuusto voi irtisanoa kunnanjohtajan tai siirtää hänet muihin tehtäviin, jos hän on menettänyt valtuuston luottamuksen. Asia tulee vireille joko kunnanhallituksen esityksestä tai jos vähintään neljäsosa valtuutetuista tekee siitä aloitteen.
 Asiaa valmisteltaessa johtajalle on kerrottava, mihin luottamuksen menetys perustuu ja häntä on myös kuultava.
 Myös johtajasopimus vaikuttaa
 Kuntalain mukaan erimielisyyksien ratkaisemisesta voidaan määrätä myös johtajasopimuksessa.
 Luosujärven johtajasopimuksen mukaan hänelle maksetaan kuuden kuukauden irtisanomisajan palkka lomarahoineen, jos hänen virkasuhteensa irtisanotaan luottamuspulan perusteella.
 Jos puolestaan syntyy epäluottamustilanne, joka todetaan sairaanhoitopiirin johtajan sekä sairaanhoitopiirin hallituksen ja valtuuston puheenjohtajiston välillä, maksetaan johtajalle kahdeksan kuukauden palkkaa vastaava erokorvaus, mikäli hän irtisanoutuu vapaaehtoisesti.
 Irtisanomisajalla sairaanhoitopiirin johtajalla ei ole työvelvoitetta.
 Myös työnjaosta poliittisen johdon kanssa on sovittu
 Luosujärven johtajasopimuksessa on määritelty myös työnjako poliittisen johdon kanssa.
 – Sairaanhoitopiirin hallinto perustuu luottamushenkilöiden ja viranhaltijaorganisaation vuorovaikutteiseen yhteistyöhön, jota sairaanhoitopiirin johtaja johtaa, sopimuksessa kirjoitetaan.
 Kuntien ja sairaanhoitopiirin johtajan välinen luottamuspula on ollut ilmassa aiemminkin.
 Lue myös:
 Luottamuspula kärjistyi Länsi-Pohjassa: Sairaanhoitopiirin johtaja jää virkavapaalle ja hallituksen puheenjohtaja eroaa
 Meri-Lapin Mehiläissopimuksen taustalla kuohuu: Kunnat kritisoivat sote-johtajaa jarruttelusta

Sairaanhoitopiirin johtajan luottamus kyseenalaistettu sote-ulkoistuksen purkuhakemuksen jälkeen – hallitukselle esitetty aseman arviointia


Summary: Onnettomuudessa kuollut nuori pyysi kuljettajaa autossa hiljentämään vauhtia. Kuljettaja hiljensi vain hetkeksi ja kiihdytti sitten vauhtia uudestaan. Pirkanmaan käräjäoikeus piti tapauksia törkeinä.

Ikaalisissa sattui viime elokuussa vakava liikenneonnettomuus. Onnettomuudessa sai surmansa yksi henkilö. Kolme muuta autossa ollutta loukkaantuivat. Auton kyydissä oli neljä noin 20-vuotiasta nuorta.
 Nyt yksi autossa olleista on saanut tuomion. Vuonna 1999 syntynyt mies on tuomittu törkeästä kuolemantuottamuksesta, törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja törkeästä rattijuopumuksesta.
 Miehellä oli ennestään ehdollinen vankeusrangaistus, joten Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi hänelle 1 vuosi 4 kuukautta vankeutta.
 Onnettomuudessa kuollut uhri pyysi kuljettajaa autossa hiljentämään vauhtia. Kuljettaja hiljensi vain hetkeksi ja kiihdytti sitten vauhtia uudestaan. Esimerkiksi tästä syystä käräjäoikeus piti tapauksia törkeinä.
 Myös toinen autossa ollut sai tuomion. Vuonna 1999 syntynyt nainen tuomittin 200 euron sakkoihin kulkuneuvon luovuttamisesta juopuneelle. Kuljettajaa vaihdettiin kesken ajon.
 Auto törmäsi puuhun
 Viime elokuussa Ikaalisissa Kuivasenkoskentietä etelään ajanut henkilöauto suistui Kokevedentien risteyksen kohdalla tien vasemmalle puolelle metsään. Kuivasenkoskentie on kapeahko soratie.
 Kuljettaja menetti mutkassa ajoneuvon hallinnan ja ajoneuvon suistui metsään ja törmäsi puuhun. Yksi nuorista kuoli ja kolme loukkaantui.
 Kuljettaja kiisti syyllistyneensä tekomuodoltaan törkeisiin rikoksiin. Hänen tilannenopeutensa oli liiallista, mutta hän vetosi siihen, että tien pinnalle oli ajettu uusi irtosora, joka oli tehnyt tien pinnasta liukkaan. Kaikilla matkustajilla ei ollut turvavyötä.
 Kuljettajan veren alkoholipitoisuus ajon jälkeen mitattiin 2,44 promillea.
 Tuomiosta voi valittaa hovioikeuteen.
 Lue lisää:
 Yksi henkilö kuoli ja kolme loukkaantui henkilöauton ulosajossa Ikaalisissa – poliisi: autossa oli neljä noin 20-vuotiasta nuorta
 Useita kuollut nuorten autokolareissa, joissa on neljä samanlaista piirrettä – epäilyt hurjastelusta ja päihteistä yhdistävät tapauksia
 "Mä varmaan kuolen" – Snapchat-viestit kertovat, miten hauskaksi tarkoitettu ajelu johti usean nuoren kuolemaan

Nuori pyysi kuljettajaa hiljentämään vauhtia hetki ennen kuolemaansa Ikaalisissa: Kahdelle autossa olleista tuomiot


Summary: Radiokanava Yle Puhe keskittyy jatkossa lähettämään podcast- ja muita audiosisältöjä suorien lähetysten sijaan. Miten käy perinteisen FM-radion, kun yhä useampi kuuntelee audiota digitaalisilta alustoilta?

Radiomedian vuonna 2020 tekemän  selvityksen  mukaan alle 30-vuotiaista suomalaisista jopa 99 % tuntee podcastit, kun taas 55-64-vuotiaista 61 % sanoo tietävänsä, mistä on kyse.
 Yksinkertaistetusti voi sanoa, että podcast on verkkoalustalle tehty puheohjelma, jota kuunnellaan internetissä.
 Podcasteja kuluttavat etenkin nuoremmat ikäryhmät, siinä missä  varttuneempi väki viihtyy radioaalloilla . Ylen mediaohjelma  Viimeisessä sanassa  keskusteltiin siitä, tuleeko podcast ennen pitkää tappamaan perinteisen FM-radion.
 Kuluneella viikolla  Yle kertoi,  että radiokanava Yle Puhe lopettaa vuodenvaihteen jälkeen tapahtumaurheilua lukuunottamatta suorat lähetykset ja keskittyy lähettämään Yle Areenaan tehtyjä podcasteja ja muita audiosisältöjä.
 Ylen radio- ja audiopäällikkö  Jonna Ferm  kertoo, että päätös johtuu jo pidemmän aikaa tapahtumassa olleesta käyttötapamuutoksesta, eli siitä että audioita kulutetaan yhä enemmän silloin itse halutaan ja itse valitsemilta alustoilta.
 – Vaikka Ylen radiokanavat tavoittavat viikkotasolla yli 50 % suomalaisista, niin meidän täytyy miettiä, miten tavoitamme myös sen toisen puolen, Ferm sanoo.
 Podcasteja tekevän audiotoimisto  Jaksomedian  perustaja  Olli Sulopuisto  myöntää suhtautuneensa uudistukseen skeptisesti.
 – En näe, että miten tämä ratkaisisi ongelman, mutta on kiinnostavaa nähdä, miten se tulee toimimaan. Sulopuisto sanoo.
 Audion kulutus kilpailee muusta ajankäytöstä
 Radio tavoittaa päivittäin 66 % suomalaisista.  Perinteisen FM-radion kuulijaluvut ovat olleet laskussa samalla kuin audion kulutus on siirtynyt uusille digitaalisille alustoille. Ääntä kulutetaan kokonaisuutena kenties enemmän kuin koskaan, mistä kertoo esimerkiksi  kohisten kasvava äänikirjabisnes  ja erilaiset suoratoistopalvelut.
 Ferm sanoo, että audio käy nyt läpi samanlaista vallankumousta, joka nähtiin jokunen vuosi sitten videon kohdalla kun suoratoistopalvelut alkoivat haastaa lineaarista televisiota.
 – Nyt ne nuoremmatkin kohderyhmät, jotka eivät välttämättä löydä radiota, kuuntelevat muita audiosisältöjä. Kuuntelun määrä nousee kokonaisuudessaan ja audiota kulutetaan enemmän kuin moniin moniin vuosiin, Ferm sanoo.
 Ylen radio- ja audiopäällikkö Jonna Fermin mielestä audio on kautta aikojen ylivoimainen media siinä, että sitä kuunnellessa silmät ja kädet ovat vapaana tekemään jotain muuta.  Petteri Sopanen / Yle
 Sulopuisto haluaa muistuttaa, että audiosisällöt eivät kilpaile keskenään.
 – Audio on mukana kilpailemassa kaikesta muusta ajankäytöstä. Katsooko ihminen neflixiä vai hengaileeko hän kavereisen kanssa, Sulopuisto sanoo.
 Ferm uskoo, että perinteinen FM-radio ja uudenlaiset audiosisällöt täydentävät toisiaan. Lähetysvirtaradio ja podcastit vastaavat erilaisiin käyttötarkoituksiin. Radion valtti on kautta aikain ollut sen nopeus tiedonvälittäjänä ja Fermin mukaan on vastakin internetistä ja sosiaalisesta mediasta huolimatta.
 – Radioaalloilla meillä on esimerkiksi Radio Suomessa juontaja studiossa 24 tuntia vuorokaudessa. Se on yksi napinpainallus ja tiedon saa laajalle yleisölle. Uskon, että nopeus on radion voima ja vahvuus jatkossakin sen yhteisöllisuuden ja kaveriominaisuuden lisäksi.
 Kuuntelu kasvaa, mutta alusta muuttuu
 Sulopuisto sanoo, että audiovallankumous tai audion kultakausi johtuu suuressa kuvassa siitä, että suoratoistopalvelut ja teknologinen kehitys ovat mahdollistaneet sen, että äänen julkaiseminen ja kuunteleminen on aiempaa helpompaa.
 Jaksomedian perustaja Olli Sulopuisto on vakuuttunut siitä, että podcastien tunnettuus ja kuuntelu lisääntyy. "Käyrä menee ylöspäin. Kysymys on se, että kuinka nopeasti?"  Petteri Sopanen / Yle
 Tätä myöten myös mainostajat ovat huomanneet audiossa olevan potentiaalin ja siihen on alkanut hiljalleen virrata myös rahaa.
 – Tämä kaikki kertoo siitä, että meillä on koko ajan ollut pelkän katsomisen sijaan myös tarve kuunnella. En haluaisi puhua kuuntelemisen uudesta tulemisesta, koska se tarve on koko ajan ollut siellä, Sulopuisto tuumaa.
 Ferm on samoilla linjoilla. Hänen mielestään nuorempien ikäluokkien vähäinen radion kulutus ei johdu siitä etteikö audio kiinnostaisi, vaan siitä että he eivät ole kasvaneet vanhempiensa lailla radion pariin. Nuoremmilla on laajempi valikoima erilaisia vaihtoehtoja mediavalikoimassaan. Radio- ja audiopäällikkö muistuttaa, että vielä joitakin vuosia sitten ajasta kilpailivat lähinnä vain televisio, radio ja sanomalehti.
 – Nyt se kirjo on ihan ääretön. Kilpailu nuorten ja nuorten aikuisten ajankäytöstä on kovaa. Kuunteleminen median käyttötapana ole häviämässä yhtään mihinkään. Alusta vaan on muuttumassa, Ferm sanoo.
 Lue myös:
 Viestintäoikeuden professori Päivi Korpisaari: Jäitä hattuun sensuuripuheille Viestikoekeskus-tapauksessa
 Median kurjuuskuvasto on vanhanaikaista – Maailman Kuvalehden päätoimittaja: "Fokus on edelleen valkoisen ihmisen tunnereaktiossa"
 Lihakohu, Marinin some ja Afrikantähti -keskustelu? Ylen päätoimittaja Jokinen: "Ne ovat hattarauutisia – hampaita viiltelee ja harmittaa"

Tappaako podcast radion? Ylen radio- ja audiopäällikkö ei ole huolissaan: "Kuuntelun määrä nousee ja audiota kulutetaan aiempaa enemmän"


Summary: Suomen ilmailuliitto esittää, että pääkaupunkiseudun uusi pienlentokenttä rakennettaisiin Porvoon ja Sipoon rajalle. Porvoon kaupunginjohtaja ei pidä suunnitelmaa realistisena.

Suomen ilmailuliitto esittää, että valtio rakentaisi Malmin lentokentälle korvaajan Porvooseen. Kulloon alueelle rakennettavaksi ehdotetun kentän 800-metrinen kiitorata tulisi lähelle Sipoon rajaa. Helsingin Malmin kenttä suljettiin maaliskuussa.
 Ilmailuliitto on käynyt esittelemässä ehdotustaan Porvoon kaupungin johdolle. Porvoon kaupunginjohtaja  Jukka-Pekka Ujula  tyrmää ajatuksen kentän rakentamisesta suorin sanoin.
 – Turha käyttää aikaa ja rahaa tällaisen mahdollisuuden tutkimiseen. Porvoo kasvaa vahvasti nimenomaan Helsingin suuntaan. Maankäytöllisesti emme pidä kentän rakentamista järkevänä, sanoo kaupunginjohtaja Ujula.
 Kaupunginjohtaja huomauttaa, että suunnitellun kentän lähellä on myös Porvoon Kilpilahden teollisuusalue. Siellä on öljynjalostusta ja kemianteollisuutta. Ujulan mukaan ei ole järkevää lisätä lentoliikennettä tällaisten teollisuuslaitosten lähellä.
 Porvoon kentälle ei ole vielä tiedossa rahoitusta, mutta ilmailuliitto toivoo suunnitelman esittelyn vauhdittavan sen rakentamista.
 Helsingistä kentälle ajaisi noin puolessa tunnissa. Leena Luotio / Yle
 Ilmailuliitto toivoo, että valtio kustantaisi uuden kentän ja aloittaisi pikaisesti neuvottelut sen rakentamisesta Porvoon kaupungin kanssa. Kentän hinnasta ei ole vielä arviota, mutta kyse olisi miljoonaluokan urakasta.
 Suomen ilmailuliiton mukaan Uudellemaalle tarvitaan uusi lentokenttä pienkoneille. Liiton mukaan korvaavat ratkaisut eivät riitä korvaamaan Malmia.
 – Tilanne on nyt Suomen yleisilmailun kannalta kriittinen, sanoo Suomen ilmailuliiton puheenjohtaja  Timo Hyvönen.
 Liiton jäsenenä on 8 000 ilmailijaa.
 Ilmailuliiton mukaan pääkaupunkiseudun lähikenttien ympäristöluvat sallivat vuosittain 32 800 nousua ja laskua, kun Malmilta niitä tehtiin vuosittain 40 000.
 Ympäristöluvan sallimat nousut ja laskut vuosittain Uudenmaan kentiltä:
 Nummela 400 Kiikala 1 400 Räyskälä 15 000 Pyhtää 8 000 Hyvinkää 8 000
 Nummelan lentokenttä on talvisin suljettu
 Helsingin Malmin kentältä  nousi viimeinen kone ilmaan maaliskuussa . Sen sulkemisen jälkeen kymmeniä Malmin kentällä aiemmin toimineita  lentokoneita on siirtynyt Vihdin Nummelaan .
 Parin vuoden aikana Nummelan lentokentän kehittämiseen on investoitu 3,5 miljoonaa euroa. Liikenne- ja viestintäministeriö on myöntänyt kehittämiseen investointiavustusta 450 000 euroa sekä uusien kiitotievalojen ja sääaseman rakentamiseen 200 000 euroa.
 Ministeriö on halunnut kehittää Uudenmaan muita kenttiä, jotta ne korvaisivat lakkautetun Malmin kentän.
 Ilmailuliiton Hyvösen mielestä tämä ei riitä.
 – Nummelan kenttä on talvisin suljettu. Se aukeaa seuraavan kerran vasta maaliskuussa, kuvaa Hyvönen tilannetta.
 Osa Malmin lentäjistä on puolestaan siirtänyt koneensa Hyvinkäälle tai Kymenlaaksossa sijaitsevalle Pyhtään kentälle, koska kaikki halukkaat eivät ole mahtuneet Nummelan kentälle.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 4.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 "Eläköön Malmi", lopetti lentokentän päivystäjä viimeisen radiopuhelunsa lentäjille – kiitotiet sulkeutuivat Malmilla viimeisten rullausten jälkeen
 Malmilta häädetyt lentäjät löysivät uuden kotikentän – nyt Nummelaan rakennetaan uusia lentokonehalleja ja pian myös matkustajaterminaali

Malmin suljetun lentokentän korvaajaa ehdotetaan rakennettavaksi Porvooseen – kaupunginjohtaja: Turha käyttää aikaa tällaisen tutkimiseen


Summary: Yhdysvaltojen siirtäessä sotilaallista painopistettään Aasiaan liittouman tulevaisuus Euroopassa ei ole yhtä selvä kuin ennen.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  vaati keskiviikkona sotilasliitto Natolta kirjallista lupausta siitä, ettei se aio laajentua kohti itää.
 Pian tämän jälkeen tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kommentoi, että jäsenyys on hakijamaan ja Naton välinen asia.
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun Putin uhittelee Natoa tai kun Niinistö vakuuttaa, että Suomi haluaa pitää avoimena mahdollisuuden hakea sotilasliiton jäsenyyttä.
 Mutta mistä tässä pitkään jatkuneessa kiistassa on oikein kyse? Yle listasi perusasiat Natosta.
 1. Mikä Nato on?
 Nato on sotilasliitto, jossa on yhteensä 30 eurooppalaista ja pohjoisamerikkalaista jäsenmaata.
 Sitä pidetään Euroopan unionin turvallisuuspolitiikan peruskivenä, koska lähes kaikki EU-maat kuuluvat Natoon. Unionin jäsenmaista vain Suomi, Ruotsi, Itävalta, Irlanti, Malta ja Kypros eivät kuulu Natoon.
 Naton ydin on sen perustamissopimuksen viides artikla. Sen mukaan hyökkäys yhtä jäsenmaata kohtaan tulkitaan hyökkäykseksi kaikkia kohtaan.
 Käytännössä Nato tarjoaa jäsenmailleen yhteiset toimintatavat ja sotaharjoitukset, joiden avulla sotilaallisen avun toimittaminen on mahdollista kriisitilanteessa.
 Yhdysvallat, Kanada ja muut läntiset vallat perustivat Naton vuonna 1949 vastaamaan Neuvostoliiton uhkaan. Kylmän sodan päätyttyä Nato on hakenut uutta kansainvälistä roolia ja osallistunut esimerkiksi rauhaan pakottamiseen.
 Naton sotilaallisesti merkittävin jäsen on Yhdysvallat. Päätökset sotilasliitossa tehdään yksimielisesti, mutta käytännössä Washingtonin näkemyksillä on selvästi suurin painoarvo.
 Nato-maiden ulkoministerit kokoustivat alkuviikosta Riiassa pääsihteeri Jens Stoltenbergin johdolla.  EPA-EFE/TOMS KALNINS/All Over Press
 2. Mitä Nato-jäsenyys antaa valtiolle?
 Valtiot liittyvät Natoon, koska ne kokevat jäsenyyden parantavan niiden turvallisuutta.
 Naton jäsenmaat uskovat jäsenyyden toimivan ennaltaehkäisevänä pelotteena hyökkäystä hautoville vihollisille.
 Yksittäisten valtioiden kohdalle täsmälliset syyt liittyä Natoon vaihtelevat.
 Pienet jäsenmaat liittyvät Natoon yleensä juuri kokonsa vuoksi. Asevoimien ylläpito on kallista, eikä pienillä mailla usein ole taloudellisia edellytyksiä uskottavaan puolustukseen.
 Jäsenyys Natossa tarjoaa näille maille mahdollisuuden päästä Yhdysvaltojen ydinasepelotteen suojaan.
 Yhdysvaltojen syyt olla Natossa ovat hieman toisenlaiset. Yhdysvaltojen globaali sotilaallinen asema perustuu paljolti sen liittolaissuhteisiin ja kykyyn koota kansainvälisiä rintamia.
 Jos Yhdysvallat jättäisi hädän hetkellä auttamatta liittolaisiaan, Nato käytännössä hajoaisi ja Washingtonin kansainvälinen asema romahtaisi hetkessä.
 Naton jäsenvaltiot laskevatkin sen varaan, että Washington haluaa pitää kiinni asemastaan ja siksi se kunnioittaa avunantovelvoitetta.

 3. Miksi Suomi ja Ruotsi eivät ole liittyneet Natoon?
 Suomi ei ole liittynyt Natoon, koska enemmistö äänestäjistä ei ole koskaan halunnut sitä.
 Myöskään Ruotsissa Nato-jäsenyyttä ei ole koettu välttämättömäksi. Tähän voi osaltaan vaikuttaa, ettei maalle ei ole yhteistä maarajaa Venäjän kanssa.
 Suomalaisista puolueista Nato-jäsenyyttä kannattaa selvästi vain kokoomus. Rkp on puolueohjelmansa mukaan “avoin prosessille, jonka tavoitteena on Nato-jäsenyys.” Muut puolueet joko vastustavat jäsenyyttä tai kieltäytyvät ottamasta siihen selvää kantaa.
 Suomalaisten kielteiselle suhtautumiselle Natoon on monia syitä. Äänestäjät muodostavat mielipiteensä ulkopolitiikan kaltaisista, arjesta etäällä olevista asioista pitkälti julkisuudessa käytävän keskustelun pohjalta.
 Suomessa presidentin ulostulot hallitsevat ulko- ja turvallisuuspoliittista keskustelua. Sauli Niinistö tai kukaan hänen edeltäjänsä ei ole suoraan puhunut, että Suomen tulisi liittyä Natoon.
 Tämä heijastuu monien mielipiteisiin.
 Sauli Niinistö tapasi Vladimir Putinin lokakuun lopulla Kremlissä. Mikhail Klimentyev / AFP
 4. Miksi Venäjä vastustaa Naton laajenemista?
 Venäjä vastustaa Naton laajenemista, koska se sanoo kokevansa sotilasliiton uhaksi turvallisuudelleen. Kremlin mukaan Yhdysvallat myös lupasi Saksojen yhdistymisen aikaan, ettei se tule laajentamaan Natoa itään.
 Kummankin väitteen totuuspohjaa on kyseenalaistettu.
 Venäjä ei halua huomioida, että läntisillä demokratioilla ei ole pienintäkään halua aloittaa sotilaallista konfliktia Venäjää vastaan.
 Venäjän kielteinen asenne Naton laajenemiseen ei kuitenkaan juuri poikkea Yhdysvaltojen tai esimerkiksi Kiinan tavasta hahmottaa maailmaa.
 Yhdysvallat ei salli ulkovaltojen sekaantuvan läntisen pallonpuoliskon sotilaalliseen tasapainoon. Kiinan ikiaikainen pelko taas on joutua vihamielisten valtioiden piirittämäksi.
 Turvallisuusriskejä arvioitaessa nämä valtiot painottavat vastustajan sotilaallisia kykyjä jättäen vähemmälle huomiolle sen, kuinka halukkaita maat ovat käyttämään voimaan. Näin siksi, että halut voivat – etenkin autoritaarisissa maissa – muuttua hyvinkin nopeasti.
 Kiina on Yhdysvaltain ulkopolitiikan päähuolenaihe. Tämä heijastuu myös Naton tulevaisuuteen. Yhdysvaltain presidentti Joe Biden ja Kiinan presidentti Xi Jinping kohtasivat Valkoisessa talossa syyskuussa 2015. Tuolloin Biden oli varapresidentti.  AOP
 5. Miten Naton käy tulevaisuudessa?
 Lähitulevaisuudessa Naton uskotaan pysyvän keskeisenä osana Euroopan turvallisuusrakennetta, koska lähes kaikki EU-maat ovat Naton jäsenmaita.
 Donald Trumpin  ajamasta Amerikka ensin -politiikasta huolimatta Euroopan unionin omasta – Natosta riippumattomasta – turvallisuusyhteistyöstä on ollut verrattain vähän keskustelua Euroopassa.
 Etupäässä Ranskan visioima “Euroopan strateginen autonomia” on turvallisuuspolitiikassa vaikeasti saavutettava päämäärä, sillä unionin jäsenmaat eivät tahdo löytää yhteistä linjaa paljon pienemmissäkään asioissa.
 Naton muoto ei kuitenkaan ole kiveen hakattu.
 Viime vuosina Washingtonissa on aika ajoin noussut keskustelua myös siitä, tulisiko maan vähentää rooliaan Natossa tai jopa vetäytyä pois kokonaan.
 Venäjä ei ole sellaisessa asemassa, että se pystyisi oikeasti kyykyttämään Eurooppaa, perustelu kuuluu.
 Aasiassa Kiinan ympärille taas täytyisi nopeasti rakentaa sotilaallinen yhteisrintama. Paukut pitäisi siirtää sinne, missä niitä oikeasti tarvitaan.
 Yhdysvaltojen onkin lähivuosina päätettävä, haluaako se nähdä itselleen vähän edullisemman ja samalla eurooppalaisemman, ajoittain vastaanpullikoivan Naton – Vai haluaako se edelleen pitää sotilasliiton tiukassa otteessaan kuten ennenkin?
 Jälkimmäinen vaihtoehto tosin tarkoittaisi kuluerien jatkumista ja amerikkalaisten sotilaiden pysymistä Euroopassa, kaukana Aasiasta.
 Lue lisää:
 Putin vaati Natolta, ettei sotilasliitto laajene itään – näin Niinistö kommentoi: uudet jäsenyydet ovat hakijamaan ja Nato-jäsenten välinen asia
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa

Putin ilmoitti taas, ettei pidä Naton laajentumissuunnitelmista – tässä viisi asiaa sotilasliitosta ja sen tulevaisuudesta


Summary: Sisäministeri Karl Nehammer on nousemassa Itävallan seuraavaksi liittokansleriksi.  Hän aikoo jatkaa edellisen liittokanslerin viitoittamalla linjalla.

Konservatiivinen Itävallan kansanpuolue valitsi perjantaina uuden puheenjohtajan  Sebastian Kurzin  tilalle. Hän on Wienissä vuonna 1972 syntynyt sisäministeri  Karl Nehammer .
 Nehammer aikoo jatkaa Kurzin linjaa, jonka keskeisiä teemoja ovat olleet kuri ja järjestys. Nehammer tunnetaan myös Kurzin aloittaman tiukan maahanmuuttopolitiikan vankkumattomana tukijana.
 – Kansanpuolueen johtajana minulle on tärkeää, että pidämme linjamme. Eli maahanmuutto- ja turvapaikanhakuasioissa sanomme selkeästi mitä pitää tehdä, ja kansalaistemme turvallisuus säilyy, Nehammer sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Nehammerille tärkeää on myös koronavirusta vastaan taisteleminen. Itävalta on tällä hetkellä lockdown-tilassa, jotta sairaanhoito selviäisi velvoitteistaan voimakkaasti leviävän pandemian keskellä.
 Nehammerin puolue jatkaa hallitusvastuussa vihreiden kanssa
 Nehammer ja hänen puolueensa jatkavat siis haurasta hallitusvastuuta yhdessä vihreiden kanssa ja Nehammer on todennäköisesti seuraava Itävallan liittokansleri. Valinnan tekee maan presidentti, mutta kyse on lähinnä muodollisuudesta.
 Nehammer aikoo konsultoida presidentti  Alexander Van der Belleniä  tilanteesta niin pian kuin mahdollista. Van der Bellen todennäköisesti hyväksyy Nehammerin esittämät ministeriehdokkaat. Vihreät puolestaan ovat ilmoittaneet, että heidän ministeriketjunsa ei muutu.
 Itävallan edellinen liittokansleri Sebastian Kurz jätti tehtävänsä lokakuussa korruptio-skandaalin ryvettämänä. Torstaina hän ilmoitti jättäytyvänsä kokonaan politiikan ulkopuolelle.
 Korruptioepäilyjen selvittely kuitenkin jatkuu, Kurz on itse kiistänyt toimineensa väärin.
 Lue lisää:
 Itävallan koronasulku hämmentää suomalaisäitiä: Lapset lähtevät kouluun, mutta kukaan ei tiedä, mitä sitten tapahtuu
 Itävalta kertoi ensimmäisenä EU-maana ottavansa käyttöön rokotepakon – kaikkien kansalaisten otettava rokote helmikuun alkuun mennessä
 Itävalta otti käyttöön kovan kurin: rokottamaton saa poistua kotoa vain välttämättömistä syistä kuten lääkäriin ja töihin
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Liittokansleri Sebastian Kurz kaatui, koska hänen epäillään manipuloineen mediaa vielä härskimmin kuin mikä Itävallassa on ollut maan tapa

Kovan linjan maahanmuuttokriitikosta tulossa Itävallan uusi johtaja


Summary: Konsulttiyhtiö Ernst & Young Oy:n selvityksen mukaan Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus ei ollut asettanut Aster-hankkeelle suuntaviivoja tai keskeisiä toimintalinjoja. Aster-hanke olisi tullut erottaa omaksi projektikseen Nova-hankkeesta, kertoo selvitys.

Konsulttiyhtiö Ernst & Young on nyt saanut valmiiksi selvityksensä Aster-hankkeesta ja sen päätöksenteosta. Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto hylkäsi satojen miljoonien arvoisen Aster-potilastietojärjestelmän hankinnan  lokakuussa .
 Konsulttiyhtiön selvitys kertoo vakavista puutteista.
 Selvityksen johtopäätöksissa todetaan muun muassa, että Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus ei ole luonut selvää hankekohtaista raportointi- ja valvontajärjestelmää, eikä Aster-hankkeen raportointia ja valvontaa ole riittävästi toteutettu.
 Lisäksi selvityksessä todetaan, että Aster-hankkeen osalta on jäänyt epäselväksi, kenelle eri tahojen olisi tullut raportoida hankkeen etenemisestä, ja kuka henkilöiden toimien valvonnasta on ollut vastuussa.
 Selvityksen on tehnyt kansainvälinen konsulttiyhtiö Ernst & Young Oy. Yhtiö sai  Keski-Suomen sairaanhoitopiiriltä toimeksiannon laatia juridinen selvitys asiakas- ja potilastietojärjestelmä Asterin hankintaa  koskevasta päätöksenteosta sairaanhoitopiirin toimittaman taustamateriaalin perusteella.
 Konsulttiyhtiö Ernst & Young Oy kertoo muun muassa seuraavia huomioitaan selvityksen loppupäätelmissä:
 Erityisesti Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen päätökset hankkeen käynnistämisvaiheessa ovat käsityksemme (konsulttiyhtiö Ernst & Young Oy:n ) mukaan olleet sisällöllisesti puutteellisia hankkeen riskienhallinta- ja raportointijärjestelmien osalta. Lisäksi Aster-hankkeen kokoluokka ja luonne huomioiden katsomme, että sairaanhoitopiirin hallituksen olisi tullut harkita Aster-hankkeen erottamista omaksi projektikseen Nova-hankkeesta. Konsulttiyhtiö Ernst & Young Oy:n mukaan sairaanhoitopiirin hallitus ei ole täyttänyt huolellisuusvelvoitettaan tältä osin.
 Puutteellinen raportointi- ja valvontajärjestelmä on aiheuttanut ongelmia tiedottamisessa alueen kunnille erityisesti toteutusvaiheen kustannuksissa, niiden laskentatavassa ja perusteissa. Epäselvyydet liittyivät hankkeen kokonaiskuvan hallintaan ja talouteen. Myös mahdolliset sisällölliset virheet havaittiin suunnitteluprojektissa liittyen erityisesti toimitus- ja käyttöönottovaiheen kustannusarvioihin.
 Selvitystä käsitellään Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen ylimääräisessä kokouksessa tiistaina 7. joulukuuta. Asia etenee myös sairaanhoitopiirin valtuuston kokoukseen 10. joulukuuta.
 Erityisesti Keski-Suomen kunnissa vastustusta herättänyt potilastietojärjestelmän hankinta  kaatui lopullisesti Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuustossa 15. lokakuuta .
 Uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää olivat hankkimassa yhdessä Pohjois-Karjalan Siun sote, Keski-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiirit sekä Etelä-Savon sote-kuntayhtymä Essote. Siun sote ja Essote ehtivät jo hyväksyä hankinnan.
 Keskisuomalaiskunnissa Aster-potilastietojärjestelmän hankinnan vastustuksen taustalla olivat muun muassa hankkeen kohonneet kustannukset, mutta myös hyvin  vahva epäluottamus Keski-Suomen sairaanhoitopiiriin  asian valmistelussa.
 Lokakuussa päätettiin, että Keski-Suomessa Aster-hankkeen päätöksenteosta teetetään ulkopuolinen selvitys. Selvitys  rajattiin koskemaan vain Keski-Suomen Aster-prosessin viimeisiä vaiheita  vuoden 2019 jälkeen.
 Lue myös:
 Keski-Suomen Aster-päätösten ulkopuolinen selvittäjä on selvillä – sairaanhoitopiirin johtaja Juha Kinnusen asema arvioidaan keväällä
 Aster-potilastietojärjestelmän kariutuminen johtaa yt-neuvotteluihin Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä
 Keski-Suomen Aster-päätökset syynää ehkä kansainvälinen konsulttifirma – selvityksen tekijästä ja yksityiskohdista päätetään pian
 Satojen miljoonien Aster-hankinta kaatui – Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto hautasi potilastietojärjestelmän
 Mikä epäonnistui satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinnassa? Aiotko erota? Kysyimme Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajalta kuusi tiukkaa kysymystä
 Lääkäri Päivi Pietilä-Effati vastusti kiisteltyä Aster-järjestelmää heikon käytettävyyden vuoksi – toivoo nyt, että seuraavan valinnassa keskiössä on potilas
 "Kunnat valitsivat pysähtyneisyyden", sanoo pettynyt sairaanhoitopiirin johtaja – satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinta näyttää kaatuvan

Konsulttiyhtiön selvitys potilastietojärjestelmä Asterin hankinnasta:  riskienhallinta puutteellista, kokonaiskuvan hallinnassa ja taloudessa epäselvyyksiä


Summary: Uusi omikron-variantti ja koronatartuntojen kasvu uhkaa latistaa Lapin joulumatkailun. Esimerkiksi osa Britanniasta saapuvista haluaa aikaistaa joulumatkansa ajankohtaa.

Lapin kansainvälisellä matkailulla on takana kaksi alakuloista talvea ja kolmatta pelätään.
 Ilmassa on nyt huolestuttavia merkkejä, sillä varsinkin Iso-Britanniasta saapuvat turistit ovat varovaisia.
 He ovat alkaneet jo jonkin verran perua varaamiaan elämys- ja ohjelmapalveluita. Osa haluaa myös muuttaa matkansa ajankohtaa aikaisemmaksi uusien, mahdollisesti ankarampien maahanpaluurajoitusten vuoksi.
 – He myös kysyvät varausehtoja ja sitä, koska on viimeinen mahdollisuus perua mahdollisesti tilattavat tuotteet, kertoo  Ilkka Soinu  Lapin Elämysyrittäjät ry:stä.
 Soinun mukaan peruutuksiakin on tullut, samoin vahvistamatta jääneitä kyselyjä. Elämysyrittäjät ovat muun muassa joutuneet joustamaan varaus- ja maksuajoista.
 – Tämä on elämän ja kuoleman kysymys monelle yritykselle.
 Tiukka pitäytyminen koronaa edeltäneissä maksuajoissa veisi Soinun mukaan loputkin asiakkaat.
 Briteille tärkeä päivä alle kolmen viikon päässä
 Brittien varovaisuuden taustalla on pelko siitä, että maan hallitus kiristäisi maahantulomääräyksistä. Hallitus tarkastelee nykyisiä määräyksiä uudelleen 18. joulukuuta eli vajaan kolmen viikon päästä.
 – Kukaan ei varmuudella tiedä, mitä silloin tapahtuu. Saattaa olla, että rajoitukset tiukkenevat tai mahdollisesti jopa höllenevät tai pysyvät samoina, kertoo Lontoon suurlähetystön lehdistöneuvos  Heli Suominen .
 Monessa maassa odotetaan tarkempia tutkimustuloksia omikron-viruksesta ja erityisesti rokotteiden tehosta siihen. Esimerkiksi lääkeyhtiö Biontech on luvannut joulukuun alkupuolella tietoa siitä, miten sen kehittämä koronavirusrokote suojaa uutta virusmuunnosta vastaan.
 Lue lisää:   Selvitimme, mitä omikronista nyt tiedetään ja miten vaarallinen nopeasti leviävä virusmuunnos on
 Britanniassa maahantulomääräyksiä kiristettiin marraskuun viimeisenä päivänä. Silloin tuli uudelleen voimaan määräys PCR-testin vaatimuksesta maahan saapuville. Määräys koskee sekä omia kansalaisia että muita ihmisiä.
 Brittien määräykset koskevat kahdesti  rokotettuja, muiden kohdalla määräykset ovat vielä tiukemmat.
 Englantilaisia Vi'tä (vas.) ja Louis'ta (oik.) huoletti uutta virusmuunnosta enemmän se, että heidän kauan odotettu matkansa peruuntuisi. He tietävät kuitenkin brittejä, jotka ovat jo peruneet myöhemmälle talveen sijoittuvia lomiaan. Jyri Tynkkynen / Yle
 Myös muissa maissa tiukennuksia
 Omikron-variantille altistuneita odottaa Iso-Britanniassa tällä hetkellä pidempi, kymmenen päivän karanteeni. Heli Suominen uskoo, että uuden variantin yleistyminen maailmalla on saanut myös britit pohtimaan matkustamista ja terveysturvallisuutta.
 – Koronapandemia ei todellakaan ole ohi, ja matkaan lähtöä kannattaa harkita huolella ennen lähtemistä sekä pitää huolta omasta ja muiden terveysturvallisuudesta. On syytä myös varautua nopeisiinkin muutoksiin rajoituksissa.
 Lappiin tehdään joulumatkoja myös monesta muusta Euroopan maasta. Esimerkiksi  Euroopan unionin alueella useat maat  ovat kiristäneet maahantulomääräyksiään.
 Lue myös:   Maailma varautuu edellistä ankarampaan koronatalveen – näin rajoituksia kiristävät Yhdysvallat, Saksa ja Norja
 Ilkka Soinun mukaan myös niin saksalaiset, ranskalaiset kuin eteläeurooppalaisetkin ovat tällä hetkellä varovaisia.
 – Kansainvälisen puolen ihmiset eivät uskalla vahvistaa varauksiaan, kun kukaan ei tiedä, mitä vuodenvaihteen jälkeen tapahtuu.
 Soinun mukaan kyselijöillä on intoa tulla Lappiin, mikäli koronatilanne paranee.
 – Ja jos tilanne ei parane, niin esiin nousee raha eli koska on viimeinen perumis- tai varausajankohta.
 Hän toivoo, että alueelliset erot koronavirustilanteessa huomioitaisiin paremmin. Tällä hetkellä Lapissa Länsi-Pohjan ja Rovaniemen alueet ovat leviämisvaiheessa, muualla Lapissa tilanne on selvästi rauhallisempi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  4.12. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Koronamuunnos varjostaa matkailun joulusesonkia – matkoja siirretään myöhemmäksi kun omikron lisää epävarmutta
 Lapin joulusesonki näyttää hyvältä – matkustusrajoitusten jatkaminen ei ainakaan vielä ole aiheuttanut matkojen perumisia

Nyt pelätään iskua Lapin joulusesongille – matkoja kiivaasti varanneet britit säikähtivät omikronia ja kiristyvien rajoitusten mahdollisuutta


Summary: Afganistanin siirtyminen Taliban-hallinnon valtaan on romahdattunut maan talouden. Kansainvälinen punainen risti ICRC ja muut auttajat yrittävät nyt pelastaa afganistanilaiset nälänhädältä ja terveydenhuollon tuhoumiselta.

Afganistan kulkee kohti kylmää vuodenaikaa tilanteessa, joka on vaikein vuosiin – kenties vuosikymmeniin.
 – Tilanne Afganistanissa on kriittinen. Maa on täydellisen humanitaarisen katastrofin partaalla, sanoo Suomessa vieraillut Punainen Ristin kansainvälisen komitean ICRC:n pääjohtaja  Robert Mardini  Ylen haastattelussa.
 – Ihmiset myyvät toreilla vähäistä omaisuuttaan, koska palkkoja ei makseta.
 Mardini muistuttaa, että avustusjärjestöjen työ ei voi korvata talouden romahtamista. Silti ICRC ja muut humanitaariset organisaatiot tehostavat nyt työtään afganistanilaisten auttamiseksi. Maan on vienyt kuilun partaalle sotimisen ohella myös luonnontuho.
 – Afganistania koettelee paha kuivuus, Covid-19 lisääntyy ja myös konfliktin seuraukset näkyvät. Edelleen ihmisiä kuolee hyökkäyksissä, luettelee Mardini Afganistanin vitsauksia.
 Suomessa vieraillut Punainen Ristin kansainvälisen komitean ICRC:n pääjohtaja Robert Mardini kertoo, että tilanne Afganistanissa on nyt kriittinen. Rinna Härkönen / Yle
 Afganistanin nopea vallanvaihto viime elokuussa oli järkytys länsimaille ja asetti ne uuteen tilanteeseen. Aiemmin oli avun jatkamisen ehdoksi asetettu ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittaminen, mutta Taliban-liikkeen valtaannousu ennakoi kaikkea muuta.
 Vallanvaihto kärjisti kurjuutta
 Vallan kaapannut hallinto eristettiin talouspakottein, ja myös  Suomen vuosikaudet jatkunut kehitysyhteistyö  katkesi.
 Maan talous on nyt lamaantunut. Afganistanin ulkomailla olevat varat on jäädytetty, eikä nykyhallinto pysty maksamaan esimerkiksi sairaaloissa työskentelevien palkkoja.
 Afganistanin Punainen puolikuu -järjestö jakaa ruoka-apua sisäisille pakolaisille Kabulissa syyskuussa. AOP
 Uhkaavan humanitaarisen katastrofin estämiseksi on Maailmanpankki vapauttamassa jäädytetyistä varoista 500 miljoonan dollarin apupakettia. Se kanavoidaan YK:n ruokaohjelman ja lastenjärjestö Unicefin kautta toimitettavaksi, raportoi uutistoimisto Reuters.
 Myös avustusorganisaatiot joutuvat ratkaisemaan, kuinka auttaa ihmisiä, mutta välttää Taliban-hallinnon tukeminen.
 ICRC-järjestön pääjohtaja Mardini muistuttaa, että Kansainvälinen punainen risti on toiminut yli kolme vuosikymmentä Afganistanissa – pääkaupungin ohella myös maakunnissa.
 Nälänhätä on jo todellisuutta
 – Meillä on 1 800 työntekijää, lääkäreitä, insinöörejä ja ruokaturvan asiantuntijoita, jotka työskentelevät paikallisten yhteisöjen ja Afganistanin Punaisen puolikuun kanssa, Mardini sanoo.
 Yhteiskunnan luhistuessa kasvaa avustusjärjestöjen merkitys. ICRC turvaa sairaaloiden toimintaa maksamalla henkilökunnan palkkoja.
 Aliravittu lapsi äitinsä sylissä Lääkärit ilman rajoja -järjestön klinikalla Heratissa Afganistanissa 22.10.2021.  Hector Retamal / AFP
 – Viikko sitten aloitimme tuen suurelle sairaalalle Kabulissa, kertoo Mardini.
 – Me olemme siellä läsnä joka päivä, ja noudatamme avoimia toimintatapoja. Näin apu menee niille, jotka sitä Afganistanissa todella tarvitsevat.
 Nälän heikentämät lapset täyttävät Afganistanin sairaalat.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n raportin mukaan  lastensairaalassa Kabulissa menehtyy viikoittain lapsia nälkään tai siitä johtuviin sairauksiin. Äitiysosastolla ei jokaiselle odottavalle äidille riitä omaa vuodetta, ja siivoojat ovat jättäneet työnsä maksamattomien palkkojen vuoksi.
 Kaikkiaan yli 2 000 terveyskeskusta on suljettu.
 Marraskuun alussa YK muistutti, että 24 miljoonaa ihmistä – enemmän kuin puolet Afganistanin väestöstä – kärsii nyt aliravitsemuksesta, raportoi uutistoimisto AP. YK:n mukaan nälänhätä uhkaa lähes kahdeksaa miljoonaa ihmistä.
 Vaikea kuivuus kärjistää tilannetta
 Vaikein kuivuus vuosikymmeniin on koetellut lähes koko maata. Se pakottanut yli 700 000 ihmistä jättämään kotinsa.
 Tämä nostaa maan sisäisten pakolaisten määrää. Vuosikausien sotimisen jäljiltä heitä on nyt yli neljä miljoonaa.
 ICRC:n pääjohtaja kertoo, että järjestö on aloittanut viikko sitten myös maakuntien sairaaloiden tukemisen. Niille toimitetaan lääkkeitä ja välineistöä, sekä autetaan henkilökunnan palkkojen maksussa.
 Vallan vaihduttua Afganistanissa avustusjärjestöt pohtivat mahdollisuuksiaan pysyä maassa. Esimerkiksi  Pelastakaa lapset -järjestö ilmoitti alkusyksystä  pitävänsä aluksi matalaa profiilia, mutta on päättänyt jatkaa toimintaansa.
 Kansainvälisen Punaisen Ristin komitea on sekin päättänyt pysyä Afganistanissa.
 – Me päätimme alusta asti jäädä maahan, ja jopa vahvistaa toimintaamme ja tukea paikallisille yhteistyökumppaneille.
 – Silloin kun konfliktia ei voida estää, on yritettävä lievittää ihmisten kärsimystä. Jos me lähtisimme, kuka sitten jäisi? kysyy Mardini.
 Lue myös:
 Talvi tulee Afganistaniin, ja väestöä uhkaa humanitaarinen painajainen – epätoivoiset ihmiset kasvattavat unikkoa tai jopa myyvät lapsiaan
 Amnesty: Maailma lupasi auttaa afganistanilaisia, mutta vastassa oli suljettuja rajoja ja laittomia käännytyksiä
 Kabulin pakolaisleirillä moni saa syödäkseen vain kuivia leivänpaloja – teltassa asuva leski Ylelle: ”Muuta toivoa ei ole kuin Allah”

Kansainvälinen Punainen Risti Ylelle: Afganistan on luhistumisen partaalla – avustusjärjestöt yrittävät estää katastrofin


Summary: Elimäeltä viime kesänä löydetyt saviset ihmisfiguurit ovat paljastuneet varsin merkittäviksi. Radiohiiliajoituksen perusteella ne ovat 7000 vuotta vanhoja. Ne ovat nyt toistaiseksi vanhimmat Suomesta löydetyt savi-idolit, jotka on onnistuttu ajoittamaan.

Elimäen Ruskiasuon arkeologiselta kaivaukselta elokuussa löydetyt saviset pienoisveistokset ovat osoittautuneet merkittäväksi löydöksi.
 Uppsalan yliopistossa Ruotsissa tehdyn radiohiiliajoituksen perusteella Ruskiasuon kivikautiselta asuinpaikalta löydetyt savi-idolit ovat noin 7000 vuotta vanhoja. Ne ovat toistaiseksi kaikkein vanhimmat savi-idolilöydöt Suomessa, jotka on onnistuttu ajoittamaan.
 Arkeologin mukaan löydöt vievät savi-idolien perinteen alkujuurille.
 – 7000 vuotta sitten Suomessa opittiin saviastioiden ja saven polton taito. Nämä figuurit on tehty poltetusta savesta ja ne ovat siksi kaikkein vanhimpia säilyneitä idoleita. Vanhempiakin on voinut olla, mutta ne ovat olleet luuta, puuta tai sarvea, eivätkä ne ole säilyneet tähän päivään, arkeologi  Jan Fast  sanoo.
 Ruskiasuon idolit ovat tiettävästi aivan varhaiskampakeramiikan alusta: mesoliittisen kivikauden ja kampakeraamisen kivikauden taitteesta. Savi-idoleita ei aikaisemmin ole löytynyt näin vanhoilta asuinpaikoilta.
 – Meillä kävi ihan hirveän hyvä tuuri, Fast sanoo.
 Saviesineistä itsessään ei voi tehdä radiohiiliajoitusta. Elimäen löydöt löytyivät kuitenkin kivikaudella maahan kaivetun kuopan pohjalta yhdessä hiilen kanssa. Ajoitus pystyttiin tekemään hiilistä.
 Ajoitus on myös harvinaisen tarkka. Virhemarginaali on vain noin 34 vuotta.
 Elimäeltä löydettiin savi-idolin osa. Se on hahmon vartalon alaosa, joka on alaspäin suippeneva eli ikään kuin kapaloitu. Hahmon jalkoja ei näy. Hartiat ja pää puuttuvat. Jan Fast
 Moni idoli odottaa ehkä vielä löytäjäänsä
 Ruskiasuon kivikautista asuinpaikkaa on nyt tutkittu koekaivaukset mukaan lukien kolmena kesänä.
 Asuinpaikan tutkimisessa on ollut kyse Kouvolan kansalaisopiston kurssista, jolle arkeologiasta kiinnostuneet harrastajat voivat osallistua. Viime kesänä myös koululaiset pääsivät mukaan kaivauksille.
 Lue lisää:   6 000 vuotta vanhasta kylästä kaivettu esiin tuhansia esineitä – nyt sieltä löytyi yksi Suomen vanhimmista ihmisfiguureista
 – Työvaihe oli silloin aika hektinen, löytöjä oli paljon muitakin ja ainoastaan toinen näistä löytyneistä figuureista tunnistettiin jo kaivausten aikana, Fast kertoo.
 Toinen tunnistettiin idoliksi vasta jälkitöiden yhteydessä, kun löytöjä käytiin läpi.
 – Todennäköisesti maassa on vielä paljon näitä idoleita löytymättä. Se herättää suuria toiveita jatkotutkimusten kannalta, Fast sanoo.
 Kaivaukset jatkuvat myös ensi kesänä.
 Ruskiasuon asuinpaikan löysi paikallinen historian harrastaja jo yli 30 vuotta sitten vuonna 1987. Alueella tehtiin ensimmäiset kaivaukset vasta vuonna 2019, kun Kouvolan kansalaisopiston rahoituksella alueella pidettiin ensimmäinen arkeologian kurssi.
 Ruskiasuon kaivauksessa on kyse Kouvolan kansalaisopiston kurssista. Kurssille osallistuneet arkeologian harrastajat Reino Hemmilä (vas.), Marketta Kiiveri ja Martti Ylätupa olivat opastamassa nuoria Ruskiasuon ensimmäisellä koululaisviikolla elokuussa. Vesa Grekula / Yle
 Päät puuttuvat
 Arkeologi Jan Fast toivoo, että kaivaukselta voisi löytää myös savi-idoleiden ylävartaloita tai päitä. Elimäeltä tehdyt savi-idolilöydökset eivät siis ole kokonaisia, vaan ne esittävät idolien alavartaloa.
 – Emme siis vielä tiedä miltä savi-idolien päät näyttävät. Mahdollisesti ne ovat olleet nuppimaisia, kuten varhaiskampakeramiikan nuoremman vaiheen aikana noin 500 vuotta myöhemmin, Fast sanoo.
 Vaikka vertauskuva on omien sanojensa mukaan hieman kaukaa haettu, kuvailee arkeologi nyt löydettyjen savikappaleiden muistuttavan muumioiden sarkofagia.
 – Jalkaosa on alaspäin suippeneva, kuin kapaloitu, eli jalkoja ei näy. Hahmon jalkaosa on ikään kuin pyöräytetty kankaaseen. Monesti nämä ovat hyvin koristeellisia.
 Elimäeltä tehdyt löydöt ovat parhaillaan valokuvattavana. Sen jälkeen ne luetteloidaan ja toimitetaan Museoviraston arkistoon kaivauskertomuksen kanssa.
 Arkeologi Jan Fast on työskennellyt alalla 30 vuotta. Hän kävi ensimmäisen kerran Ruskiasuolla jo 1980-luvun lopulla, kun kivikautinen asuinalue oli vasta löydetty. Vesa Grekula / Yle
 Shamanismia tai vainajien palvontaa
 Savesta muotoillut ihmis- ja eläinfiguurit eli idolit kuuluvat yleensä varhaisen kampakeramiikan ja tyypillisen kampakeramiikan löytöihin. Tällöin puhutaan vuosista 5000–4000 ja 3900–3400 ennen ajanlaskun alkua.
 – Nämä ovat uniikkeja toistaiseksi ja näin vanhoja, joten näitä pitää tulkita varovaisesti, Fast sanoo.
 Niiden on kuitenkin epäilty liittyvän shamanismiin tai vainajien ja esi-isien palvontaan. Täyttä varmuutta asiasta ei voida saada.
 – Ilmaan on heitetty ajatus myös lasten nukeista tai leikkikaluista. Se on kuitenkin mielestäni aika kaukaa haettu. En usko, että lapsille olisi valmistettu tällaisia saviesineitä ja poltettu ne. Kaikki on tietenkin mahdollista, Fast sanoo.
 Ruskiasuolla asuttu jo tuhat vuotta luultua aiemmin
 Savi-idolien löytyminen ja ajoittaminen kertoo uutta tietoa Ruskiasuon kivikautisesta asuinpaikasta.
 Paikalla on asuttu jo noin tuhat vuotta aiemmin kuin aikaisemmin epäiltiin.
 – Meillä oli epäilys, että tämä olisi todella varhainen. Se perustui saviastioiden hyvin alkukantaiseen koristeluun, Fast sanoo.
 Lisäksi nyt tutkitun asuinpaikan yläpuolella rinteessä on tehty havaintoja vielä varhaisemmasta asuinpaikasta.
 – Se herätti ajatuksia, että voisiko tällä alueella olla tällainen jatkumo varhaisesta kivikaudesta kampakeraamiseen aikaan.
 Savi-idoleista tehty ajoitus on vain yksi todiste, mutta se tukee muita arkeologisia havaintoja.
 Asuinpaikalla ei esimerkiksi ole asuttu enää varhaiskampakeraamisen kauden jälkeen. Uudempaa kerrostumaa ei ole löytynyt.
 – Voimme aika hyvin lukita idolilöydöt tuohon aikaan, Fast sanoo.

Suomen vanhimmat savi-idolit löytyivät Elimäeltä – ihmisfiguurien iäksi ajoitettiin 7000 vuotta


Summary: Koronan pelättiin vievän Suomen talouden syvälle kriisiin. Varmuuden vuoksi viime vuonna otettu velka pitää käyttää ja siksi uutta velkaa ei tarvita.

Valtiokonttori on päättänyt jättää nostamatta noin kahdeksan miljardia euroa vuodelle 2021 aiottua lainaa. Sitä piti ottaa 11,7 miljardia euroa, mutta uutta velkaa otetaankin noin 3,7 miljardia euroa.
 Mitä ihmettä, eikö tänä vuonna velka räjähdä silmille?
 Yksinkertainen syy sille, että velkaa ei tarvitse ottaa, on se, että sitä on jo otettu viime vuonna.
 Finanssijohtaja  Teppo Koivisto  Valtiokonttorista sanoo, että kaikki palautuu koronakevääseen 2020. Pandemia yllätti kaikkialla maailmassa.
 – Silloin maaliskuun puolivälissä havaittiin, että koronakriisi tulee aiheuttamaan merkittäviä lisäkuluja ja taloudellinen toimeliaisuus hidastuu. Uskottiin, että verotulot vähenevät ja valtio tarvitsee lisää rahaa, Koivisto sanoo.
 Päätettiin siis ottaa lisää lainaa.
 – Ensivaiheessa oli epävarmuutta siitä, kuinka merkittävästä taloudellisen toimelialisuuden hidastumisesta ja menojen kasvusta on kyse.
 Oli myös mahdotonta tietää, onko rahoitusmarkkinoilla tarjolla rahaa: siis, saako valtio velkaa.
 Esimerkiksi 1990-luvun laman yhteydessä on todettu, että silloin velkahanat tyrehtyivät. Nyt taas valtio saa lainaa markkinoilta saa halvemmalla kuin koskaan.
 Kassa paisutettiin kriisiä varten, nyt sitä tyhjennetään ylimääräisestä
 Keväällä 2020 Suomi ja monet muut maat alkoivat kasvattaa kriisikassaa.
 – Valtion kassaa kasvatettiin yli 10 miljardilla eurolla, jotta voidaan reagoida, jos tilanne menee huonoksi, Koivisto sanoo.
 Nyt tilanne on toinen. Pandemia jatkuu, mutta akuutti kriisi on ohi. Talouskasvu on yllättänyt positiivisesti. Siksi valtio purkaa kassapuskuriaan. Valtion kassan koon arvioidaan olevan vuoden 2021 lopussa noin 2,5 miljardia euroa pienempi kuin vuoden 2020 lopussa.
 Velanoton tarve tulee katettua edellisenä vuonna kassaan kertyneellä velalla.
 Siis: Viime vuonna otetulla lainalla pystyttiin rahoittamaan osa tämän vuoden menoista.  Sanna Marinin  hallituksen ei siis tarvitse ottaa aiottua määrää lisävelkaa.
 – Tämä on paluu normaalimpaan arkeen ja paluu normaalimpaan kassan kokoon, Koivisto sanoo.
 Lisäksi osa tälle vuodelle arvioiduista menoista siirtyy.
 Tänä vuonna menoja on 5,5, miljardia vähemmän kuin mitä oli budjetoitu. Menojen siirtyminen ei ole epätavallista: vuodelle 2021 on budjetoitu koronaepidemiaan liittyviä menoja, jotka toteutuvat mahdollisesti vasta myöhemmin. Samoin käy joillekin monivuotisille investoinneille.
 Valtio oli varautunut käyttämää koronakriisin hoitoon paljon enemmän rahaa. Nyt nuo rahat siirtyvät seuraaville vuosille – ja hyvällä mäihällä niitä ei tarvitse edes käyttää.
 Siis: siirtomäärärahat valtion budjetissa on merkitty yhdelle vuodelle, mutta niiden käyttöä voidaan siirtää myöhemmäksi.
 Onko nyt sitten varaa rällätä? Valtiovarainministeriön mukaan ei: ”Pienentynyt velanottotarve ei muuta talouden isoa kuvaa tai julkisen talouden pidemmän aikavälin haasteita.”
 Suomen ennätys: Valtio saa nyt lainaa halvemmalla kuin ikinä aikaisemmin – miinuskoron kehitystä seurataan ihmetellen
 Lapsille perinnöksi rahavelkaa vai käsistä karannut ilmastonmuutos – EU:ssa aletaan nyt pohtia, mitä koronan ryvettämälle taloudelle tehdään
 VM: Suomen talous toipuu koronasta, mutta nopeimman kasvun vaihe on ohi –  "Tämän enempään ei vanheneva Suomi nykymenolla yllä"
 Verotuloja ropisee yllätysvauhdilla, mutta sekään ei taita velanottoa – Etla: Velkaantumista "ei ole mitään järkeä" lopettaa äkisti

Suomi varautui pahimpaan ja otti suuret velat vuonna 2020: Pelot eivät toteutuneet ja nyt velkaa otetaan 8 miljardia aiottua vähemmän


Summary: Helsingin ja Pietarin välillä liikennöivä Allegro-juna palaa liikenteeseen 12. joulukuuta. Henkilöjunaliikenne Suomen ja Venäjän välillä on ollut koronan vuoksi keskeytyksissä puolitoista vuotta.

Suomen ja Venäjän välinen junaliikenne käynnistyy puolentoista vuoden tauon jälkeen.
 VR tiedottaa , että Helsingin ja Pietarin välillä kulkeva Allegro-juna alkaa kulkea 12. joulukuuta alkaen. Liput ovat tulleet myyntiin tänään, perjantaina. Juna kulkee maanantaista sunnuntaihin, kaksi vuoroa päivässä molempiin suuntiin.
 Venäjä on allekirjoittanut henkilöjunaliikenteen avaamista koskevan asetuksen eilen, torstaina. Koronapandemian vuoksi Vainikkalan rajanylityspaikan kautta liikennöivät henkilöjunat ovat olleet tauolla keväästä 2020 asti. Vainikkalan rajanylityspaikka aukesi henkilöjunaliikenteelle jo 18. lokakuuta.
 Lue lisää:   Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu: VR haluaa Allegrot liikkelle joulusesonkiin mennessä
 Matkustamista Suomen ja Venäjän välillä rajoitetaan vielä. Matkustajien on oltava joko Suomen tai Venäjän kansalaisia ja heillä on oltava molempien maiden terveysviranomaisten vaatimat terveystodistukset.
 Venäjälle päin matkustettaessa edellytetään todistusta negatiivisesta, alle kolme vuorokautta vanhasta koronatestituloksesta. Suomeen päin tultaessa matkustajalla on oltava EU:n hyväksymä koronarokotustodistus, todistus puolen vuoden sisään sairastetusta koronataudista tai negatiivinen koronatestitodistus.
 Liikenteen jatkumista ennakoitiin jo marraskuun puolivälissä.
 Lue lisää:   Venäjä sallii junaliikenteen Helsingin ja Pietarin välillä joulukuussa – VR: Tarkkaa päivämäärää ei ole vielä lyöty lukkoon

Suomen ja Venäjän välinen junaliikenne käynnistyy jälleen – Allegro-juna palaa raiteille vielä ennen joulua


Pirkanmaan käräjäoikeudessa luettiin perjantaina syytteet miehelle, jonka epäillään ajaneen tahallaan päin vastaan tullutta autoa tarkoituksena surmata itsensä. Onnettomuus sattui Nokialla syyskuussa.
 Syyttäjän mukaan vastaantulevan auton kuljettaja sai viime hetkellä vältettyä nokkakolarin, joka olisi johtanut suurella todennäköisyydellä kuolemiin. Kuljettaja ehti ohjata autonsa kohti tien reunaa, jolloin syytetyn auto osui sen vasempaan kylkeen.
 Syyttäjä vaatii 40-vuotiaalle miehelle vähintään neljän vuoden mittaista vankeusrangaistusta. Miestä syytetään kolmesta tapon yrityksestä ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Syyttäjän haastehakemuksen mukaan mies ajoi tahallaan vastaantulevien kaistalle törmätäkseen henkilöautoon, jonka kyydissä oli mies 12- ja 8-vuotiaiden lastensa kanssa.
 Käräjäoikeudelle toimittamassaan kirjallisessa ennakkovastauksessa mies kiistää molemmat syytteet. Syytetyn mukaan hänen tarkoituksenaan ei ollut tappaa.
 – Sinänsä hän on ohjannut autonsa vastaantulevan kaistalle sillä seurauksella, että hänen kuljettamansa auto on törmännyt vastaantulevaan autoon. (Syytetyn) tarkoituksena ei ole ollut vahingoittaa sen enempää itseään kuin muitakaan, vaan tapahtumaan on ollut ilmeisesti syynä jonkinlainen äkillinen mielenhäiriö, vastauksessa sanotaan.
 Molempiin autoihin tuli tilanteessa tuntuvia vaurioita.
 Lue myös :
 Toinen ehti väistää: Nokialla päin toista autoa ajaneelle syytteet kolmesta tapon yrityksestä
 Poliisi jatkaa Nokialla tapahtuneen liikenneonnettomuuden tutkintaa kolmena murhan yrityksenä ja kiittää yleisöä vihjeistä

Syyttäjä: Mies törmäsi tahallaan vastaantulevaan autoon, jossa oli isä kahden lapsensa kanssa – Nokian turmasta vaaditaan pitkää tuomiota


Summary: EU yrittää pysäyttää luontokadon nostamalla suojeltavien alueiden pinta-alan 30 prosenttiin koko unionin maa- ja merialueista. Ympäristöministeri Emma Karin mielestä tämä on vähimmäistavoite Suomelle.

YK:n mukaan  miljoonaa lajia uhkaa sukupuutto tulevien vuosikymmenten aikana.
 Euroopan unioni yrittää kääntää luontokadon kurssia vuoteen 2030 mennessä.
 EU:n biodiversiteettistrategian yhtenä konkreettisena keinona on lisätä eri lajeille tärkeiden elinympäristöjen suojelua niin, että koko unionin maa- ja merialueiden pinta-alasta 30 prosenttia olisi oikeudellisesti suojeltua, ja näistä vähintään kolmannes sekä kaikki vanhat metsät tiukasti suojeltua.
 Suomen Luontopaneelin tulkinnan mukaan tiukan suojelun alueella ihmisen toiminta ei saa lainkaan häiritä luontoa. Oikeudellinen tarkoittaa kaikkea lakisääteisesti suojeltua, joiden joukossa voi olla alueita, joilla esimerkiksi hakkuut ovat mahdollisia.
 Suomen hallitus kannattaa tavoitetta mutta ei ole päättänyt käytännön toteutuksesta.
 Tuore ympäristö- ja ilmastoministeri  Emma Kari  sanoo  Marja Sannikan  haastattelussa, ettei Suomen pidä pyrkiä EU:n suojelutavoitetta pienempään prosenttiosuuteen omista alueistaan, vaikka hallituksessa asiasta ei ole vielä yhteistä linjaa.
 – En näe perusteita sille, että maa, joka ylpeilee omalla luonnollaan, voisi olla se, joka alisuoriutuu tavoitteessa suojella luontoa ja pysäyttää luontokatoa.
 Hallituksen on määrä päättää vuoden 2022 loppuun mennessä, miten se aikoo hoitaa oman osuutensa tavoitteesta. Kari kertoo perustaneensa tätä varten työryhmän, joka aloittaa toimintansa alkuvuodesta.
 Ympäristöministeriön nimittämä riippumaton asiantuntijaryhmä Suomen Luontopaneeli julkaisi keskiviikkona  selvityksen  siitä, miten EU:n suojelutavoitteet vaikuttaisivat Suomessa. Sen mukaan pelkästään metsiä olisi suojeltava satojatuhansia hehtaareja lisää, jotta pelkästään 10 prosentin tiukka suojelu toteutuisi.
 Lue myös:   Luontopaneeli: Suomen metsiä on suojeltava satojatuhansia hehtaareja lisää
 WWF: Luonnonsuojeluun tarvitaan lisää rahaa
 Luonto voi erittäin huonosti, eikä tähän ole kunnolla herätty, toteaa WWF:n suojelujohtaja  Jari Luukkonen . Hän pohtii, olisiko käsitys luonnon tilasta täysin erilainen, jos sitä tarkasteltaisiin kuten taloustieteilijät tarkastelevat taloutta.
 – Jos taloustieteilijä katsoisi luonnon erilaisia lukuja, meillä olisi hirveä katastrofi. Erilaisia komiteoita olisi perustettu parantamaan tilannetta.
 Luukkonen muistuttaa, että luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi voidaan tehdä nopeitakin korjausliikkeitä.
 Nykyinen hallitus on lisännyt  luonnonsuojelun määrärahoja  noin 200 miljoonaan euroon. Luukkosen mielestä tämä ei riitä.
 – Pitäisi tehdä vielä merkittävämpi korotus, että oikeasti päästäisiin tekemään toimenpiteitä riittävällä tasolla.
 Hän viittaa Luontopaneelin arvioon siitä, että EU:n tavoitteiden saavuttaminen maksaisi lähes 7 miljardia euroa eli 760 miljoonaa euroa vuodessa seuraavan kymmenen vuoden ajan. Kustannuksia syntyy esimerkiksi metsänomistajien taloudellisten menetysten korvaamisesta.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai  Yle Areenasta  perjantaina 3.12.2021 kello 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä kello 20.

Vihreiden ympäristöministeri Kari ottaisi Suomen suojelutavoitteet suoraan EU:lta: “Luonnollaan ylpeilevä maa ei voi alisuoriutua”


Summary: Mäkelä on karanteenissa, vaikka uskoo vakaasti, ettei hänellä ole koronan omikronvarianttia.  Mäkelän virallinen testitulosrivi on negatiivinen, positiivinen, negatiivinen. THL myöntää, että jo sairastettu tartunta voi näkyä "heikkona positiivisena".

32-vuotias Valmetin korkeapainehitsaaja  Anssi Mäkelä  on turhautunut.
 Pari viikkoa sitten Etelä-Afrikasta työkeikalta palanneen lapualaisen negatiivisten koronatestien joukossa kummittelee yksi positiivinen tulos ja sen myötä vahva omikron-epäily.
 Yhden rokotuksen saanut Mäkelä uskoo vakaasti, että testitulosta hämää hänen elokuussa lievänä sairastamansa korona.
 – Koko perhe on nyt karanteenissa 9.12. asti, vaikka positiivisen tuloksen jälkeen heti parin päivän kuluttua otettu testi oli taas negatiivinen, sanoo Mäkelä.
 Myös vaimon ja 5-vuotiaan tyttären testit ovat negatiivisia, ja kaikki tuntevat itsensä täysin terveiksi.
 Uuteen testiin, ei pikkujouluun
 Mäkelä ja nelisenkymmentä muuta Valmetin työntekijää ja alihankkijaa palasi Suomeen isänpäiväksi 14. marraskuuta. Porukka oli tekemässä kattilaremonttia paperitehtaalla pienessä Richards Bayn kaupungissa.
 Lapualaisia kotiin tuli kymmenkunta. Mäkelä itse ehti olla työkomennuksella kuukauden.
 – Meidät testattiin 48 tuntia ennen lentoa Etelä-Afrikassa. Kaikki pääsivät negatiivisella tuloksellaan koneeseen.
 Suomen päässä ei ollut karanteenia, joten jokainen jatkoi heti matkaa kotipaikkakunnallen. Anssi Mäkelä kertoo, että kävi Lapualla töissä ja eli normaalia elämää viime viikonloppuun asti.
 Lauantaina viime lauantaina 27. marraskuuta oli työpaikan pikkujoulu, johon toivottiin, että jokainen tekisi apteekista tai kaupasta ostettavan kotitestin. Mäkelällä se näytti negatiivista.
 – Sain Valmetilta puhelun. He suosittelevat, etten menisi pikkujouluun, vaan uudestaan koronatestiin, koska olen ollut äskettäin Etelä-Afrikassa. Sain ajan Terveystalolle Seinäjoelle maanantaiksi.
 Seinäjoella tehty testi osoittautuikin yllättäin positiiviseksi. Se hämmästytti, ja Mäkelä testasi itsensä kotitestillä heti kotiin päästyään. Tulos oli taas negatiivinen.
 – Kotitestit olen tehnyt vielä syvemmältä, kun ohjeessa on käsketty ja täysin kunnolla.
 Karanteeni, vaikka negatiivinen tulos
 Seinäjoella saatu positiivinen tulos aloitti soittorumban. Mäkelä kertoo, ettei edes tiedä, ketkä kaikki terveysviranomaiset ottivat häneen yhteyttä lääkärin lisäksi.
 Hän pyysi päästä vielä kerran testiin.
 – Se tyrmättiin jyrkästi ja todettiin, että kun on positiivinen, on positiivinen. Kotitesteistä lääkäri sanoi, että niihin ei ole mitään luottamista, ovat kaupallisia juttuja. Jos näin on, miksi niitä saa myydä, kun moni varmaan tekee testejä ja lähtee tapahtumiin, Mäkelä miettii.
 Seuraavana aamuna yhteyttä otti Lapuan terveyskeskus, joka kuitenkin halusi Mäkelän testiin, koska tulokset olivat epäselviä.
 PCR-testi valmistui jo illalla ja tulos oli taas negatiivinen.
 – Meidät on nyt kuitenkin laitettu 9.12. asti karanteeniin, mikä tuntuu täysin hullulta, kun on tuore negatiivinen tulos, Mäkelä harmittelee.
 Hän odottelee vielä maanantaina Seinäjoella tehdyn positiivisen tuloksensa jatkotutkimuksen tulosta.
 Sairastettu korona voi näkyä testituloksissa pitkään
 THL:n johtava asiantuntija  Carita Savolainen-Kopra  kertoo, että elokuussa sairastettu korona voi tosiaan näkyä edelleen PCR-testissä. Tiedossa on, että joskus testi näyttää heikkoa positiivista vielä kuukausia sairastetun infektion jälkeen.
 – On myös mahdollista, että tuolloin yksi testi on jo negatiivinen, seuraava vielä positiivinen ja sitten loput negatiivisia, mikäli testausseurantaa jatkettaisiin pidemmälle, Savolainen-Kopra selventää.
 Hänen mukaansa kotitesti eli antigeenitesti ei esimerkiksi elokuussa sairastettua koronaa enää näin pitkän ajan jälkeen tunnista.
 Vaikka PCR-testi on herkin ja tarkin analyysimenetelmä, kaikkeen testaukseen liittyy myös väärän positiivisen tuloksen mahdollisuus.
 – Kokonaisuuden eli mahdollisen aiemman infektion, mahdollisen altistumisen ja tartuntariskin tunteva lääkäri arvioi aina yksittäisen anlyysituloksen merkittävyyden ja ohjeistaa jatkotoiminnasta, Carita Savolainen-Kopra sanoo.
 Lue myös:
 Selvitimme, mitä omikronista nyt tiedetään ja miten vaarallinen nopeasti leviävä virusmuunnos on
 Suomen toinen koronaviruksen omikrontartunta todettiin Turussa – kaupunki odottaa lisää tartuntatapauksia

Kun Anssi Mäkelä palasi Etelä-Afrikasta, yksi koronatesteistä antoi positiivisen tuloksen – nyt näytettä seulotaan omikronin varalta


Summary: Vantaalla kaikki yli 18-vuotiaat voivat varata ajan kolmanteen rokotukseen, jos toisen rokotteen saamisesta on kulunut 5–6 kuukautta.

Kunnat järjestelevät parhaillaan kolmansien koronarokotusten aloittamista alle 60-vuotiaille. THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek ennakoi tänään perjantaina, että  kolmannet rokotukset etenevät eri tahtiin eri kunnissa . Mitä enemmän kunnassa on yli 60-vuotiaita ja riskiryhmäläisiä, sitä pidempään muut saavat odottaa kolmatta rokotusta.
 Tämä on nähtävissä jo pääkaupunkiseudulla, jossa kaupungit etenevät eri tahtiin. Vantaalla nuoremmat ikäryhmät voivat varata jo ajan kolmanteen rokotukseen, mutta Helsingissä ja Espoossa ajanvarauksen aukeamisesta tiedotetaan vasta myöhemmin.
 Vantaalla käynnistettiin heti eilisen THL:n tiedotteen jälkeen  kolmannen koronarokotteen antaminen kaikille yli 18-vuotiaille . Edellytyksenä kuitenkin on, että toisesta annoksesta on kulunut 5–6 kuukautta.
 – Emme ajaneet rokotustoimintaa loppusyksyllä alas, vaan hyödynsimme rokotusosaajia apuna meidän influenssarokotuksissa. Nyt kun influenssarokotusten massarokotukset ovat ohi, voimme ottaa taas rokottajat koronarokotuksiin, kertoo Vantaan kaupungin ennaltaehkäisevän terveydenhuollon palvelupäällikkö ja koronarokotustoiminnan vastuuhenkilö  Piia Niemi-Mustonen .
 Rokoteajanvaraus kolmanteen rokotukseen onnistuu Vantaalla tällä hetkellä vain puhelimitse.
 –Vantaalla koronarokotusten ajanvarauslinjalla on tällä hetkellä alle vuorokauden viive, joten tilanne on puhelimitse tehtävien ajanvarausten suhteen tällä hetkellä hyvin hallinnassa, kertoo Vantaan koronarokotustoiminnan vastuuhenkilöNiemi-Mustonen.
 Sähköinen ajanvaraus avautuu myöhemmin. Vantaalla yli 60-vuotiaiden ja riskiryhmäläisten kolmannen rokotteen antaminen on käynnistynyt jo useampi viikko sitten.
 – Nämä ryhmät ovat jo hyvin rokotuksilla käyneetkin ja rokotteita on tällä hetkellä hyvin saatavilla, kertoo Niemi-Mustonen.
 Vantaalaisista yli 15 000 on saanut jo kolmannen rokotteen.
 Espoossa alle 60-vuotiaiden ei vielä kannata etsiä rokotusaikoja varausjärjestelmästä
 Espoon terveyspalveluiden johtaja  Markus Paananen  uskoo, että ainakin pääosa yli 60-vuotiaista ja riskiryhmiin kuuluvista saa kolmannen rokoteannoksen hetimmiten, kun toisesta annoksesta on kulunut 5–6 kuukautta. THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek on arvioinut, että juuri näiden ihmisryhmien kolmansille rokotuksille on nyt suurin tarve.
 Juuri nyt Espoon ajanvarauksessa on ruuhkaa ja rokotusajatkin vähissä, mutta rokotuskapasiteettia yritetään saada lisää loppuvuonna ja erityisesti ensi vuoden alussa.
 – Meillä pitäisi olla jatkossa kaksinkertainen määrä rokotuspenkkejä nykyiseen verrattuna. Kriittistä on löytää ammattitaitoiset rokottajat, joista on tälläkin hetkellä kova kysyntä koko pääkaupunkiseudulla. Mikäli emme tässä onnistu, ruuhkaa voi syntyä, sanoo Paananen.
 Kun yli 60 -vuotiaat on rokotettu, on muiden aikuisten vuoro. Rokotteita annetaan ikäjärjestyksessä vanhimmasta alkaen kuten ensimmäisten annosten tapauksessa.
 Alle 60-vuotiaiden ei vielä kannata varausjärjestelmästä aikoja etsiä. Lähiviikkoina on luvassa tietoja siitä, milloin oma ikäryhmä pääsee aikoja varaamaan.
 Kun aika on varattu, sen peruuntumista ei tarvitse pelätä, vaikka rokotejonoon ilmestyisikin uusia ihmisiä, jotka kuuluvat riskiryhmään, ovat yli 60-vuotiaita tai vailla ensimmäistä tai toista rokotetta.
 – Ensimmäiseen ja toiseen rokotukseen tulijat varaavat osin eri aikoja kuin kolmansiin rokotuksiin tulijat, eikä päällekkäisyyttä senkään vuoksi ole, sanoo Paananen.
 Helsingissä nuorempia ikäryhmiä päästään rokottamaan arviolta tammikuussa
 Helsinki puolestaan arvioi, että kolmansia koronarokotusannoksia alle 60-vuotiaille päästään antamaan tammikuussa. Kaupunki kertoo tiedottavansa erikseen, kun ajanvaraus nuoremmille ikäryhmille aukeaa.
 – Ennen kuin tarjoamme kolmannet annokset alle 60-vuotiaille, meidän täytyy varmistaa, että kuntalaiset saavat ensimmäiset ja toiset rokoteannokset. Myös 60 vuotta täyttäneille ja riskiryhmille täytyy ensin saada annettua kolmannet rokoteannokset, toteaa terveys- ja päihdepalvelujen johtaja  Leena Turpeinen  kaupungin tiedotteessa.
 Tällä hetkellä Helsinki tarjoaa koronarokotteen kolmatta annosta 60 vuotta täyttäneille, 12 vuotta täyttäneille riskiryhmiin 1 ja 2 kuuluville sekä alle 6 viikon aikavälillä ensimmäisen ja toisen annoksen saaneille, joiden toisesta rokoteannoksesta on kulunut vähintään 5,5 – 6 kuukautta. Tätä aikaisemmin kolmatta rokoteannosta ei ole mahdollista saada.
 Kolmatta annosta tarjotaan myös voimakkaasti immuunipuutteisille, joiden toisesta rokoteannoksesta on kulunut vähintään 2 kuukautta.
 Tällä hetkellä rokotteet riittävät hyvin Helsingissä suunniteltuihin rokotuksiin. Kaupunki seuraa rokotteiden saatavuutta ja avaa ajanvarauksen uudelle ikäluokalle aina sen jälkeen, kun on varmuus rokotteiden saatavuudesta.
 Turpeinen kannustaa tällä hetkellä rokotuspisteille ennen kaikkia heitä, jotka eivät vielä ole saaneet ensimmäistä ja toista rokoteannosta.
 Myös Helsingissä rokotuspisteillä on nyt ruuhkaa, koska koronarokotusten lisäksi pisteillä annetaan influenssarokotuksia.
 Lue myös:
 Kolmas rokote on nyt "tarjolla" kaikille aikuisille, mutta esimerkiksi Helsingissä sitä voi joutua odottamaan pidempään kuin muualla
 THL suosittelee kolmansia koronarokoteannoksia kaikille 18 vuotta täyttäneille ja 5–11-vuotiaiden riskiryhmäläisten rokotusten aloittamista

Vantaalaiset voivat varata jo ajan kolmanteen koronarokotukseen – Helsingissä ja Espoossa alle 60-vuotiaiden on vielä turha etsiä vapaata rokotusaikaa


Summary: "Olen alkoholistiperheestä ja vaikeista olosuhteista, ja luulin, että outouteni liittyy siihen. Kaikki avautui eri tavalla, kun tajusin olevani erityisherkkä", kirjailija Anja Snellman kertoo.

Kirjailija, terapeutti  Anja Snellman  on Yle Perjantain vieraana  jaksossa, joka käsittelee erityisherkkyyttä.  Snellman tunnisti yli kymmenen vuotta sitten olevansa erityisherkkä. Se on synnynnäinen neurologinen ominaisuus, jota kantaa 15–20 prosenttia ihmisistä.
 Snellman kertoo, että erityisherkkyys on aiheuttanut hänelle erityisesti lapsena ulkopuolisuuden ja toiseuden tunteita. Häntä pidettiin hankalana ja outona lapsena, joka keksi kummallisia juttuja.
 Yksinäisyydestä tuli tuttu tunne. Lemmikit olivat parhaita ystäviä.
 Kouluun mennessä sosiaalinen ahdistus oli suurta. Snellman olisi halunnut kotiopetukseen, mutta 1960-luvun alussa sellaista yksilöllistä valintaa oli vaikea tehdä.
 – Olen istunut elämäni ensimmäisten kymmenen vuoden aikana aika paljon pöydän alla. Olin myös aika pitkään puhumaton lapsena. Mietittiin, olenko ihmispelkoinen tai arka. Kokeidenkin kautta etsittiin siihen vastausta, Snellman sanoo  Sean Ricksin  haastattelussa.
 Lue myös:   Saana Uusitalo, 15, lopetti puhumisen jo päiväkodissa – hän etsii tietä ulos yksinäisyydestä, jotta muutkin kuin linnut ymmärtäisivät häntä
 – Olen alkoholistiperheestä ja vaikeista olosuhteista, ja luulin, että outouteni liittyy siihen. Kaikki avautui eri tavalla, kun tajusin olevani erityisherkkä. Vaikka isä olisi ollut raitis, olisin silti tällainen! Snellman toteaa.
 "Olen saanut kyvyn aistia ihmisiä aikamoisella taajuudella"
 Snellman on toiselta ammatiltaan terapeutti. Hän on iloinen siitä, että erityisherkkyydestä on alettu puhua ammattipiireissä. Tieto omasta erityisherkkyydestä voi mullistaa elämän, kuten kävi Snellmanille itselleenkin.
 – Tämä ei ole diagnoosi eikä syndrooma, vaan neurologinen synnynnäinen ominaisuus, jonka kanssa eletään ja kuollaan eikä sille ole on-off-näppäintä, hän sanoo.
 Snellmanin puhumattomuus alkoi ratketa vasta, kun hän alkoi etsiä toisia kirjoittavia nuoria. Hän lähetti runojaan luettavaksi Nuoren voiman liittoon, mistä löytyi muita hiljaisia, vakavia ja hieman surumielisiä nuoria.
 Vasta yliopistoon mennessä Snellman alkoi päästä irti puhumattomuuden kehästä.
 Erityisherkkyyden haasteista puhutaan paljon, mutta Anja Snellman tahtoo korostaa myös sen hyviä puolia. Erityisherkkyys on antanut hänelle paljon: rikkautta, rakkautta ja lapsenomaista iloa elämään.
 – Olen saanut kyvyn katsella ja aistia ihmisiä aikamoisella taajuudella, lukea ihmisiä, Snellman kuvailee.
 Katso Perjantain jakso erityisherkkyydestä nyt Areenasta:

Anja Snellmanin erityisherkkyys on ilmennyt lapsena myös puhumattomuutena: "Istuin elämäni ensimmäisten 10 vuoden aikana aika paljon pöydän alla"