Summary: Taloudellinen tilanne huononi koronapandemian aikana neljäsosalla maahan muuttaneista, koko väestön vastaava lukema oli kuusi prosenttia.  Toiveikkuus puolestaan kasvoi 20 prosentilla maahan muuttaneista ja seitsemällä prosentilla koko väestöstä.

Koronapandemia on vaikuttanut etenkin maahan muuttaneisiin ihmisiin, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:n tuore tutkimus.
 Epidemia aiheutti maahan muuttaneille enemmän huolia kuin koko väestölle keskimäärin, heidän yksinäisyytensä kasvoi, nukkuminen oli vaikeampaa ja toiveikkuus tulevaisuutta kohtaan väheni.
 Koko väestöön verrattuna maahan muuttaneet kokivat myös terveytensä ja elämänlaatunsa heikommaksi ja he kokivat enemmän psyykkistä kuormittuneisuutta pandemian aikana kuin koko väestö.
 Neljäsosan taloudellinen tilanne heikkeni paljon
 Liki neljäsosa tutkimukseen osallistuneista maahan muuttaneista kertoi koronaepidemian huonontaneen heidän taloudellista tilannettaan melko paljon tai hyvin paljon. Koko väestössä vastaava osuus oli kuusi prosenttia.
 – Tämä on huolestuttava havainto, kun otamme huomioon, että maahan muuttaneiden taloudellinen tilanne on ollut monesti keskimääräistä heikompi koko väestöön verrattuna jo ennen koronaepidemiaa. Vaikeat kokemukset kasaantuvat usein ihmisille, jotka ovat jo entuudestaan heikommassa sosiaalisessa asemassa, huomauttaa THL:n tutkimuspäällikkö  Natalia Skogberg  tiedotteessa.
 Noin 15 prosenttia maahan muuttaneista kertoi kokeneensa syrjintää koronaepidemian aikana.
 Muualta tulleet toiveikkaampia kuin koko väestö
 Kyselyyn vastanneiden joukossa oli myös ihmisiä, jotka kertoivat pitäneensä yhteyttä ystäviinsä entistä tiiviimmin epidemian aikana. Osa vastaajista kertoi yksinäisyytensä vähenneen ja toiveikkuutensa tulevaisuutta kohtaan kasvaneen.
 Yksinäisyys lisääntyi pandemian aikana 36 prosentilla maahan muuttaneista ja 28 prosentilla koko väestöstä. Maahan muuttaneista kuusi prosenttia ja koko väestöstä kaksi prosenttia kertoi yksinäisyyden vähentyneen.
 Toiveikkuus tulevaisuutta kohtaan väheni 38 prosentilla maahan muuttaneista ja 30 prosentilla koko väestössä. Toiveikkuus puolestaan kasvoi 20 prosentilla maahan muuttaneista ja seitsemällä prosentilla koko väestössä.
 – Tämä voi kertoa selviytymiskyvystä kriisitilanteissa. Aikaisemmin kriisitilanteita kokeneet saattavat kokea voimakkaammin, että tästäkin selvitään, Skogberg arvioi.
 THL:n raportin tulokset perustuvat  Koronaepidemian vaikutukset ulkomailla syntyneiden hyvinvointiin (MigCOVID)  -tutkimukseen. Tutkimus tehtiin kyselynä väestörekisteristä satunnaisesti valituille ulkomailla syntyneille ihmisille, jotka osallistuivat vuosina 2018–2019 toteutettuun FinMonik-tutkimukseen (Ulkomailla syntyneiden hyvinvointitutkimus).
 FinTerveys 2017 -seurantatutkimukseen osallistuneita käytettiin koko väestöä kuvaavana vertailuaineistona.
 Lue lisää aiheesta:
 Korkeakouluopiskelijat ovat jaksamisensa äärirajoilla: "Korona tappaa paljon enemmän kuin tiedämmekään – se tappaa naurun, se tappaa hymyn"
 Psyykkinen kuormittuneisuus kasvoi koronan toisen aallon mukana koko Suomessa – ongelmiin on myös haettu ammattiapua
 Näin korona iski suomalaisten hyvinvointiin: erityisesti pääkaupunkiseutu kovilla, kertoo THL:n kysely – katso oman maakuntasi tulokset

THL:n tutkimus: Koronapandemia iski maahan muuttaneiden talouteen, mutta toivo tulevasta kasvoi joka viidennellä


Summary: Entinen turvamies pelkää Talibanin kostoa. Ilman viisumia pakoon lähtenyt mies ylitti Pakistanin rajan laittomasti.  Nyt hän piileskelee viranomaisilta, koska pelkää joutuvansa takaisin Afganistaniin.

Talibanin voitonlaukaukset kajahtivat elokuun viimeisen päivän pikkutunneilla Kabulin taivaille, kun viimeiset amerikkalaiset joukot olivat lähteneet Kabulin lentokentältä.
 Muutaman kilometrin päässä eteläisessä Kabulissa yksi Suomen suurlähetystölle työskennelleistä afganistanilaisista turvamiehistä ymmärsi, että hänen olisi nyt lähdettävä maasta omin toimin. Yle ei julkaise hänen nimeään turvallisuussyistä.
 Vielä 26. elokuuta hän elätteli toiveita, että hän olisi Suomeen evakuoitavien joukossa. Kuten tuhannet muut, hänkin päätti vielä kerran kokeilla onneaan.
 – Kyseessä olivat viimeiset päivät. Siksi menin lentokentälle, mies kertoo.
 Elokuun viimeisinä päivinä Kabulin lentokentän ulkopuolella vallitsi kaaos. Wakil Kohsar / AFP
 Entinen turvamies ei ollut kaukana, kun lentokentän toisella portilla räjähti Isiksen pommi. Iskussa kuoli ainakin 175 ihmistä. Seuraavana päivänä evakuoinnit Suomeen lopetettiin.
 Jotkut hänen kollegoistaan oli jo evakuoitu Suomeen, heidän joukossaan oli myös miehen serkku.
 Mies oli viimeisiin päiviin saakka saanut työtovereiltaan vielä toivoa siitä, että häntäkin yritettäisiin evakuoida.
 Näin ei kuitenkaan käynyt. Suomen hallitus päätti, että vain osa turvamiehistä oli oikeutettu evakuointiin. Tämä jätti noin 40 suomalaisen alihankkijafirman työllistämän afganistanilaisen turvayhtiön työntekijää evakuointilistan ulkopuolelle.
 – Menetin toivoni, mies sanoo.
 Kaikkiaan 413 henkilöä evakuoitiin Kabulista Suomeen.  Tässä joukossa oli mukana entisiä turvamiehiä ja heidän perheenjäseniään yhteensä 83.  Puolustusvoimat
 Yöllinen uhkaus
 Samana yönä, kun viimeiset amerikkalaiset joukot lähtivät Kabulista, yksi miehen afganistanilaisista kollegoistaan sai tuntemattomasta numerosta ääniviestin.
 Siinä ilmeisesti Talibanin taistelija kertoo paštun kielellä, että järjestö on saanut lentokentältä haltuunsa ulkomaalaisille työskennelleiden nimilistat ja nyt Taliban tulee päättämään, miten heitä tulisi rankaista.
 Viestiä on jaettu monta kertaa. Yle on kuullut viestin, muttei ole pystynyt vahvistamaan sen alkuperää.
 Taliban-taistelijat juhlivat Kandaharissa Yhdysvaltojen vetäytymistä pois Afganistanista 1. syyskuuta.  Javed Tanveer / AFP
 Yhdysvaltojen ulkoministeri  Anthony Blinken  kiisti juuri ennen joukkojen lopullista vetäytymistä raportit siitä, että Talibanille olisi annettu listoja amerikkalaisista tai heille työskennelleistä.
 Blinkenin mukaan evakuoitavien nimiä oli annettu Talibanille vain, jotta heidät saataisiin ilman matkustusasiakirjoja busseissa tarkistuspisteiden ohi lentokentälle.
 Taliban on vakuutellut, ettei se haudo kostoa entisiä vihollisiaan ja heille työskennelleitä vastaan. Monet afganistanilaiset eivät kuitenkaan helpolla luota väkivaltaisista iskuista tunnettuun ryhmään.
 Pakomatka Pakistaniin
 Ylen haastattelema mies ei halunnut jäädä koettamaan onneaan. Kello neljältä yöllä hän istui perheensä kanssa autoon, ja aloitti myös Suomen lähetystölle työskennelleen veljensä kanssa 12 tunnin ajomatkan eteläiseen Spin Boldakin kaupunkiin Pakistanin vastaiselle rajalle.
 Suurimman osan asiakirjoistaan he jättivät kotiinsa siinä pelossa, että Taliban löytäisi ne matkan varrella olevilla tarkistuspisteillä. Yle on nähnyt asiakirjat.
 – Kabulissa ei ollut mitään meille enää. Kuolisimme sielläkin, jos olisimme jääneet kaupunkiin, mies sanoo.
 Matka kohti Pakistania sujui kuitenkin ilman suurempia ongelmia Talibanin taholta.
 – Matkalla oli monia tarkistuspisteitä, mutta onneksi minulla oli perheeni mukana, naisia, siskoja ja äitimme, siksi he eivät tarkistaneet meidän asiakirjojamme tai puhelimiamme niin tarkasti, mies kertoo.
 Pakistaniin pyrkiviä ihmisiä kokoontuneena Spin Boldakin rajakaupunkiin Afganistanissa 2. syyskuuta. AOP
 Rajalla matkanteko kuitenkin pysähtyi tunneiksi. Miehen mukaan rajanylityspisteellä odotti tuhansia afganistanilaisia, jotka olisivat halunneet Pakistaniin.
 Pakistaniin ei ole kuitenkaan ollut helppo päästä Afganistanista. Maassa on jo neljän vuosikymmenen ajan ollut miljoonia afganistanilaisia pakolaisia, ja maan hallitus on sanonut, ettei se pysty ottamaan enempää. Rajat ovat olleet auki vain matkustusasiakirjat omaaville ja omien maiden kansalaisille.
 Ylen tapaamaa miestä ei siis päästetty yli, sillä hänellä ei ollut viisumia.
 Lopulta hänen ystävänsä kertoi salaisesta reitistä, jota pitkin olisi mahdollista päästä rajan yli laittomasti. Vuorien välistä puikkelehtivan tien he ylittivät moottoripyörien kyydissä.
 Pettynyt Suomeen
 Nyt entinen turvamies elää perheineen ystäviensä luona yhdessä Pakistanin kaupungeista ja toivoo edelleen, että hän jotenkin pääsisi Suomeen tai johonkin muuhun maahan perheensä kanssa. Kabuliin jääneet miehen kollegat toivovat, että hän voisi Pakistanista käsin jotenkin saada heillekin apua.
 Suomella ei kuitenkaan ole Pakistanissa lähetystöä. Hänen Suomen ulkoministeriöön lähettämiin sähköposteihin ei myöskään ole vastattu, hän sanoo.
 Pakistanissa asuu jo entuudestaan miljoonia afganistanilaisia pakolaisia. Asuinolosuhteet ovat usein heikot. Kuva Islamabadista 27. toukokuuta.  Sohail Shahzad / AOP
 Miestä pelottaa, että hän jää kiinni laittomasti maassa oleskelusta. Rahatkin ovat hänellä loppu. Mies kertoo, ettei hän saaneet viimeistä, kahden viikon palkkaansa.
 Kabulin suurlähetystön turvallisuudesta vastasi suomalainen alihankkija, joka puolestaan käytti afganistanilaista alihankkijayritystä Tahiri Protections Risk Management Consultingia.
 – En tiedä, pitäisikö minun jäädä asumaan tänne. Minulla ei ole mitään täällä, ei henkilöllisyystodistusta eikä viisumia.
 Hän sanoo, että on menettänyt uskonsa tulevaisuuteen.
 – Halusin opiskella Afganistanissa. Minulla oli paljon suunnitelmia siellä.
 Usko on mennyt myös suomalaisiin.
 – Olen toivoton, mitä tulee heihin. Me suojasimme heitä vaaroilta vuosia, hän sanoo.
 – Olimme heidän kanssaan vaikeissa olosuhteissa, mutta nyt he jättivät meidät jälkeensä, mies sanoo.
 UM: "Pyrimme vastaamaan kaikille"
 Yle pyysi Suomen ulkoministeriöltä vastausta siihen, miksi entisen turvamiehen viesteihin ei vastattu.
 Ulkoministeriön mukaan se on saanut yksityishenkilöiltä paljon yhteydenottoja, joiden ruuhkaa puretaan edelleen. Ulkoministeriö korostaa ymmärtävänsä ihmisten huolen ja pyrkivänsä vastaamaan kaikille.
 Yle kysyi myös, aikooko Suomi jatkaa toimia kyseisten, sen hyväksi työskennelleiden turvamiesten auttamiseksi.
 Ulkoministeriön mukaan Afganistanissa on yhä joitain Suomen kansalaisia, oleskeluluvan haltijoita ja valtioneuvoston päätösten piiriin kuuluvia henkilöitä, joita pyritään auttamaan.
 Vastauksessa muistutetaan kuitenkin, että ulkoministeriö voi toimia henkilöiden siirtämiseksi Suomeen vain valtioneuvoston päätöksen nojalla. Päätöksessä evakuoinnit rajattiin henkilöihin, joihin arvioitiin kohdistuvan erityistä uhkaa näkyvän työroolin vuoksi.
 Lue lisää:
 Suomen suurlähetystölle työskennelleitä turvamiehiä jäi ilman viimeistä palkkaa ja evakuointilistan ulkopuolelle – "He jättivät meidät tänne"
 Afganistanissa puoli miljoonaa ihmistä voi lähteä pakoon loppuvuonna – Pakistanin lähettiläs Ylelle: Älkää jättäkö meitä hoitamaan tilannetta yksin
 Pakolaisuus Afganistanista on kysymysmerkki – naapurimaat Pakistan ja Iran ovat kovimmassa paineessa
 "Taliban voi antaa meille kunniallisen elämän" – Pakistanissa pakolaisleirillä asuva afganistanilainen suurperheen isä aikoo palata kotiin

”Menetin toivoni” – Yle tapasi Islamabadissa Suomen Kabulin-suurlähetystön turvamiehen, jonka onnistui paeta Pakistaniin


Summary: Hallitus kokoontuu aamupäivällä budjettiriiheen. Neuvotteluihin on varattu kaksi päivää, mutta keväinen, yli viikon mittaiseksi venynyt kehysriihi on vielä tuoreessa muistissa.

Hallitus kokoontuu tänään budjettiriiheensä, jossa päätetään vuoden 2022 talousarvioesityksestä. Neuvottelut Säätytalossa alkavat klo 10.
 Riihen pohjapaperina on  valtiovarainministeriön esitys , jonka mukaan valtion menot olisivat ensi vuonna 63,2 miljardia euroa. Lisää velkaa tarvittaisiin 6,7 miljardia.
 Mutta riihessä puidaan paljon muutakin kuin valtiontalouden makrolukuja. Listasimme budjettiriihen kuumimmat kiistakysymykset.
 Jo budjettiriihen työnimestä on ollut erimielisyyttä. Vihreät ja vasemmistoliitto puhuvat mielellään ilmastoriihestä korostaakseen tarvittavien ilmastopäätösten painoarvoa.
 Keskusta on julkisesti painottanut tässäkin riihessä mieluummin taloutta ja työllisyyttä.
 Ilmastotoimet
 Iso kuva päästövähennyksistä alkaa jo hahmottua, mutta neuvottelut konkreettisista keinosta jatkuvat.
 Hallitus on päättänyt tehdä Suomesta hiilineutraalin vuoteen 2035 mennessä. Se vaatisi päätöksiä 11 miljoonan hiilidioksiditonnin vähentämisestä.
 On epäselvää, kuinka suuri osuus tuosta potista on budjettiriihen kynnyksellä vielä sopimatta.
 Hallitus joutuu ottamaan kantaa siihen, kuinka paljon se edellyttää konkreettisia keinoja vai hyväksyykö se myös kokeellisempia päästövähennyksiä.
 Osana päästövähennyksiä pöydällä on useampia toimia, jotka tuntuisivat konkreettisesti maaseudulla.
 Yksi keinoista on peltojen raivausmaksu, jota perittäisiin, jos metsää raivataan pelloksi tai rakentamiseen. Kukkarossa tuntuisi myös maatalouden energiaveron palautuksen poistaminen sekä lämmityspolttoaineiden verotuksen kiristäminen.
 Sen sijaan ainespuuvero, joka vähentäisi puun polttamista energiaksi, näyttää jo nyt keräävän vähemmän kannatusta.
 Vihreät ja vasemmistoliitto toivoisivat, että viisikko ottaisi kantaa jo nyt myös liikenteen päästökauppaan. Polttoaineen jakelijoita koskeva järjestelmä nostaisi todennäköisesti polttoaineen hintaa ja kannustaisi vähäpäästöisen auton hankintaan.
 Ylen tietojen mukaan vihreät on esitellyt muille hallituspuolueille myös ehdotuksen lihaverosta, mutta ajatus haudattiin nopeasti.
 Työllisyystoimet
 Myös työllisyystoimista – tai  niiden puutteesta  – väännetään kättä.
 Hallitus on yhdessä päättänyt, että jäljellä olevalla hallituskaudella päätetään vielä työllisyyttä parantavista toimista, jotka vahvistavat julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla.
 Hallituspuolueista arvioidaan, ettei kevään kaltaista draamaa ole ilmassa, vaikka työllisyyspäätökset ovat nytkin vaikeita.
 Monet jäljelle jääneistä työllisyystoimista heikentävät palkansaajien asemaa, ja niihin suhtaudutaan vasemmistopuolueissa karsaasti. Hallituksen porvaripuolueilla on kuitenkin haluja osoittaa, että työllisyyttä ei unohdeta tässäkään budjettiriihessä.
 Työttömyysturvan työssäoloehdon euroistaminen eli päivärahaoikeuden arviointi palkan eikä tehtyjen työtuntien perusteella, ei olisi heikennys, mutta myös sen eteneminen näytti riihen alla epävarmalta.
 Veronkiristykset
 Merkittäviä leikkauspäätöksiä ei tästä riihestä odoteta, mutta veropohjaa tilkitään.
 Tarkoituksena on päättää veroratkaisuista, jotka vahvistavat valtiontaloutta 100-150 miljoonalla eurolla. Ylen tietojen mukaan paketti ollaan todennäköisesti saamassa kasaan.
 Tässä yhteydessä  harkittavana  on myös ulkomaisten ja muiden osinkoverosta vapautettujen yhteisöjen saamien osinkojen verotus. Kevään puoliväliriihessä hallitus rajasi yleishyödylliset yhteisöt pois lähdeveron piiristä.
 Tieteen leikkaukset
 Tiedemaailma näyttää saavan hetken hengähdystauon, sillä hallituksessa on tahtoa varmistaa rahoituksen jatkuvuus.
 Veikkausvoittovarojen hupeneminen on  heikentänyt Suomen Akatemian  mahdollisuuksia laittaa liikkeelle uutta tutkimusta. Määrärahat eivät ole pienenemässä vielä ensi vuonna, mutta tuleville vuosille osuva heikennys vaikuttaa jo nyt näkymään siitä, kuinka paljon uutta tutkimusta voidaan ensi vuonna laittaa vireille.
 Hallituspuolueista kerrotaan, että hallituksessa on yhteistä tahtoa kanavoida rahoitusta niin, ettei Suomen Akatemian valtuus pienenisi ainakaan niin paljon kuin nyt on pelätty. Siitä, kompensoidaanko koko 40 miljoonan euron menetys, ei vielä ole tietoa.
 Lue lisäksi:
 Vihreät ja vasemmistoliitto huojuttavat hallitusta – kiista maatalouden ilmastopäästöistä kuumentaa budjettiriihtä
 Luonnonvarakeskuksen tutkijat ihmettelevät pieniä vähennyksiä maatalouden päästöihin: “Surullista, miten huonolla ilmastopolitiikalla vedätetään viljelijöitä”
 Budjettiriihestä tuskin irtoaa isoja työllisyystoimia, arvioivat asiantuntijat Ylen aamussa – valtion menojen kasvu herättää huolta
 Palkkaverotus kevenee ensi vuonna – "Keskituloisen verotuksessa se tarkoittaa noin sataa euroa vuodessa", laskee Veronmaksajain Keskusliitto

Hallituksen budjettiriihestä ei odoteta kevään kaltaista draamaa, mutta maatalouden päästöt hiertävät – seuraa ainakin näitä asioita


Summary: Jaskarin kaltaisia on Suomessa vähän, vaikka ruotsinkielisissä kouluissa onkin enemmän oppilaita kuin pelkästään äidinkielitilaston perusteella voisi olettaa. Sitä selittävät kaksikieliset ja vieraskieliset perheet.

En hund. Jag heter Paula.
 Suunnilleen tuon verran mustasaarelainen  Paula Jaskari  osasi ruotsia aloittaessaan kyläkoulun Tölbyssä vuonna 2007. Opettaja oli neuvonut tutustumiskäynnillä, että muutama sana olisi hyvä opetella ennen koulun alkua.
 – Jännitti tosi paljon, mutta on vaikea sanoa, jännittikö kieli vai koulun aloitus ja se, ettei tuntenut ketään, muistelee Jaskari.
 Kaksikielisiä lapsia koulussa oli kourallinen, ja Jaskari sai nopeasti hyvän ystävän, joka sisaruksineen toimi aluksi tulkkina. Jo ensimmäisen luokan keväällä Jaskari pärjäsi ruotsilla, ja nyt hän kokee olevansa kaksikielinen ja suomenruotsalainen.
 Paula Jaskarin polku on harvinainen, sillä suomenkielisistä perheistä lähdetään vain harvoin ruotsinkieliseen kouluun. Ruotsinkielisissä alakouluissa oli vuonna 2013 vain 3,6 prosenttia lapsia, joiden kotikieli oli suomi. Vielä 90-luvun lopulla osuus oli viitisen prosenttia.
 Ruotsinkielisiä koululaisia on kuitenkin kaikkiaan enemmän kuin äidinkielen perusteella voisi olettaa. Ruotsinkielisissä peruskouluissa aloittavien ekaluokkalaisten määrä on noin 10 prosenttia suurempi kuin ruotsinkielisiksi rekisteröityjen osuus 7-vuotiaiden ikäluokassa, kertoo Opetushallituksen raportti.
 Selityksiä on kaksi. Kaksikielinen perhe valitsee lapselleen usein ruotsinkielisen koulun riippumatta siitä, kumpi on tämän rekisteröity äidinkieli. Kiinnostus ruotsinkielistä koulutusta kohtaan on jatkunut jo pitkään samanlaisena.
 Toinen selittäjä ovat vieraskieliset perheet: vuonna 2013 ruotsinkielisistä alakoululaisista jo runsaan 5 prosentin kotikieli oli jokin muu kuin suomi tai ruotsi. Vuonna 1998 heidän osuutensa oli 2 prosenttia.
 Tuoreempia tietoja ei ole, mutta Opetushallituksen mukaan kehitys näyttää jatkuvan: kaksikielisistä kodeista tulevien oppilaiden osuus kasvaa, samoin vieraskielisten maahanmuuton myötä erityisesti joillain alueilla.
 Hyötyä sekä opiskeluun että työelämään
 Ruotsinkieliseen yläkouluun meno oli Paula Jaskarille luonnollista, ja koska tunnin matkan päässä Vöyrillä oli Suomen ainoa ruotsinkielinen urheilulukio, se oli jalkapalloa pienestä asti pelanneelle tytölle luonteva valinta lukioksi.
 Paula Jaskari kokee olevansa suomenruotsalainen ja on kiitollinen vanhempiensa päätöksestä laittaa hänet ruotsinkieliseen kouluun.
 Paula Jaskari on kiitollinen vanhempiensa valinnasta laittaa hänet ruotsinkieliseen kouluun jo ekaluokkalaisena. Mirva Ekman / Yle
 – Työelämässä siitä on ollut hirveästi hyötyä: olen voinut olla töissä, joissa vaaditaan kaksikielisyyttä ja joillain aloilla voi saada jopa enemmän palkkaa. Ja nyt pystyin hakemaan yliopistoon Ruotsiin, sekin on mahdollisuus, jonka kaksikielisyys on tuonut, sanoo Jaskari.
 Ennen matematiikanopettajan opintoja Lundin yliopistossa Jaskari käy loppuun armeijan Kajaanissa. Kainuun prikaatin hän valitsi kokeakseen suomenkielistä ympäristöä, sillä suomenruotsalainen on jo tullut tutuksi.
 Jaskari ei osaa edes arvioida, kumpaa kieltä käyttää enemmän. Useimmin häneltä kysytään, millä kielellä hän näkee unia.
 – Näen ne kummallakin. Ja olen unissapuhuja ja kaverit sanoo, että puhuin ensin suomea ja sitten aloin selittää ruotsiksi. Molemmat tuntuvat yhtä luontevilta.
 Jos Paula Jaskari saa lapsia, hän aikoo toimia heidän kanssaan samoin kuin vanhempansa. Se voi tarkoittaa ruotsinkielistä koulua Suomessa tai vaikkapa englanninkielistä koulua ulkomailla.
 – Suurin hyöty on se, että saa olla mukana kahdessa erilaisessa kulttuurissa ja ymmärtää niitä. Ja käytännöllisyys tietysti: on ihan sama, millä kielellä hoitaa asioita. Ja voi lähteä ulkomaille opiskelemaan.
 Koulun kautta koko perhe solahti kylän kulttuuriin
 Paulan vanhemmat  Minna-Maarit  ja  Harri Jaskari  ovat täysin suomenkielisiä, mutta saaneet kotoa myönteisen suhtautumisen kieliin ja kieliopintoihin. He näkevät kaksikielisyyden lahjana ja rikkautena, jonka lapselle voi antaa. Muutto ruotsinkieliseen kylään avasi mahdollisuuden käytännössä.
 – Kielen opettelu ylipäänsä on todella tärkeää, ja parhaiten kielen oppii kun on ympäristössä, jossa sitä koko ajan puhutaan, sanoo Minna-Maarit Jaskari.
 Minna Maarit (vas.) ja Harri Jaskari (kesk.) päättivät laittaa Paulan ruotsinkieliseen kouluun muun muassa siksi, että se oli lähikoulu. Muutkin asiat vaikuttivat päätökseen. Mirva Ekman / Yle
 Myös vanhempien kielitaito on karttunut Tölbyssä asuessa, ja he käyttävät kylällä pääasiassa ruotsia. Nurmolaissyntyinen Harri Jaskari työskenteli aikaisemmin pohjoismaisessa tiimissä, ja aluksi lukioruotsin pohja ei riittänyt aivan kaikkeen.
 – Puhekieli oli englanti, mutta välillä porukka intoutui keskustelemaan omilla kielillään. Parhaat jutut meni silloin tällöin ohi korvien, ja harmitti, ettei ymmärtänyt ihan kaikkea, sanoo Harri Jaskari.
 Paulan koulun kautta koko perhe pääsi myös luontevasti sisään kylän kulttuuriin. Lapselle taas oli suuri onni saada olla lähikoulussa kavereiden kanssa. Hyödyt ovat selvät.
 – Kielen oppiminen on tulevaisuuden kannalta valtava lahja: työmarkkinat ovat paljon isommat. Ja muiden kielten ja kulttuurien ymmärtäminen on vahvistunut, sanoo Minna-Maarit Jaskari.
 – Konkreettisimmillaan se näkyy siinä, että Paula lähtee opiskelemaan Ruotsiin. On niin paljon enemmän mahdollisuuksia, kun on kaksikielinen kuin jos olisi vain yksikielinen, sanoo Harri Jaskari.
 Ruotsinkielisissä kouluissa pienemmät ryhmät
 Suomenkielisiksi rekisteröityjen oppilaiden määrä ruotsinkielisissä kouluissa on selvästi esiin noussut ilmiö ja näkyy selvimmin alueilla, joilla kaksikielisyys on vahva. Toisaalta virallinen äidinkieli ei vielä kerro esimerkiksi kotikielestä tai lapsen kielitaidosta.
 Vaasan ruotsinkielisen perusopetuksen koulutoimenjohtaja  Marianne West  arvioi, että syyt laittaa lapsi ruotsinkieliseen kouluun voivat olla myös käytännöllisiä: koulu on lähempänä tai vaakakupissa painavat pienemmät luokkakoot, kieliohjelma ja hyvät oppilashuollon palvelut.
 Paula Jaskari kiipesi Tölbyn kyläkoulun pihalla olevan kiven päälle samoin kuin he olivat tehneet jo pieninä koululaisina. Mirva Ekman / Yle
 Ruotsinkielisissä kouluissa opetusryhmät ovat pitkään olleet pienempiä kuin suomenkielisissä. Esimerkiksi alaluokkien opetusryhmissä on ruotsinkielisissä kouluissa keskimäärin 15 oppilasta, suomenkielisissä kouluissa 19.
 West pitää kehitystä myönteisenä.
 – Näen sen positiivisena kasvuna ja kielirikasteisena. Uskon että kasvua tapahtuu jatkossakin, sanoo West.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskuteluun keskiviikkoon 8.9. kello 23 saakka.

Paula Jaskari, 21, kävi ruotsinkieliset koulut, vaikka koti on täysin suomenkielinen – edessä on muutto Ruotsiin: "Koen olevani suomenruotsalainen"


Summary: Niinistö saa tilaisuuden esitellä Macronille ajatustaan, että Ety-kokouksen 50-vuotisjuhlan kunniaksi järjestettäisiin Helsingissä huippukokous vuonna 2025.

Presidentti  Sauli Niinistö  tekee tiistaina työvierailun Ranskaan ja tapaa presidentti  Emmanuel Macronin  Pariisissa.
 Macronin virka-asunnolla järjestettävässä tapaamisessa on määrä keskustella muun muassa kahdenvälisistä suhteista, eurooppalaisesta turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, suurvaltasuhteista, Etyj-prosessiin liittyvästä Helsingin hengestä sekä ilmastonmuutoksesta.
 Niinistö saa siis tilaisuuden esitellä Macronille ajatustaan, että Ety-kokouksen 50-vuotisjuhlan kunniaksi järjestettäisiin Helsingissä huippukokous vuonna 2025. Niinistön toinen kausi on tuolloin jo ohi, mutta Macronilla on tilaisuus uusia paikkansa ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 Niinistö tapaa vierailun aikana myös Ranskan perustuslakineuvoston puheenjohtajan  Laurent Fabiusin  sekä ranskalaisia kansainvälisen politiikan tutkijoita ja taustavaikuttajia.

Presidentti Niinistö tapaa Ranskan presidentti Macronin Pariisissa


Yhdysvalloissa maan oikeusministeriö lupaa suojella Texasin aborttiklinikoiden toimintaa.
 Oikeusministeriön mukaan se pyrkii varmistamaan liittovaltion kautta, että osavaltiossa toimivat aborttiklinikat saavat tukea. Oikeusministeri  Merrick Garlandin  mukaan ministeriö ei aio hyväksyä esimerkiksi väkivaltaa tai klinikoihin kohdistuvaa uhkailua.
 Presidentti  Joe Bidenin  hallinto on luvannut myös etsiä keinoja torpata Texasin uusi aborttilaki. Yhdysvaltain korkein oikeus hylkäsi aiemmin kansalaisoikeusjärjestöjen vetoomuksen aborttilain jäädyttämisestä, mitä Biden kritisoi voimakkaasti.
 Texasissa tuli viime viikolla voimaan laki, joka kieltää lähes kaikki abortit kuudennen raskausviikon jälkeen.
 Abortti ei ole sallittu edes silloin, jos raskaus on saanut alkunsa insestin tai raiskauksen seurauksena. Ainoa poikkeus on raskauden naiselle aiheuttama terveysriski.
 Lue lisää:
 Texasin abortinvastainen ilmiantosivusto joutuu etsimään uuden verkkoisännän
 Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse

USA:n oikeusministeriö lupaa suojella Texasin aborttiklinikoita


Summary: Ylen aamussa vierailleet asiantuntijat arvioivat, että julkisten menojen kasvattamisesta tulisi luopua nyt, kun talous on kääntynyt kasvuun.

Hallituksen budjettiriihestä ei kannata odottaa suuria mullistuksia, arvioivat Ylen maanantaiaamun lähetyksissä vierailleet asiantuntijat.
 Helsingin yliopiston professori  Roope Uusitalo  kertoi Ylen aamussa, että hänen odotuksensa tulevista työllisyystoimista ovat melko alhaalla. Hän ei usko, että esimerkiksi työttömyysturvaan tullaan koskemaan.
 Joitain työllisyyspäätöksiä hallitus tekee, mutta vaihtoehtoja on lopulta melko vähän, Uusitalo totesi.
 – Valitettavasti meillä on aika vähän sellaisia työllisyyttä kasvattavia keinoja, joiden toimivuudesta olisi kovaa tutkimusnäyttöä.
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan ekonomisti  Sanna Kurronen  puolestaan totesi Ylen aamussa, että "kivoja" työllisyystoimia ei ole tarjolla – ei varsinkaan nykyhallitukselle mieluisia. Uusitalon tavoin Kurronen uskoo, että budjettiriihen anti jää tältä osin laihaksi.
 – Työllisyyttä lisäävät toimet puuttuisivat jollain tavalla ansiosidonnaiseen, ja ne ovat hallitukselle vaikeita päätöksiä, Kurronen toteaa.
 Suomen talousnäkymät ovat harvinaisen lupaavat pandemian aiheuttaman notkahduksen jälkeen. Toisaalta lähitulevaisuudessa näkyviä huolenaiheita ovat muun muassa työttömyys, joka on edelleen korkealla tasolla, mutta nurinkurisesti myös työvoimapula osalla aloista.
 Uusitalon ja Kurrosen mukaan työllisyystoimia olisi tarvittu jo reilusti aiemmin, jotta ne auttaisivat taloutta juuri nyt ja lähitulevaisuudessa.
 Ylen aamun keskustelun voi katsoa kokonaisuudessaan allaolevasta videosta.

 Julkisen talouden menot alas, ilmastotoimia lisää
 Sekä Uusitalo että Kurronen ovat huolissaan valtion menojen kasvusta. Heidän mukaansa elvyttävästä politiikasta ja julkisen talouden menojen kasvattamisesta tulisi luopua nyt, kun taloudessa menee hyvin.
 Valtiovarainministeriön pohjaehdotuksessa ensi vuoden budjettiin on kuitenkin kaavailtu 6,7 miljardin euron alijäämää.
 – Talous on kääntynyt todella vahvaan nousuun, ja myös politiikan pitäisi muuttua. Kun talous käy kuumana, ei ole mitään järkeä, että julkinen valta lisäisi kulutusta. On erittäin huono asia, jos hallitus lisää kovasti menoja tulevina vuosina, kun kasvuodotukset ovat tosi kovat, Kurronen sanoo.
 – Viime vuonna valtio velkaantui rajusti. Nyt olisi aika kiriä kiinni sitä alijäämää, Uusitalo toteaa.
 Uusitalo uskoo, että hallitus tulee korottamaan verotusta joiltain osin, mutta suuria veroratkaisuja hän ei odota.
 Molemmat asiantuntijat toivoisivat budjettiriihestä myös merkittäviä ilmastotoimia. Sanna Kurronen nosti Yle Radio 1:n Ykkösaamussa esiin etenkin maataloussektorin, jossa päästöjä ei ole tähän mennessä onnistuttu juurikaan vähentämään.
 – Yritykset ovat hyväksyneet jo sen faktan, että meidän täytyy vähentää omia päästöjämme. On jännä, miten tuntuu, että julkinen valta kipuilee niin valtavasti tämän asian kanssa, Kurronen toteaa.
 Lue lisää:
 Grafiikat todistavat: Suomen talouden kohtalonkysymykseksi ovat nousemassa investoinnit – yritykset eivät panosta riittävästi uuteen
 Työvoimapula ei ole hälyttävä koko talouden kannalta, sanoo SAK mutta moittii koulutukseen tehtyjä leikkauksia – koulutusta korostaa myös suuryritys
 Kiistelty lähdevero palaa budjettipöytään riisuttuna –  ay-liike ja säätiöt rajattiin pois, Finanssialan mukaan eläkemaksut voisivat nousta
 Kysely maalaa synkän kuvan Suomen työvoimapulasta: Jopa kolme neljästä yrityksestä tarvitsee lisää työntekijöitä, tilanne pahentunut nopeasti

Budjettiriihestä tuskin irtoaa isoja työllisyystoimia, arvioivat asiantuntijat Ylen aamussa – valtion menojen kasvu herättää huolta


Summary: Uudellemaalle puuhataan isoja datakeskuksia. Niitä markkinoidaan ekotekoina, mutta vastustajien mukaan keskukset jopa kaksinkertaistaisivat Espoon ja Kirkkonummen sähköntarpeen.

Espoo ja Kirkkonummi kaavailevat alueilleen jättimäisiä uusia datakeskuksia.
 Uudet keskukset olisivat samaa kokoluokkaa kuin yhdysvaltalaisen hakukoneyhtiön Googlen datakeskus Haminassa. Google on investoinut Haminan-laitoksiinsa noin kaksi miljardia euroa.
 Kunnat hamuavat datakeskuksia, koska ne haluavat työpaikkoja ja uusia veronmaksajia. Espoon ja Kirkkonummen keskukset ovat nyt alkaneet herättää myös vastustusta.
 Datakeskusten arvostelijat eivät haluaisi, että niitä rakennetaan tehtyjen suunnitelmien mukaisesti eli metsien ja peltojen päälle. Lisäksi vastustajat niin Espoossa kuin Kirkkonummellakin ihmettelevät datakeskuksista tehtyjä energialaskelmia.
 Uudet datakeskukset tuottaisivat kaukolämpöä
 Espoo ja Kirkkonummi markkinoivat uusia datakeskuksia ekotekoina, vaikka keskukset tarvitsevat huomattavasti uutta sähköntuotantoa.
 – Tämä ilmastoteko tulee sitä kautta, että tässä hyödynnetään se hukkalämpö, mikä sähkön käyttämisestä datakeskuksessa syntyy, Espoon teknisen toimen johtaja  Olli Isotalo  sanoo.
 Kirkkonummen kunnanjohtaja  Tarmo Aarnio  sanoo, että datakeskusten hukkalämmön hyödyntäminen on ”erittäin merkittävä hanke hiilidioksidivapaan kaukolämmöntuotannon kasvattamisessa ja hiilen ja kaasun käytön korvaamisessa lämmöntuotannossa”.
 Näin datakeskus tuottaa kaukolämpöä datakeskuksessa olevat tietokoneet kuumenevat käytössä tietokoneiden viilentämiseen käytetty vesi kuumenee kuumentunutta vettä lämmitetään lisää ja ajetaan kaukolämpöverkkoon lämmittämään asuntoja ja työpaikkoja kaukolämmön tuotannossa voidaan vähentää kiviihilen ja kaasun polttoa, mikä leikkaa hiilidioksidipäästöjä
 Datakeskukset korvaisivat hiilenpolton Suomenojan voimalassa
 Valtiollinen voimayhtiö Fortum kertoo verkkosivuillaan, että Espoon ja Kirkkonummen datakeskusten hukkalämmön hyödyntäminen korvaisi Suomenojan voimalan kivihiileen perustuvan lämmöntuotannon.
 – Isojen datakeskusten päästöttömän hukkalämmön kierrättäminen kaukolämmöksi on tärkeää paikallisesti mutta myös Suomen mittakaavassa. Sillä muutettaisiin merkittävä osa Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen kaukolämmön tuotannosta hiilettömäksi, Fortumilta kerrotaan.
 Fortumin mukaan yksi 100 megawatin datakeskus voisi tuottaa lämpöä noin kolmasosalle Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen kaukolämpöasiakkaista. Samalla se poistaisi yhtiön mukaan kaukolämmityksen hiilidioksidipäästöjä 250 000 tonnia vuodessa. Fortumin mukaan tämä vastaisi 1,4 prosenttia Suomen päästövähennystarpeesta vuoteen 2035 mennessä.
 Fortum on mukana datakeskushankkeissa, koska yhtiö hakee mahdollisuuksia leikata fossiilisten polttoaineiden käyttöä kaukolämmön tuotannossa.
 Datakeskuksissa on jopa satoja tuhansia tietokoneita. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Datakeskukset tarvitsisivat 225 uutta tuulivoimalaa
 Espooseen ja Kirkkonummelle suunniteltujen datakeskusten vastustajat eivät usko kuntien esittämiä lukuja keskusten ilmastohyödyistä.
 – Suunnitellut datakeskukset yli kaksinkertaistaisivat Espoon ja Kirkkonummen sähkönkulutuksen, sanoo Suomen luonnonsuojeluliiton Espoon-yhdistyksen hallituksessa energia-asiantuntijana toimiva  Juha Solantie .
 Solantie on laskenut, että Espoon ja Kirkkonummen datakeskuksia varten pitäisi rakentaa 225 uutta tuulivoimalaa, jos kaikki niiden kuluttama sähkö tehtäisiin tuulivoimalla.
 Suomeen rakennettiin viime vuoden aikana 67 tuulivoimalaa. Kuluvan vuoden alussa tuulivoimaloita oli toiminnassa yhteensä 821 kappaletta.
 Datakeskuslaskelmista ”puuttuu numeroita”
 Datakeskusten vastustajat ihmettelevät sitä, että Espoossa ja Kirkkonummella esiteltyjen suunnitelmien mukaan datakeskukset näyttäisivät tuottavan enemmän energiaa kuin ne kuluttavat.
 – En tiedä, olisiko Kirkkonummen kunta tai Fortum keksinyt ikiliikkujan, mutta tässä jää vielä puuttumaan numeroita, kirkkonummelainen  Pertti Panula  ihmettelee.
 Panula toimii Helsingin yliopistossa professorina ja aivotutkijana. Hänen perustamansa Finnträskin suojeluyhdistys pyrkii suojelemaan Finnträskin järveä ja sen ympäristöä lähellä Kirkkonummen Kolabackeniin suunniteltua datakeskusta.
 Ikiliikkuja tarkoittaisi konetta tai järjestelmää, joka pysyisi ikuisesti käynnissä ilman että siihen tarvitsisi tuoda uutta energiaa. Fysiikan peruslakien mukaisesti ne ovat mahdottomia.
 Professori Pertti Panula Kirkkonummen Kolabackenissa, jonne kunta suunnittelee jättimäistä datakeskusta.  Janne Järvinen / Yle
 Voiko datakeskus tuottaa energiaa tyhjästä?
 Yksinkertaisin tapa ymmärtää esiteltyjen lukujen ristiriitaa on selvittää, miten paljon sähköä suuri datakeskus käyttää vuodessa ja verrata lukua siihen, miten paljon keskus vastaavasti tuottaa kaukolämpöä.
 MOT pyysi tästä arvion Fortumilta, joka vastasi näin:
 ”Toimiessaan koko vuoden 100 MW:n (megawatin) teholla datakeskus käyttäisi noin 876 000 MWh (megawattituntia) sähköä vuodessa. Vastaava kaukolämmöntuotanto olisi noin 1 200 000 MWh vuodessa. Todellisuudessa sähkönkulutus määräytyy sen mukaisesti, miten paljon tietokoneita kuormitetaan. Tyypillisesti tietokoneiden kuormitusaste on tasaista, mutta myös erittäin harvoin täydet 100%.”
 Mitä ovat MW ja MWh? Energiantuotannosta ja -kulutuksesta puhuttaessa käytetään kahdenlaisia yksiköitä, jotka kuvaavat tehoa ja energiaa. Teho kertoo energian kulutuksen nopeudesta : MW = megawatti 1 megawatti = 1 000 kilowattia = 1 000 0000 wattia watti = yhden joulen energiamäärä sekunnissa Keskikokoinen tuulivoimala tuottaa sähköä parhaissa olosuhteissa noin 1 megawatin teholla Loviisan ydinvoimalan kahden reaktorin yhteenlaskettu teho on noin 1 000 MW Suureho datakeskus käyttää sähköä 100 megawatin teholla Energian kulutuksen määrä: MWh = megawattitunti 1 MWh = 1 000 kWh = 1 000 000 wattituntia Tavallinen jääkaappi kuluttaa vuorokaudessa sähköä noin 1 kilowattitunnin verran Tyypillinen omakotitalossa asuva nelihenkinen perhe kuluttaa vuodessa hieman alle 20 MWh sähköä Pääkaupunkiseudun energiankulutus 2020 oli noin 25 000 000 MWh 100 megawatin teholla läpi vuoden toimiva datakeskus käyttäisi 876 000 MWh sähköä vuodessa Lähteet: Motiva ,  Huoltovarmuuskeskus ,  HRI ,  Fortum
 Fortumin laskelman perusteella datakeskus siis näyttäisi tuottavan enemmän energiaa kuin keskus käyttää energiaa.
 Datakeskusten energiataseeseen perehtynyt Juha Solantie ei niele Fortumin ja kuntien laskelmia sellaisenaan. Hänen mukaansa datakeskuksen tuottamasta lämmöstä saadaan häviöiden takia talteen parhaimmillaankin vain noin 70 prosenttia.
 – Datakeskusten lämpöä tarvitaan kaukolämmöksi vain osan vuotta. Jäähdytysveden lämpötilaa pitää myös nostaa käyttämällä lisää sähköä, hän sanoo.
 Solantie arvioi, että sadan megawatin kaukolämmön tuotanto edellyttäisi 200 megawatin sähkönkäyttöä.
 – Yksinkertaistaen kyseessä on onnettomalla hyötysuhteella toimiva sähkönlämmitystapa.
 Energia-asiantuntija Juha Solantie Espoon Hepokorven maisemissa, jotka datakeskus muuttaisi asvaltiksi ja konesaleiksi. Janne Järvinen / Yle
 Professori: Datakeskus ei ole ikiliikkuja
 MOT pyysi Aalto-yliopiston uusiin energiatekniikoihin perehtyneeltä professorilta  Peter Lundilta  selvennystä datakeskusten energiataseeseen.
 Lund arvioi, että uusissa datakeskuksissa saatetaan käyttää lämpöpumppuja jäähdytyspiirin paluuveden lämpötilan nostamiseen kaukolämpöä varten. Lämpöpumppu ei kuitenkaan toimi itsestään, vaan senkin käyttö syö sähköä.
 Lundin tekemän teoreettisen laskelman mukaan 100 megawatin datakeskuksessa lämpöpumppu käyttäisi sähköä noin 324 000 megawattituntia vuodessa. Tämä sähkönkäyttö pitäisi siis lisätä niihin ennusteisiin, joissa arvioidaan datakeskusten hukkalämmön käytön ilmastohyötyjä.
 – Datakeskus ei siis ole ikiliikkuja, vaan sen jäähdytykseen ja hukkalämmön hyödyntämiseen näyttäisi liittyvän lämpöpumppujen hyödyntäminen, joka mahdollistaa sekä tietokoneiden jäähdytyksen että jäähdytysveden lämmityksen. Tähän tarvitaan myös sähköä, joka on siis se puuttuva pala energiataseessa, jota kautta (Fortumin) numerot osuvat kohdalleen
 Fortumin vastaus täydentyy
 MOT lähetti Peter Lundin kommentit Fortumin nähtäväksi. Nyt Fortum myöntää, että datakeskusten sähkönkäyttö on yhtiön aiemmin ilmoittamaa suurempi.
 Voimayhtiö sanoo, että ”professori Lund on aivan oikeassa siinä, että käytämme lämpöpumppuja”.
 – Datakeskuksen noin 30-asteisen hukkalämmön lämpötilaa nostetaan kaukolämpöverkkoon sopivaan lämpötilaan lämpöpumppujen avulla ja kylmimmillä ilmoilla myös sähkökattiloilla.
 Fortum sanoo nyt, että uusien datakeskusten tuottamasta kaukolämmöstä noin 25 prosenttia tulee lämpöpumppujen käyttämästä sähköstä. Sähkökattiloiden käyttämän sähkön osuus on 5 prosenttia.
 Fortumin uusi vastaus tarkoittaa, että kaiken datakeskuksen käyttämän sähkön määrä nousee suunnilleen Lundin esittämälle tasolle eli reilun kolmanneksen suuremmaksi kuin yhtiö aiemmin esitti.
 Yhtiö tarkentaa MOT:lle myös, että sen sähkönkäyttölaskelmissa lämpöpumppulaitosta ei pidetä osana datakeskusta vaan kaukolämmön tuotantoyksikkönä.
 Kysymykset kaikesta datakeskusten käyttämästä sähköstä ja niiden todellisista hiilidioksidipäästöistä ovat tärkeitä. Kuntapäättäjien on vaikea tehdä perusteltuja ratkaisuja datakeskuksista, jos heillä on puutteelliset tiedot asiasta.
 Googlen datakeskus Haminassa on Suomen suurin. Google
 Google käyttää tuulivoimaa
 Espoon ja Kirkkonummen kaukolämpölaskelmat on tehty sillä oletuksella, että datakeskukset käyttäisivät vain päästöttömästi tuotettua sähköä – eli tuuli- tai vesivoimaa ja mahdollisesti myös ydinvoimaa.
 Datakeskusten vastustajien mukaan käytännössä esimerkiksi talven kulutushuippujen aikana datakeskuksissa voidaan joutua turvautumaan Venäjältä tuotavaan sähköön, joka voi olla esimerkiksi kivihiilellä tuotettua.
 Haminassa toimiva Google tunnetaan isona tuulivoiman käyttäjänä. Viranomaisilla ei kuitenkaan ole mahdollisuuksia määrätä, millä tekniikalla tuotettua sähköä datakeskukset saavat hankkia.
 Fortum etsii datakeskuksiin operaattoria
 Vaikka voimayhtiö Fortum on esiintynyt aloitteellisena datakeskushankkeissa, sitä kiinnostaa niissä vain hukkalämmön kierrätys kaukolämmöksi.
 Fortum etsii parhaillaan varsinaista datakeskustoimijaa Espooseen ja Kirkkonummelle suunniteltuihin datakeskuksiin.
 – Hanke on herättänyt laajalti kiinnostusta, mutta emme voi vielä kommentoida asiaa tarkemmin, Fortumista kerrotaan.
 Uusia datakeskuksia rakennetaan kiivaasti joka puolella maailmaa. Datakeskusyhtiöitä on kahdenlaisia: keskuksia ylläpitävät ensinnäkin Googlen, Amazonin ja Microsoftin kaltaiset it-jätit, jotka tarvitsevat niitä ennen kaikkea omien liiketoimiensa tueksi.
 Toisen ryhmän muodostavat sellaiset yritykset, jotka ovat erikoistuneet nimenomaan datakeskusten ylläpitoon. Ne vuokraavat sitten tietokonekapasiteettia sellaisille asiakasyrityksille, jotka haluavat ulkoistaa tietomassojen käsittelyä ja tallennusta.
 Lue myös:   Iso osa datakeskusten hukkalämmöstä menee harakoille – Espoo toivoo suuresta datakeskuksesta apua päästöjen vähentämiseen

Espoo ja Kirkkonummi hamuavat jättimäisiä datakeskuksia – vastustajat ihmettelevät laskelmia keskusten ympäristöhyödyistä


Summary: Tutkimusrahoituksen leikkaamisesta on syntynyt keskustelu siitä, millaista tutkimusta pitäisi ja saa rahoittaa. Tutkijat pitävät kansainväisesti vertaisarvioituja päätöksiä ainoina oikeina, sillä tieteen vaikuttavuutta on hankala mitata yksioikoisesti.

Keväällä hallituspuolueet sopivat  35 miljoonan euron  leikkauksista tutkimusrahoitukseen. Valtiovarainministeriön elokuussa julkistamassa budjettiesityksessä Suomen Akatemian valtuus uusien tutkimushankkeiden rahoittamiseen laskee 361 miljoonasta eurosta 310 miljoonaan euroon.
 Jos tutkimusrahoitusta leikataan lähivuosina tätä vauhtia, tarkoittaa se käytännössä sitä, että tutkimusta tehdään vähemmän. Osaksi nämä leikkaukset vaikuttavat myös yliopistoissa ja korkeakouluissa annettavaan opetukseen, joka perustuu uusimpaan tutkimukseen.
 Sosiaalisessa mediassa on kommentoitu kärkevästi erilaisia ison rahoituksen saaneita tutkimushankkeita, joiden tarkoitus on tutkimushankkeen otsikon perusteella kommentoijan mielestä turhaa tiedettä.
 Tulilinjalle on joutunut muun muassa Suomen Akatemian seulan läpäisseitä hankkeita. Niiden rahoituspäätöksen takana on hakemusten kansainvälinen vertaisarviointi.
 Moni tutkimushanke jää tekemättä rahoituksen puuttuessa
 Keskustelu eri alustoilla on käynyt vilkkaana ja yksi aktiivisista puheenvuorojen käyttäjistä on Suomen tiedeakatemian hallituksen jäsen ja Turun yliopiston syöpäbiologian professori  Jukka Westermarck .
 Hänen mukaansa heitot Twitterissä ja muualla voidaan jättää omaan arvoonsa, mutta poliitikkojen ja opetusministeriön olisi syytä muuttaa käsityksiään.
 – Se, että korkean tason virkamiehet ministeriössä, jonka työtehtävänä olisi parantaa tieteentekemisen edellytyksiä, kyseenalaistaa meidän työtämme, vie moraalisen pohjan koko tältä työltä. Tässä ilmapiirissä työskentely alkaa olla lähes sietämätöntä.
 Westermarckin viesti ministeriölle on, että sen pitäisi järjestää tutkijoille mahdollisimman hyvät työolot eikä haitata heidän työskentelyään.
 Tällä hetkellä Suomen Akatemian rahoitushakemuksista hylätään noin 90 prosenttia. Tämä tarkoittaa myös sitä, että korkeatasoisia, hyvät arviot saaneita hankkeita jää ilman rahoitusta.
 Professoriliitto vaati sunnuntaina julkaistussa kannanotossaan tiedeleikkausten perumista.
 Mitä on tieteen vaikuttavuus?
 Professorin mukaan tutkimusrahoituksen leikkaus tarkoittaa hänen oman tutkimusryhmänsä kannalta vähentyvää tutkimusta. Westermarckin ryhmän perustutkimus tuottaa tietoa, jota tarvitaan syövän monimuotoisen ilmenemisen ymmärtämiseen.
 Westermarck muistuttaa, että tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan rahoituksen eli tki-rahoituksen osa-alueet vaikuttavat eri tavoin.
 – Kehityksen ja innovaatioiden vaikuttavuus on eri asia kuin tutkimuksen vaikuttavuus. Korkeatasoisen tutkimuksen vaikuttavuus on sitä, että me luomme uutta ymmärrystä. Miten sitä ymmärrystä käytetään, on sitten K:n ja I:n asia, professori sanoo.
 Vihreiden kansanedustaja  Mari Holopainen  on itse toiminut tutkimustehtävissä Aalto-yliopistossa. Väitöskirja on tekeillä. Holopaisen mukaan tutkimuksen vaikuttavuuden arviointi on vaikeaa.
 – On täysin absurdi ajatus, että me kansanedustajat voisimme tietää, minkä tyyppiseen tutkimukseen rahaa kannattaa ohjata, kun me emme sitä työtä tee.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulu- ja tiedepolitiikan osaston päällikkö  Atte Jääskeläinen  on puheenvuoroissaan nostanut tutkimuksen vaikuttavuuden yhdeksi rahoituksen saamisen edellytykseksi.
 Elokuussa tutkimuspalveluhenkilöille pidetyssä tilaisuudessa vaikuttavuudesta puhunut Jääskeläinen vastaa sähköpostitse Ylelle.
 – Ehdotin nostamaan keskusteluun tutkimuksen vaikuttavuuden – sen laajassa yhteiskunnallisessa merkityksessä – koska tutkimuksen vaikuttavuuden ymmärtäminen ja siitä viestiminen aktiivisesti edesauttaisi sitä, että tutkimuksen merkitys ymmärretään ja sitä halutaan rahoittaa. Vaikuttavuus on keskeisessä roolissa useiden yliopistojen strategioissa ja myös tieteen piirissä sitä pyritään varsin laajasti edistämään.
 Tutkijat ovat tulkinneet ministeriön korkeakoulu- ja tiedepolitiikan osaston ylijohtajan haluavan varmistaa tutkimushankkeiden vaikuttavuuden jo ennen kuin tutkimuksen tuloksia on olemassa.
 Toisaalta osa tutkijoista on ihmetellyt, miksi tutkimusten tuloksia ja vaikuttavuutta ei nykyään laajemmin esitellä. Tällöin olisi ehkä helpompaa arvioida myös tutkimusten vaikuttavuutta.
 Voiko tutkimusta ohjailla vain tietyille aloille?
 Tutkimuksen rahoitusta ohjaa vertaisarviointi, jossa jokaisesta hankkeesta erikseen arvioidaan sen merkittävyyttä tieteenalan kannalta. Tämän arvion pohjalta Suomen Akatemiassa tehdään rahoituspäätöksiä. Vertaisarviointia on kritisoitu, mutta parempaa järjestelmää ei ole käytössä.
 Nyt näitä Akatemian useille vuosille ulottuvia rahoitusvaltuuksia ollaan leikkaamassa osaksi siitä syystä, että Veikkauksen rahapelituotot ovat laskeneet.
 Leikkaukset osuvat erityisesti nuoriin tutkijoihin, joille Akatemian rahoitus on voinut aiemmin olla merkittävä vaihe tutkijan uralla.
 Professori Jukka Westermarckin mukaan tämä johtaa nuorten tutkijoiden siirtymiseen ulkomaille, kun kotimaasta ei rahoitusta saa.
 – Vertaisarviointi on ainoa tapa, että kaikkein korkeatasoisimmat tutkimushankkeet saavat rahoituksen. Kaikki muut tavat johtavat siihen, että aletaan ylhäältä ohjaamaan tutkimusta ja määräämään minkälaista tutkimusta pitää tehdä. Silloin palataan 1960-luvun Neuvostoliiton järjestelmään, missä valtio määrittää mitä tutkitaan, Jukka Westermarck sanoo.
 Huuhaatiedettä ja vääriä oletuksia kritisoinut professori  Juhani Knuuti  on  blogissaan   Rahoittaako Suomen Akatemia huonoa tiedettä?  ottanut kantaa tutkimuksen poliittiseen ohjaukseen:
 "Poliittinen vaikuttaminen siihen, mikä on tieteenalojen sisällä hyvää tiedettä ja mikä ei, on moneen kertaan todettu olevan tuhoon tuomittu tie. Tutkijalähtöinen tutkimus on luontaisesti uudistuvaa silloin, kun se perustuu kilpailuun ja kansainväliseen arviointiin. Tieteen merkittävimmät keksinnöt ovat lähes poikkeuksetta sellaisia, joita ei ole voitu etukäteen ennustaa."
 Rahoituksen jakaminen tutkimukseen ja innovaatioihin on valintakysymys
 Vihreiden kansanedustaja Mari Holopainen näkee rahoituskeskustelussa painotuseroja. Nykyhallitus on jakanut melko auliisti rahaa erilaisiin teollisuushankkeisiin.
 – Sosiaalidemokraattien ja keskustan vetämissä ministeriöissä on haluttu sijoittaa esimerkiksi Suomen Malminjalostus Oy:lle ja sen liitännäishankkeille jopa 450 miljoonaa euroa. Kemin Metsä Groupin selluhankkeeseen valtion rahoja on haluttu sijoittaa yli 170 miljoonaa euroa, Mari Holopainen kummeksuu.
 Hänen mukaansa kyse on valinnoista, jotka olisi voitu tehdä toisin. Vastaavilla summilla olisi saatu lisää korkeatasoista tutkimusta ja houkuteltua eri alojen kansainvälisiä huippututkijoita Suomeen.
 – Uskon itse, että näillä valinnoilla olisimme tehneet taloudellisesti viisaampia päätöksiä, Holopainen sanoo.
 Hän on tiedustellut Suomen Malminjalostukseen sijoitettujen miljoonien tuotto-odotuksia, mutta ei ole saanut mielestään kunnollisia vastauksia.
 Osa poliitikoista on jo lupaillut tieteen rahoitusleikkausten pyörtämistä, mutta tulevan budjettiriihen tuloksista ei ole varmuutta.
 Professori Jukka Westermarck pitää laajasti ottaen Suomen tiederahoituksen tilaa surkeana. Yliopistoilla ei ole suurta halua käyttää rahoitustaan korkeatasoisen tutkimuksen tukemiseen, koska ministeriökään ei hänen mukaansa palkitse yliopistoja sellaisesta tutkimuksesta.
 Tieteen rahoituksen saamisen vertailu ulkomaisten tutkijakollegojen kesken saa Westermarcin hiljaiseksi.
 – Kun he kuulevat, mikä on tilanne Suomessa, niin ei synny enää edes keskustelua. He toteavat meillä olevan niin matalan rahoitustason tieteessä, etteivät he halua edes lähteä vertailemaan sitä.
 Lue myös:
 Tutkimuksen hyötyä on vaikea ennakoida – siksi tutkijoiden pitäisi saada tutkia juuri sitä, mitä he haluavat
 LUT-yliopiston rehtori haluaa, että tutkimusrahoituksen leikkaukset perutaan: "Toivomme, että lamppu syttyy muissakin kellareissa"
 Turun yliopisto on huolissaan Suomen Akatemian tutkimusrahoitukseen suunnitelluista leikkauksista – "Leikkaukset iskevät tulevaisuuden rekrytointeihin"
 Kari Enqvistin kolumni: Poliitikot eivät ymmärrä, mitä tieteen tekeminen tarkoittaa
 Kehysriihen 35 miljoonaa euroa on vasta alkua – rehtori Keijo Hämäläinen: "Puhuisin kyllä katastrofaalisesta tilanteesta, jos tieteen rahoitusleikkaukset moninkertaistuvat"

Professori tutkimusrahoituksesta leimahtaneesta keskustelusta: "Tässä ilmapiirissä työskentely alkaa olla lähes sietämätöntä"


Summary: Havainnot rotista ovat lisääntyneet runsaasti viimeisen vuoden aikana Jyväskylässä. Tuholaistorjujalle tulee jatkuvasti tehtäviä yksityisten kiinteistöjen ja taloyhtiöiden pihoille.

Jyväskylän rottaongelmasta on puhuttu vuoden päivät. Tästäkin huolimatta näistä haittaeläimistä tehdään edelleen runsaasti havaintoja. Kaupungin ympäristöterveystarkastaja  Vesa Ilmola  summaa, että rottia koskevia yhteydenottoja tulee useita viikossa.
 – Olen tehnyt näitä töitä 30 vuotta, eikä koskaan ole näin paljon tullut rotista yhteydenottoja meille, Ilmola sanoo.
 Uutena piirteenä Ilmola kertoo sen, että monet rottahavainnot tehdään nyt päiväsaikaan.
 – Se kertoo, että populaatiot ovat isoja. Yleensä rotta liikkuu öisin, Ilmola toteaa.
 Kaupunkilaiset ovat lähettäneet ympäristöterveystarkastajille jopa videoita, joissa rotat kiipeävät puussa oleville lintujen ruokintapaikoille.
 Rottahavaintojen lisääntymisen syy on selkeä: ruoka. Suurin yksittäinen selittävä tekijä on lintujen ruokinta, varsinkin holtiton sellainen. Ravinnonsaannin estäminen onkin rottien torjunnan ykkösasia.
 – Liian paljon näkee edelleen sitä, että lintuja ruokitaan maahan. Tässä tilanteessa, kun rottaongelma on ihan todellinen, siitä pitäisi ehdottomasti luopua, Ilmola summaa.
 Rotta mahtuu kahden sentin reiästä, ja pystyy hyppäämään yli metrin korkeuteen, joten jäteastioiden pitäisi olla kauttaaltaan ehjiä ja kannet kiinni. Avokomposti taas on rotille juhlapöytä.
 – Rotat eivät mitenkään kerro siitä, että taloyhtiö olisi huonosti hoidettu, eläimet saattavat vaeltaa kilometrejä ruoan perästä.
 Keski-suomen tuholaistorjunnan desinfektori  Tapani Saikkonen  kertoo, että iso osa rottien hävitystehtävistä on taloyhtiöiden takapihoilla, lähellä lintujen ruokintapaikkoja.
 Saikkosen tuntuma on, että rottia on ollut tämän kesän aikana tavallistakin enemmän liikkeellä.
 – Tällä hetkellä meillä on neljä tapausta pelkästään keskustassa, joissa rottia hävitetään taloyhtiöiden alueelta, Saikkonen kertoo.
 Juustoa ei moderneissa rotanloukuissa tai myrkkyasemissa käytetä.
 – Ne juustot voi käyttää itse, Saikkonen sanoo.

"Koskaan ei ole tullut näin paljon yhteydenottoja rotista", sanoo terveystarkastaja Jyväskylässä – siimahäntiä näkyy nyt päivälläkiin


Summary: Kurdiviranomaiset epäilevät, että ainakin yksi naisista on yrittänyt rekrytoida Ruotsissa ihmisiä mukaan Isisin toimintaan. Ruotsin poliisin on määrä tutkia, ovatko naiset syyllistyneet sotarikoksiin.

Ruotsiin on tänään saapumassa kolme terroristijärjestö Isisiin kytköksissä olevaa ruotsalaisnaista ja heidän kuusi lastaan, kertoo  Ruotsin yleisradio SVT .
 He ovat olleet kaksi ja puoli vuotta vankeina kurdiviranomaisten hallinnoimalla Rojin leirillä Koillis-Syyriassa. Heidät lennätetään Turkin kautta Ruotsiin.
 SVT:n mukaan kurdihallinto päätti karkottaa naiset, koska he eivät onnistuneet keräämään riittävästi todisteita naisten asettamiseksi syytteeseen. Kurdiviranomaiset haluavat, että Ruotsi jatkaa naisten toimien tutkintaa.
 Kurdiviranomaiset epäilevät, että ainakin yksi naisista on yrittänyt rekrytoida Ruotsissa ihmisiä mukaan Isisin toimintaan.
 Kurdit pitävät naisia mahdollisesti vaarallisina
 Kurdihallinto arvioi, että naiset aiheuttavat turvallisuusuhkan. Heille on asetettu elinikäinen porttikielto Syyrian autonomiselle kurdialueelle.
 SVT:n mukaan Tukholman lentokentällä naisia on vastassa sosiaalihuolto, maahanmuuttoviranomaiset ja poliisi.
 Poliisin on määrä tutkia, ovatko naiset syyllistyneet sotarikoksiin.
 Kurdialueella on  SVT:n mukaan  yhä 18 Ruotsista tullutta naista ja heidän 26 lastaan. Se on toistaiseksi epäselvää, kuinka moni naisista aiotaan karkottaa Ruotsiin.
 Ruotsi on auttanut seitsemän orpolapsen kotiinpalaamisessa vuonna 2019, mutta Ruotsi ei ole aktiivisesti hakenut äitejä ja lapsia leireiltä pois.
 Ruotsiin on palannut äitejä ja lapsia, mutta nämä ovat karanneet leiriltä ja Turkin ja Syyrian viranomaiset ovat karkottaneet heidät maasta.
 Lue lisää:
 Ruotsiin tuotiin Syyriasta kesällä seitsemän Isis-terroristin orpoa – Näin heitä on kotoutettu: lapsille uudet henkilöllisyydet ja perheet

Syyrian kurdialueen hallinto karkotti kolme Isis-naista Ruotsiin – kurdiviranomaiset pitävät heitä turvallisuusuhkana


Summary: Kalesnikava on yksi Valko-Venäjän johtajaa Aljaksandr Lukašenkaa vastustavan oppositioliikkeen näkyvimmistä hahmoista.

Valko-Venäjän politiikka ja poliittiset puolueet

Valko-Venäjällä oppositiohahmo  Maryja Kalesnikava  on saanut 11 vuoden vankeustuomion. Kalesnikavan asianajaja  Maksim Znak  tuomittiin 10 vuodeksi vankeuteen.
 Asiasta kertoo muiden muassa Valko-Venäjän maanpaossa elävä oppositiojohtaja  Svjatlana Tsihanouskaja  Twitterissä.
 Kalesnikavaa ja Znakia syytettiin muun muassa vehkeilystä vallan anastamiseksi maassa sekä kansallista turvallisuutta vaarantavaan toimintaan yllyttämisestä. Pitkiä tuomioita pidettiin jo etukäteen varmana.
 Valko-Venäjän viranomaiset sieppasivat Kalesnikavan viime syksynä ja yrittivät viedä tämän maanpakoon Ukrainaan. Kalesnikava vastusteli ja repi passinsa rajalla, minkä jälkeen hänet vangittiin.
 Kalesnikava on yksi Valko-Venäjän johtajan  Aljaksandr Lukašenkan  vastaisen oppositioliikkeen näkyvimmistä hahmoista ja merkittävin vielä kotimaassaan oleva viime vuoden protestiliikkeen johtaja. Muut ovat joko paenneet tai pakotettu poistumaan Valko-Venäjältä.
 Lukašenka on ollut vallassa vuodesta 1994. Hän julistautui viime vaalien voittajaksi vilpillisesti, mistä seurasi protesteja, joihin hallinto vastasi väkivaltaisesti. Vaaleissa ehdolla ollut Tsihanouskaja pitää itseään todellisena voittajana.
 Saksa, EU ja Britannia ovat tuominneet valkovenäläisten oppositioaktivistien saamat vankeustuomiot.
 EU:n mukaan tuomiot rikkovat räikeästi ihmisoikeuksia.

Valko-Venäjän oppositiojohtaja Maryja Kalesnikava sai 11 vuoden vankeustuomion


Summary: Tärkeintä on pysyä kärryillä lapsensa elämästä, sanoo pelitutkija Mikko Meriläinen. Usein vanhemmat tuputtavat jälkeläiselleen omaa lapsuuttaan, jota elettiin 30 vuotta sitten.

Kiinan tuoreimmat netti- ja videopelaamisen rajoitukset  eivät tulleet yllätyksenä suomalaiselle peliasiantuntijalle  Mikko Meriläiselle . Häntä haastateltiin maanantaina  Radio Suomen Päivässä.
 Tampereen yliopistossa tutkijatohtorina toimivan Meriläisen mielestä sapluunarajoitukset ja nollatoleranssit eivät auta juuri mihinkään.
 – En valehtele paljon, jos sanon, että mielivaltaiselta kuulostaa. Oikeasta peliajasta ei ole tutkimusta, pelitutkija sanoo.
 Kiina hillitsee tiukoin toimin alaikäisten nettipelaamista, jota valtion tiedotusvälineet kutsuvat oopiumiksi sielulle. Maa rajoittaa alle 18-vuotiaiden pelaamista kolmeen tuntiin viikossa. Peliaikaa on jyvitetty tunti per päivä perjantaista sunnuntaihin. Rajoitus koskee myös älypuhelimia.
 Kiinalaismedian mukaan rajoitusten syynä on kasvava huoli peliriippuvuudesta. Meriläinen arvioi, että huolta lienee myös Kiinan länsimaistumisesta.
 Kolme tuntia on Meriläisestä todella vähän, kun suomalainen keskivertopelaaja viettää pelien äärellä toistakymmentä tuntia viikossa.
 "Pelaaminen poistaa lapsen stressiä"
 Tutkija tähdentää, että jos pelaaminen valtaa elämän, taustalla on usein pelaamista suurempi ongelma kuten koulukiusaaminen, yksinäisyys tai lapsen suorituspaineet.
 Pelaaminen lievittää stressiä tehokkaasti. Jos huonosti voivalta nuorelta viedään pelaaminen, hän voi vielä huonommin.
 – Selkeää merkkiä pelaamisen ongelmallisuudesta ei ole. Aikuisen on syytä havahtua, jos lapsen elämä on epätasapainossa. Sen tietää siitä, että yöunet jäävät vähäisiksi, koulu kärsii ja elämä kaventuu.
 – Jos lapsen käytös muuttuu, pitää selvittää, mistä on kyse ja mitä lohtua lapsi hakee peleistä, Meriläinen neuvoo. Perheet ja vaiheet ovat erilaisia, siksi tiukkoihin rajoihin ei Meriläisen mielestä kannata jämähtää.
 Pelitutkija patistaa vanhempia perehtymään lapsensa harrastukseen, oli siitä kiinnostunut tai ei, koska nollatoleranssi ei auta oikeisiinkaan päihteisiin.
 Asiantuntija on vahvasti sitä mieltä, että vanhemmilla on taipumus tuputtaa jälkeläisilleen omaa lapsuuttaan. Ongelma on siinä, että se aika oli 30 vuotta sitten.
 – Vanhemmuudesta ei saa helppoa, paitsi jättämällä sen väliin, Meriläinen summaa.
 Lue myös:
 Kiinassa alaikäiset saavat jatkossa pelata videopelejä vain kolme tuntia viikossa – nettipelejä on kutsuttu ”sielun oopiumiksi”
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä

Pelitutkija pitää Kiinan tiukkoja videopelirajoituksia mielivaltaisina: Ei auta – vanhemmuudesta saa helppoa vain jättämällä sen väliin


Summary: Kymenlaakson kampuskiinteistöt -yhtiö joutui kesällä kilpailuttamaan kampuksen pääurakan uudelleen, koska aluksi pääurakkaan saatiin vain yksi tarjous. Nyt hinta on noussut alkuperäisestä arviosta.

Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hinta on noussut 18 miljoonalla eurolla.
 Kampuksen rakennuttaja Kymenlaakson kampuskiinteistöt Oy on pyytänyt lisärahoitusta omistajiltaan Kotkan ja Kouvolan kaupungeilta.
 Alkuperäinen hinta-arvio kampukselle oli 43 miljoonaa euroa.
 Uusi korkeakoulukampus rakennetaan Kotkan Kantasatamaan.
 Alustavasti Kotkan kaupunki on ilmaissut tahtonsa tarvittavan lisärahoituksen tekemiseen kampushankkeen varmistamiseksi.
 – Viime viikolla käydyissä neuvotteluissa sekä keskusteluissa on varmistunut, että enemmistö Kotkan valtuuston jäsenistä on lisäsijoituksen kannalla, Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  sanoo tiedotteessa.
 Kampuksen rakennuttaja Kymenlaakson kampuskiinteistöt Oy vuokraa tilat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoululle.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kampus tulee Kotkan tapahtumakeskuksen oikealle puolelle. Rakennusten takana on Merikeskus Vellamo. Havainnekuva on etelän suunnasta.  Arkkitehdit NRT Oy ja Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy
 Syynä rakennuskustannusten nousu
 Kymenlaakson kampuskiinteistöt Oy:n toimitusjohtaja  Tero Tallinen  kertoo, että lisärahoituksen tarve johtuu rakennusurakoinnin kustannustason ennalta-arvaamattoman suuresta noususta tämän vuoden aikana.
 Rakennusmateriaalien hinta on noussut osin kymmeniä prosentteja vielä kesänkin aikana, koska kysyntä on ollut selkeästi tarjontaa suurempi.
 – Rakennusmarkkina tuntuu tällä hetkellä käyvän melko kuumana ja rakentamisen kapasiteetista alkaa ainakin alueellisesti olla pulaa, Tallinen sanoo tiedotteessa.
 Tarjouskisa ei houkutellut
 Kymenlaakson kampuskiinteistöt  ilmoitti toukokuussa , että uuden kampuksen pääurakka kilpailutetaan uudelleen, koska siihen saatiin vain yksi tarjous.
 Pääurakka pilkottiin pienempiin osiin, jotta pienetkin toimijat voivat osallistua tarjouskilpailuun.
 Uusi tarjousaika päättyi elokuun lopussa.
 Kotkan Kantasatamassa on parhaillaan käynnissä kaupungin tapahtumakeskuksen rakennustyöt. Myös tapahtumakeskuksen hintalappu nousi viime metreillä ennen rakennustöiden alkamista.
 Tapahtumakeskus sai  toukokuun alus sa Kotkan kaupungilta 10 miljoonaa euroa lisärahaa kohonneisiin kustannuksiin.
 Lue lisää :  Uusi tarjouskilpailu lykkää opintojen alkua Kotkan Kantasatamassa – uuden kampuksen hintalappu voi vielä nousta
 Uuden kampuksen rakennustöiden aloitus viivästyy Kotkassa – kampus käyttöön arviolta vasta keväällä 2024
 Uusi korkeakoulukampus Kotkassa kiinnosti rakentajia – hintalappu täsmentyy parin viikon sisällä

Ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hintalappu nousi 18 miljoonaa euroa Kotkassa – kampusyhtiö pyytää lisärahoitusta


Summary: Koripalloliitto linjasi poikkeuksellisen tiukat kurinpitotoimet joukkueelle, joka ajautui toissa viikonloppuna käsirysyyn Espoossa järjestetyssä junioriturnauksessa.

Koripalloliitto on laittanut käsirysyyn tuomarin kanssa joutuneen koripalloilijan kilpailukieltoon kahdeksi kuukaudeksi.
 Joukkueen valmentaja sai puolestaan neljän kuukauden toimintakiellon. Lisäksi seura, eli espoolainen Suvela Warriors sai varoituksen toiminnastaan.
 Mukana ollut erotuomari oli ulkomaalainen ja käymässä Suomessa turnausta varten. Hänen toimistaan Suomen koripalloliitto raportoi hänen oman maansa koripalloliitolle.
 Koripalloliiton toimitusjohtaja  Ari Tammivaara  pitää tilannetta poikkeuksellisena, koska sekä pelaaja että tuomari loukkasivat toistensa koskemattomuutta.
 – Harmillista, kun pitkän koronapannan jälkeen päästiin taas pelaamaan, ja sitten turnauksesta esille nousee isoimpana asiana vain tämä, Tammivaara sanoo.
 Suvela Warrios ollut otsikoissa ennenkin
 Suvela Warriors joutui käsirysyyn nuorten koripalloturnauksessa elokuun lopulla. Koripalloilija tönäisi erotuomaria ottelun päätteeksi, jonka päällle erotuomari läpsäisi koripalloilijaa kasvoihin. Tämän jälkeen joukkue valmentajansa johdolla käyttäytyi uhkaavasti molempia erotuomareita kohtaan.
 – Valmentajan kohdalla koripalloliitto katsoi, että hänen käytöksensä oli moitittavaa, koska hän näytti kielteistä esimerkkiä pelaajille, Tammivaara sanoo.
 Myös poliisi selvittää asiaa. Poliisin selvitykset asiasta ovat vielä kesken. Tapaus on kirjattu poliisille lievänä pahoinpitelynä.
 Sama koripallojoukkue oli viime vuonna osallisena myös  kiistassa salivuorosta nuorempien tyttöjen pesäpallojoukkueen kanssa.  Tilanne johti tuolloin rikosilmoituksiin, eikä Koripalloliitto ollut silloin osallisena asiassa. Tiedossa ei ole, onko salivuorokiistassa ja käsirysyssä kyse samoista ihmisistä.
 Lue lisää:
 Poliisi selvittää käsikähmää nuorten koripallopelissä Espoossa – Koripalloliiton mukaan tapaus on poikkeuksellinen ja äärimmäisen harmillinen

Käsirysyyn ajautunut juniorikoripalloilija kilpailukieltoon kahdeksi kuukaudeksi – Kurinpitotoimet poikkeuksellisen tiukat: myös valmentajalle ja seuralle rangaistukset


Summary: Yleissitovuus on säilymässä kaikilla teollisuusaloilla, mutta palvelujen puolella tilanne on vielä epävarma.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Teknologiateollisuuden uusi työnantajayhdistys on syyskuun alkuun mennessä saanut yli 200 jäsenyritystä ja putkessa on vielä noin 60 hakemusta, kertoo Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi.
 Jäseneksi liittyneillä yrityksillä on yhteensä yli 33 000 työntekijää. Ruohoniemi kertoi, että jäseneksi liittyneiden yritysten nimiä ei kerrota julki, jotta kaikki mahdolliset jäsenet tekisivät omat itsenäiset päätöksensä. Jäsenten joukossa on Ruohoniemen mukaan sekä suuria että pieniä yrityksiä kaikilta toimialoilta.
 – Se on meidän mielestämme hyvä alku. Emme ole kertoneet yrityksille mitään takarajaa. Odotamme edelleenkin, että merkittävä osa yrityksistä tähän liittyy.
 Kun Teknologiateollisuus ei keväällä tehdyn päätöksen johdosta enää itse neuvottele työehtosopimuksia, voivat alan yritykset joko neuvotella yrityskohtaiset sopimukset tai antaa yhdistyksen neuvotella puolestaan valtakunnallisesta sopimuksesta.
 Teollisuudessa selkeä tilanne
 Yleissitovuus on Ruohoniemen mukaan selkeästi toteutumassa kaikilla teollisuusaloilla.
 – Tämä on ollut meidän arvio koko ajan, eikä meillä ole ollut syytä muuttaa sitä arviota. Tietotekniikan palveluala saattaa olla sellainen, jossa yleissitovuus ei toteudu, hän sanoi.
 Myös suunnittelu- ja konsulttiala saattaa jäädä yleissitovuuden ulkopuolelle, mutta Ruohoniemen mukaan tilanne voi kääntyä myös toisin päin.
 Yleissitoviksi katsotaan työehtosopimukset, joiden piirissä on vähintään puolet alan työntekijöistä. Silloin myös järjestäytymättömien työnantajien täytyy noudattaa sopimusta. Lopullisesti asia varmistuu vasta kun sopimukset on neuvoteltu ja yleissitovuuslautakunta vahvistanut yleissitovuuden.
 – Jos jollakin toimialalla ei toteudu yleissitovuus, niin yrityksillä on edelleen mahdollisuus liittyä tähän työnantajayhdistykseen ja tulla normaalisitovuuden kautta sidotuksi näihin työehtosopimuksiin, tai sitten he voivat vetäytyä lainsäädännön varaan. He voivat edelleen noudattaa sellaisia ehtoja, jotka eivät ole yleissitovia mutta ovat alalla merkittäviä, Ruohoniemi sanoo.

Teknologiateollisuuden työnantajayhdistys saanut 200 yritysjäsentä – työntekijöitä yli 33 000


Summary: Arkea maailmalta: Tähän vuoteen asti eläkesäästäminen oli pakollista vuoden 1982 jälkeen syntyneille virolaisille. Vuodenvaihteessa siitä tuli vapaaehtoista. Halukkaat saivat nostaa kaikki säästönsä kerralla, kirjoittaa Ylen Viron-toimittaja Rain Kooli.

TALLINNA  Naapurissa asuvan perheen pihaan on ilmestynyt toinenkin auto. Hyvänpäiväntuttu kantaa kotiin älyttömän kokoista taulutelevisiota. Kaukainen sukulainen laittaa työttömyydestään huolimatta someen kuvia Espanjan-matkaltaan.
 Tällaisia merkkejä seuraa lähikuukausina moni virolainen. – Onko tuokin pannut eläkkeensä lihoiksi?
 Alkuvuoden 2021 aikana Virossa  sai jättää ilmoituksen eläkesäästämisen lopettamisesta . Viime torstaina 160 000 virolaista sai kaikki eläkevaransa tililleen. Yhteensä kansalaisille maksettiin 1,3 miljardia euroa. Iso kysymys on, mitä niillä tehdään.
 Idean isä, keskustaoikeistolainen Isänmaa-puolue, ei ainakaan myönnä tavoitelleensa kulutusjuhlaa. Se on marssittanut julkisuuteen asiantuntijoita, joiden mukaan varoille saisi nykyjärjestelmän ulkopuolella paremman tuoton.
 Tämä edellyttää tietenkin, että rahat sijoitetaan eikä niitä tuhlata.
 Virolaisten tausta ei lupaa hyvää. Maa pääsi neuvostovallasta vain kolme vuosikymmentä sitten. Uudenlainen markkinatalous houkutuksineen sekä kotien tuunaaminen länsimaiseen kuntoon yhdistyivät eurooppalaisittain matalahkoon palkkatasoon. Lukuisat virolaisperheet oppivat elämään kädestä suuhun.
 Nykyään Viron taloustilanne on toki aivan toisenlainen kuin ennen vuonna 2004 toteutunutta EU-jäsenyyttä. Mutta kansalaisten niin sanotussa finanssilukutaidossa ei ole vieläkään kehumista.
 Rahalukutaidon voi kiteyttää kykynä  käyttää, säästää ja sijoittaa rahaa järkevällä ja kestävällä tavalla.  Uusimman tutkimuksen mukaan  virolaisilla tämä taito on viimeisen vuosikymmenen aikana jopa hieman laskenut.
 Kahdella kolmasosalla kotitalouksista ei ole minkäänlaista rahankäyttösuunnittelua. Rahaan liittyvistä palveluista etusijalla ovat lainat eikä säästäminen, sijoittamisesta puhumattakaan.
 Kunnon budjetti ja pitkän aikavälin säästösuunnitelma on vain 12 prosentilla väestöstä. Näin siitäkin huolimatta, että tilipäivän tullen 40 prosentilla virolaisista on vielä jäljellä edellistä palkkaa tai eläkettä.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Ruotsi:  Ruotsalainen lyhentää asuntovelkaansa reilulla 300 eurolla kuukaudessa – taskuun jääneet rahat hän kuluttaa tai sijoittaa osakkeisiin Espanja:  Ilmastointi tuo helpotusta Espanjan helleaallon keskellä, jos sitä raaskii käyttää – sähkö on nyt ennätyskallista Saksa:  Berliini haluaa välttää uuden traumaattisen koronasulun ja siksi koululaiset tekevät kolme pikatestiä viikossa Kiina:  Pekingin talviolympialaisiin on enää puoli vuotta – kiinalaisia ei näytä huolettavan rajojen pysyminen kiinni Venäjä:  Kylmä kaljakeittokaan ei auta, kun Moskova käy yhä tukalammaksi
 Kun eläkevarojen tilitykset ovat nyt alkaneet,  Virossa lienee odotettavissa melkoinen ralli.
 1,3 miljardia euroa vastaa kymmenesosaa Viron valtion tämän vuoden budjetista.
 Suurin osa rahasta menee kyselyjen mukaan suoraan kulutukseen. Sijoittamista  harkitsee vain kolmasosa  varansa nostaneista.
 Kaikki eivät toki tuhlaa ylellisyystuotteisiin tai kertahyödykkeisiin. Viron yleisradion  lauantainen pikakierros  osoitti monen rahoittavan eläkevaroilla uutta asuntoa tai vanhan peruskorjausta.
 – Aiomme hankkia aurinkopaneelit. Jo riittää pankkien lihottaminen,  Marve Järvelä  perustelee puolestaan päätöstään nostaa eläkevarat Pealinn-lehden  jutussa .
 Virossa eläkerahastot on annettu pankkien hoidettaviksi. Niiden palvelumaksut ja muut sivukulut  ovat puhuttaneet  varsinkin viime vuosina.
 Heidi Reinson  tutki eläkevarojen nostajien motiiveja tänä kesänä Tarton yliopistossa. Hänen mukaansa järjestelmästä lähtijöitä kuvaa epäluottamus kaikkea virallista kohtaan.
 – Esimerkiksi valtioon luottaa vain 24 prosenttia varojen nostajista, Reinson  totesi heinäkuussa  Viron yleisradiolle.
 Jos valtioon, pankkeihin tai eläkejärjestelmän kestävyyteen ei ole luottamusta, varmin ratkaisu saattaa hyvinkin olla uusi auto tai kattoremontti.
 Lue lisää:
 Eläke käteen jo kolmekymppisenä? Virolainen voi pian maksaa eläkerahoillaan vaikka pikavipit pois tai matkustaa etelään
 Virolla on EU-maiden pienin valtionvelka, mutta miten maa tästä hyötyy? – Ekonomisti: "Lainaaminen on lyhytnäköistä"

Poikkeuksellinen rahasade punnitsee virolaisten harkintakykyä – pannaanko 1,3 miljardia euroa eläkesäästöjä heti lihoiksi?


Summary: Kotkan Kantasatamaan suunniteltu uusi korkeakoulu maksaakin 18 miljoonaa enemmän. Ainakin Kotka on valmis auttamaan kustannuksissa. Päätöksiä tehdään arvion mukaan jo tänä syksynä.

Kotkan kaupunki on valmis maksamaan Kantasatamaan rakennettavan uuden korkeakoulukampuksen lisäkustannukset yksin.
 Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  kertoo kaupungin tiedotteessa, että enemmistö Kotkan valtuuston jäsenistä kannattaa lisäsijoitusta.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hinta on noussut 18 miljoonalla eurolla. Kampuksen rakennuttaja Kymenlaakson kampuskiinteistöt Oy on pyytänyt lisärahoitusta Kotkan kaupungilta.
 Alustavasti näyttää siltä, että toinen omistaja Kouvolan kaupunki ei osallistu lisäkustannusten maksamiseen, Esa Sirviö kertoo. Keskusteluja kuitenkin käydään vielä.
 – Hoidamme sen vaikka yksin sitten. Olen sekä yllättynyt että pettynyt. Toisellakaan urakkatarjouskierroksella pääurakasta ei tullut kuin yksi tarjous, Sirviö kertoo.
 Kouvola ei osallistu
 Kouvolan apulaiskaupunginjohtaja  Tuukka Forsell  kertoo, ettei Kouvolan kaupunki ole saanut erillistä lisärahoituspyyntöä yhtiöltä.
 – Mikäli tällainen pyyntö tulisi, näkemykseni mukaan Kotkan kaupunki vastaisi kyseisen hankkeen lisärahoitustarpeesta, Forsell sanoo.
 Kymenlaakson Kampuskiinteistöt Oy:n toimitusjohtaja  Tero Tallinen  kertoo, että lisärahoituspyyntö tehtiin vain Kotkalle. Kouvolan kaupunki jättäytyi Tallisen mukaan virallisesti pois projektin rahoittamisesta jo keväällä.
 – Se oli omistajien keskenään tekemä päätös, josta en voi sanoa sen enempää. Kotkan kaupungille täytyy kyllä olla kiitollinen, että se on edelleen mukana, Tallinen sanoo.
 Lisärahoituksesta ja sen maksuosuuksista keskustellaan Kotkan kaupunginjohtaja Sirviön mukaan vielä. Tarve rahoitukselle voi ajoittua vuosille 2022–2023. Ajankohdista ja rahoituksen tarkasta muodosta keskustellaan myöhemmin.
 Sirviö kertoo, että asia on tarkoitus saada viralliseen päätöksentekoon jo tämän syksyn aikana.
 Uusi korkeakoulukampus rakennetaan Kotkan Kantasatamaan. Sen alkuperäinen hinta-arvio oli 43 miljoonaa euroa.
 Tarjouskisa ei houkutellut
 Kymenlaakson kampuskiinteistöt  ilmoitti toukokuussa , että uuden kampuksen pääurakka kilpailutetaan uudelleen, koska siihen saatiin vain yksi tarjous.
 Pääurakka pilkottiin pienempiin osiin, jotta pienetkin toimijat voivat osallistua tarjouskilpailuun.
 Uusi tarjousaika päättyi elokuun lopussa.
 Kotkan Kantasatamassa on parhaillaan käynnissä kaupungin tapahtumakeskuksen rakennustyöt. Myös tapahtumakeskuksen hintalappu nousi viime metreillä ennen rakennustöiden alkamista.
 Tapahtumakeskus sai  toukokuun alussa  Kotkan kaupungilta 10 miljoonaa euroa lisärahaa kohonneisiin kustannuksiin.
 Lisäys 6.9. kello 15.15: Lisätty Tero Tallisen kommentit.
 Lue lisää:   Ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hintalappu nousi 18 miljoonaa euroa Kotkassa – kampusyhtiö pyytää lisärahoitusta

Kotka on maksamassa yksin korkeakoulukampuksen 18 miljoonan lisäkustannukset – kaupunginjohtaja: "Olen sekä yllättynyt että pettynyt"


Summary: Koulujen lähiopetus perustasolla, toisella asteella ja yliopistoissa on todettu riskiltään vähäiseksi uudessa riskipotentiaalin arviointitaulukossa. Taulukko on työkalu, jonka avulla alueelliset viranomaiset voivat määritellä tilaisuuksiin liittyvää riskiä.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on julkaissut  riskipotentiaalin arviointitaulukon .
 Taulukon tarkoitus on olla työkalu, jonka avulla alueelliset viranomaiset voivat arvioida erilaisiin tilaisuuksiin liittyvää tartuntariskiä ja leviämispotentiaalia.
 Riskiä arvioidaan kolmiportaisella asteikolla sekä tartuntojen että leviämisen osalta. Arvioitu riskitaso saadaan kertomalla tartuntariskin ja leviämispotentiaalin arviot.
 Toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä tapauskohtaisia riskinarvioita mallin perusteella.
 Tartuntariskin ja leviämispotentiaalin astetta arvioitiin taulukon valmistelussa tähän asti kertyneen tiedon valossa. Taulukko pyrkii antamaan suuntaa ja helpottamaan viranomaisia tunnistamaan sekä riskialttiita että riskiltään vähäisiä tilastoja ja ympäristöjä.
 Näissä tilaisuuksissa riski arvioidaan korkeimmaksi
 Täydet riskipisteet taulukossa saavat esimerkiksi sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät massakonsertit sekä sisäurheilukatsomot, joissa istumapaikkoja ei ole arvioitu.
 Myös pubit, yökerhot ja karaokebaarit listataan yhdeksän pisteen arvoisiksi.
 Työelämän puolella riskin arvioidaan olevan korkein tiiviissä yhteismajoitustuksessa, josta esimerkkeinä mainitaan kausityöntekijät, rakennustyöläiset ja varuskunnat.
 Osassa tilaisuuksista tartuntariski arvioidaan hyvin korkeaksi, mutta pienempi osallistujamäärä laskee yhteispisteitä.
 Tällaisia ovat esimerkiksi joukkueurheiluun käytettävät sisätilat ja kontaktilajit sekä yli 10 hengen kuorolaulu.
 Sen sijaan urheilun ulkokatsomoissa ja hengellisissä kokoontumisissa leviämispotentiaali on korkeimmalla tasolla, mutta tartuntariski hieman matalampi kuin edellämainituissa.
 Kohtuullisen riskiarvion taulukossa saavat kaukoliikenteen junat ja linja-autot, ulkoilmaterassit ja vapaa-ajan leirit.
 Koulujen lähiopetuksessa riskit matalimmalla tasolla
 Riskiarviossa yhden pisteen yhdeksästä saavat kirjastot, erikoisliikkeet ja koulujen lähiopetus – mukaan lukien ala- ja yläasteet, toisen asteen ja yliopistot.
 Matalimmalla portaalla ovat näiden lisäksi toimistotyyppiset työpaikat ja yksilöurheiluun käytettävät sisätilat.
 Vähäisen riskin tilanteiksi luetaan myös muutamia esimerkkejä, joissa leviämispotentiaali on korkea, mutta tartuntariski pieni.
 Tällaisia ovat esimerkiksi kauppakeskusten yleiset oleskelutilat sekä huvi- ja teemapuistojen, tivolien ja eläintarhojen sisätilat.
 Taulukon mukaan istumapaikkojen määrittely pienentää tartuntariskiä merkittävästi. Täten siis konsertit, oopperat, elokuvateatterit ja urheilukatsomot todetaan tartuntariskiltään vähäisiksi, kunhan istumapaikat on määritelty.
 THL:n arvioiden mukaan riskit ovat vähäisiä myös tavallisessa arjessa kauppareissuilla, kampaamokäynneillä, lähiliikenteessä ja ruokaravintoloissa.
 Taulukossa ei ole mahdollista huomioida kohderyhmän haavoittuvuutta tai muita tilannekohtaisesti arvioitavia tekijöitä.
 Jos altistuneet olisivat esimerkiksi erityiseen riskiryhmään kuuluvia, riskiä lisäävä seikka on tarpeen huomioida. Toisaalta tilaisuuksissa, joissa osallistujat ovat kahdesti rokotettuja, riski on pienempi.
 Lue myös:
 Hallitus neuvottelee koronastrategiasta: Milloin voimme lopettaa kasvosuojaimien käytön ja kahdesti rokotettujen testaamisen?
 Päivittyvä seuranta koronavirustilanteesta Suomessa ja maailmalla

THL:n riskiarviot: Kirjastot ja koulut todetaan uudessa taulukossa turvallisimmiksi – korkein riskiarvio anniskeluravintoloille ja massatapahtumille


Summary: Somehaasteissa kuvataan videolle tykkäysten toivossa suosittu temppu tai asia. Viimeksi perjantaina nuori loukkaantui vakavasti kuvausten takia. Somehaasteita tehdään tutkijan mukaan suosion tai aseman saamiseksi.

Somehaasteet aiheuttavat vakavia vaaratilanteita Suomessa ja maailmalla. Tähän yritetään nyt saada muutosta tutkimalla somekäytön haittoja.
 Yläkouluikäinen tyttö kiipesi pysähdyksissä olleen junan katolle ja sai sähköiskun Tampereella viime perjantaina. Poliisin mukaan liikkuminen ratapihalla on liittynyt sosiaalisen median kuvauksiin. Nuori loukkaantui hengenvaarallisesti.
 Henkilön iästä ja sukupuolesta  kertoi ensin Iltalehti .
 Poliisi muistuttaa , että sosiaalisessa mediassa olevaan materiaaliin tulee suhtautua harkiten. Sosiaalisessa mediassa leviävän haasteen toteuttaminen voi saattaa henkilön vakavaan hengen tai terveyden vaaraan.
 Väyläviraston viestintäpäällikkö  Hanna Ackley  sanoo Ylelle, että vastaavaa tulee tietoon aika ajoin. Vanhempien olisi hyvä olla tietoisia asiasta.
 – Radan päällä on sata kertaa enemmän sähköä kuin kodin pistorasioissa, Ackley sanoo.
 Haitalliset somehaasteet osa ongelmaa
 Suomeen kerätään nyt asiantuntijatietoa siitä, mitä ongelmatilanteita nuorten somen käytöstä voi olla ja millaisia taitoja nuori niissä tarvitsee. Turvallisesti somessa -projektitutkija  Henri Lahti  tekee aiheesta väitöskirjaa Jyväskylän yliopistossa.
 Kyselytutkimuksessa asiantuntijoina on ollut esimerkiksi opettajia, tutkijoita, lääkäreitä, rehtoreita ja psykiatreja. He ovat listanneet merkittäviä ongelmatilanteita ja millaisia taitoja nuoret tarvitsevat niiden ehkäisemiseen ja ratkaisemiseen.
 Suomalaisnuorista 9 prosenttia luokitellaan Maailman terveysjärjestön WHO:n tutkimuksen mukaan sosiaalisen median ongelmakäyttäjiksi ja 34 prosenttia nuorista kuuluu riskiryhmään tai heillä on kohonnut riski ongelmalliseen somen käyttöön.
 Koululaisten ongelmallinen sosiaalisen median käyttö on yhteydessä lisääntyneeseen oireiluun, väsymykseen, yksinäisyyteen ja vähäisen fyysiseen aktiivisuuteen.
 Jyväskylän yliopiston tutkimuksessa asiantuntijat listasivat somen suurimmaksi haitoiksi suoran ja epäsuoran kiusaamisen, seksuaalisen häirinnän ja ahdistelun. Myös haitalliset somehaasteet nousivat esille.
 – Vaarallisiin haasteisiin sisältyy merkittäviä uhkia. Nuoret voivat esimerkiksi haastaa toisiaan tekemään erilaisia vaarallisia tempauksia. Tempaukset kuvataan ja julkaistaan myöhemmin sosiaalisessa mediassa suosion toivossa, Lahti sanoo.
 Vaaralliset somehaasteet
 Henri Lahti on törmännyt esimerkiksi Blackout-haasteisiin, joissa nuori pidättää henkeä, kunnes on hämärän rajamailla.
 Tutkijan mukaan on kyse nuorten käsityksestä siitä, miten suosiota saadaan.
 –Haasteen toteuttaminen voi perustua nuoren käsitykseen siitä, mitä vertaiset pitävät huomion arvoisena. Näin ollen haasteita suorittamalla nuori voi pyrkiä esimerkiksi saavuttamaan suosiota vertaisryhmissään
 Kaikki somehaasteet eivät toki ole huonoja. Henri Lahti muistuttaa, että osassa on kyse hyvän mielen haasteista, joissa kannustetaan esimerkiksi kuntoilemaan tai kehumaan toisia.
 Suosion hakeminen saa myös kuitenkin tekemään kaikenlaista tyhmää ja riskialtista.
 Joukokuussa  poliisi varoitti rekkaspottaajista , jotka ovat aiheuttaneet läheltä piti -tilanteita menemällä liian lähelle autoja tai heittämällä jopa kiviä.
 Rekkaspottaajan tavoitteena on saada ohikiitävä rekka räpsyttelemään valoja tai tööttäämään. Rekasta kuvataan video, joka ladataan sosiaaliseen mediaan, pääsääntöisesti TikTokiin, Youtubeen tai Instagramiin. Mitä hienompi tai erikoisempi auto, sen parempi.
 Hitiksi nousseet hypistelylelut  ovat puolestaan saaneet jopa esiteini-ikäisetkin leikkimään ja kuvaamaan leluja videopalvelu Tiktokiin. Lieveilmiönä kauppiaat ovat huomanneet, että lelupakkauksia avataan kaupassa ilman ostoaikeita ja ne leikitään myyntikelvottomiksi tai sitten lapset nappaavat lelut taskuunsa.
 Osassa somehaasteita kerätään pisteitä tekemällä jotain vaarallista, roikutaan esimerkiksi vaarallisista paikoista.
 Tulipaloja, kuolemia ja vammoja
 Ulkomailla  GoGuardian-sivusto  on listannut vaarallisia somehaasteita, joista vanhempien olisi hyvä olla tietoisia.
 TikTokissa levinnyt Outlet-haaste yrittää saada palomiesten huomion aiheuttamalla kipinöitä. Tämä on  johtanut useisiin tulipaloihin , joista on Amerikassa tullut syytteitä nuorille.
 Momo-haasteessa puolestaan rohkaistiin nuoria aiheuttamaan itselleen vahinkoa. Ainakin kahden nuoren arveltiin tehneen itsemurhan haasteen takia ulkomalla,  Telegraph-lehti kertoi .
 Erilaiset kuristushaasteet ovat levinneet myös sitkeästi useita vuosikymmeniä.  Reutersin mukaan  82 amerikkalaista nuorta on kuollut näiden haasteiden takia.
 Myös ruokaan liittyy vaarallisia haasteita. Yhdysvaltain myrkytyskeskuksen vuonna 2017 raportoitiin 12 000 hengenvaarallista tapausta, joissa syötiin pesuaineita. Lapsille on tullut myös vakavia palovammoja somehaasteista.
 Kanelihaaste levisi puolestaan brittiversiossa Big Brotherissa 2012 ja on vienyt nuoria sairaalaan.
  Vanhempien kannattaa olla kiinnostuneita
 Jyväskylän yliopiston tutkimuksessa asiantuntijat listasivat tärkeimpiä valmiuksia, joiden avulla nuoret välttyisivät somen käytön haitoilta tai pystyivät ratkaisemaan ongelmatilanteet.
 – Nuorten pitää tietää keneen olla yhteydessä, kun halutaan apua luotettavalta aikuiselta.
 Vanhempien kiinnostus oman lapsen somen käytöstä on havaittu merkittäväksi tekijäksi estää somen haittavaikutuksia.
 WHO-tutkimuksessa somen ongelmallinen käyttö oli yleisintä 15-vuotiailla ja liittyi heikompaan koulumenestykseen sekä matalampaan terveyden lukutaitoon. Jos perheen valvonta koettiin vähäiseksi, niin koululaisella oli suurempi todennäköisyys somen ongelmakäytölle kuin jos perhe valvoi kännykän käyttöä.
 Henri Lahden mukaan nuorta olisi hyvä kannustaa kertomaan, mitä somekanavia nuori käyttää ja millaista sisältöä tämä siellä kohtaa.
 – Toruva ja soo soo -tyylinen asenne ei ole toimiva ja saattaa aiheuttaa vastareaktioita. Jos lapsella on oma halu kertoa somen käytöstä ja tähän toiveeseen tartutaan, yleensä päästään parhaaseen lopputulokseen.
 Aikuisten on hyvä varmistua siitä, että nuori tietää, että somessa voi tapahtua ikäviä asioita ja niistä voi puhua aikuisille.
 Tämä voi ehkäistä myös vaarallisia somehaasteita.
 – Lapselle tulee opettaa kriittistä asennetta somen sisältöjä kohtaan.
 Lue lisää:
 Poliisi varoittaa rekkoja kuvaavia lapsia ja nuoria harrastuksen vaarallisuudesta – autoilijoille ääni- ja valomerkin käyttämisestä voidaan määrätä liikennevirhemaksu
 Tiktokin hittileluilla ikävä lieveilmiö: jopa alakouluikäiset lapset näpistelevät kaupoista muutaman euron hintaisia hypistelyleluja
 Nuoret jakavat nyt somessa videoita tööttäävistä rekoista – autojen eteen on heitelty jopa kiviä ohiajavan kuskin huomion herättämiseksi
 Poliisi: Yksi loukkaantunut hengenvaarallisesti Tampereen ratapihalla – some-kuvaukset ilmeisesti liittyneet asiaan

Nuori tyttö osallistui somehaasteeseen Tampereella ja sai junasta hengenvaarallisen sähköiskun – tämä vanhempien olisi hyvä tietää haasteista


Summary: Anniskelua yli sallitun ajan jatkanut ravintola Uljas määrättiin lauantaina suljettavaksi määräajaksi. Lounais-Suomen aluehallintoviraston mukaan on viitteitä, ettei määräystä ole noudatettu.

Lounais-Suomen aluehalllintovirasto pohtii jatkotoimenpiteitä turkulaisen ravintoloitsijan tartuntatautilain mukaisten ravintolamääräysten rikkomiselle.
 Ravintola Uljas määrättiin suljettavaksi kahden viikon ajaksi viime viikonloppuna.  Asiasta kertoi ensimmäisenä Turun Sanomat .
 Avi selvittää vielä, tuleeko tapauksessa käynnistää valvonta-asia, sillä sen tietoon on tullut viitteitä, että määräystä ei ole noudatettu.
 Ravintola piti oviaan auki viime lauantaina yli sallitun aukioloajan. Varsinais-Suomessa voimassa olevien rajoitusten mukaan anniskelun tulee päättyä kello 22.00, ja ravintoloiden sulkeutua kello 23.00.
 Lisäksi ravintolassa oli asiakkaita yli sallitun määrän. Varsinais-Suomessa saa tällä hetkellä täyttää puolet asiakaspaikoista ravintoloissa, joissa alkoholin anniskelu on päätoimiala.
 Elinkeinovalvontayksikön päällikkö, lakimies  Pepe Uskelin  kertoo avin tarkastajan käyneen tartuntatautilain mukaisella valvontakäynnillä yhdessä poliisin kanssa noin kello 23.30. Ovi oli tuolloin auki, ja sekä ulkona että sisällä runsaasti asiakkaita.
 – Tarkastaja totesi sisään astuttuaan saman tien, että ravitsemisliike oli aivan täynnä. Siellä ei päässyt oikein etenemään edes baaritiskille saakka, kun hän etsi ravintolan vastaavaa hoitajaa tai omistajaa, kertoo Uskelin.
 Uskelin kiistää julkisuudessa olleet tiedot, ettei avin tarkastaja olisi puuttunut tilanteeseen.
 Omistajan löydyttyä alkoholiylitarkastaja oli käynyt tämän kanssa keskustelun voimassa olevista rajoituksista. Hän oli antanut suullisen määräyksen keskeyttää toiminta välittömästi ja asettanut ravitsemisliikkeen kahdeksi viikoksi kiinni.
 Sulku kestää kaksi viikkoa, ja avi tulee sen vielä alkuviikon aikana vahvistamaan kirjallisesti.
 Toiminta voidaan tartuntatautilain pohjalta keskeyttää korkeintaan kuukaudeksi
 Paikalla ollut poliisi ei lauantaina ryhtynyt tyhjentämään ravintolaa. Uskelinin mukaan avin tarkastaja poistui paikalta siinä käsityksessä, että viesti oli mennyt perille ja toiminnanharjoittaja olisi ryhtynyt määräyksen mukaisiin toimenpiteisiin.
 Aluehallintoviraston mukaan maanantain aikana on kuitenkin ilmennyt viitteitä siitä, ettei ravintola olisi noudattanut sulkemismääräyksiä.
 Selvitysten jälkeen tapauksesta saatetaan käynnistää niin kutsuttu valvonta-asia. Tartuntatautilain 58b-pykälän mukaan toiminta voidaan keskeyttää enintään yhden kuukauden ajaksi.
 Lisäksi seuraamuksia voi syntyä alkoholilain nojalla, äärimmäisenä toimenpiteenä anniskeluluvan pysyvä menettäminen ja jopa rikosokeudellinen vastuu alkoholilain rikkomisesta.
 Elinkeinovalvontayksikön päällikkö, lakimies Pepe Uskelinin mukaan aluehallintovirasto oli ennakkoon yrittänyt tavoittaa ravintoloitsijaa puhelimitse viime perjantaina valtioneuvoston viimeisimpien linjausten varmistuttua edellisenä päivänä. Tämän jälkeen elinkeinonharjoittajalle oli lähetty ohjauksenomainen sähköposti voimassa olevista rajoituksista.
 Aiheesta aiemmin:
 Turkulaisravintolan koronakapinalle ei heru ymmärrystä avilta – "Hänellä ei tule olemaan mahdollisuuksia toimia valtioneuvoston asetusta vastaan"

Koronarajoituksia rikkonut turkulaisravintola määrättiin kiinni kahdeksi viikoksi


Summary: Ilma-vesilämpöpumppujen suosio on kasvanut energiaremonteissa. Syynä on toisaalta valtion energia-avustus, toisaalta helpoksi koettu asennus. Pumppuja asentavien yritysten tilauskirjat ovat täyttyneet, mikä tietää pidempää jonotusaikaa loppuvuodeksi.

Siilinjärveläisen  Seppo Vesteniuksen  uudenkarhea ilma-vesilämpöpumppu odottaa tulevan lämmityskauden alkua. Vestenius korvasi vanhan öljykattilan ilma-vesilämpöpumpulla, kun sai remontilleen valtion energia-avustusta.
 – Tehtiin semmoinen ratkaisu viime marraskuussa, että anotaan sitä. Puolisen vuotta siinä meni ja sitten tuli myönteinen päätös, Vestenius muistelee.
 ELY-keskuksen kautta myönnetty avustus öljylämmityksestä luopumiseen oli 4 000 euroa. Remontin kokonaiskustannukset olivat noin 14 000 euroa.
 – Tuo on paljon huolettomampi kuin öljylämmitys, sanoo Vestenius.
 Ilma-vesilämpö ohittanut maalämmön energiaremonteissa
 Ilma-vesilämpöpumppu ottaa perinteisen ilmalämpöpumpun tapaan energiansa ulkoilmasta. Lämpö siirretään veden avulla erilliseen kattilaan, jossa se lämmittää talon käyttö- ja lämmitysveden.
 Ilma-vesilämpöpumppuja asennetaan nyt paljon kotitalouksien energiaremonteissa. Niiden osuus Pirkanmaan ELY-keskukseen tulleista hakemuksista on 60 prosentin luokkaa. Vastaavasti maalämmön osuus hakemuksista on noin viidennes.
 Pirkanmaan ELY-keskus myöntää valtakunnallisesti avustukset öljylämmityksestä luopumiseen pientaloissa. Elokuun loppuun mennessä hakemuksia oli saapunut yhteensä reilut 15 600. Myönteisiä päätöksiä oli tehty 7 200.
 Siilinjärveläisellä LVI-yrityksellä Siilin Putkipojilla tämän vuoden tilauskirjat täyttyivät jo keväällä.
 – Tuo energia-avustus on aika pitkälle tukenut sitä. Kymmenestä keikasta kahdeksan on ilma-vesipumppujen asennusta nykyään, sanoo Siilin Putkipoikien tekninen myyjä  Marko Mäkipelto.
 Mäkipelto arvioi, että viime vuodesta alkaen tarjouspyyntöjä on tullut paljon ja remontteja on neljä kertaa enemmän kuin normaalisti.
 Siilin Putkipoikien tekninen myyjä Marko Mäkipelto kertoo, että ilma-vesilämpöpumppujen suosio on selvästi noussut.  Antti Karhunen / Yle
 Kuluttajat päätyvät ilma-vesilämpöön monen tekijän summana. Energia-avustuksen saaminen kannustaa, mutta myös asennuksen nopeus ja edullisuus esimerkiksi maalämpöön verrattuna.
 Seppo Vesteniusta hirvitti maalämpöön liittyvät kaivuutyöt. Myös hinta vaikutti valintaan.
 – Maalämpö olisi ollut 4 000 euroa kalliimpi. Se jäi sitten tämä kevyempi systeemi, Vestenius kertoo.
 Maalämmön asentaminen vaatii kaivamista ja poraamista. Motivan asiantuntija  Päivi Suur-Uskin  mukaan kunnat ovat myös selvästi kiristäneet lupaehtoja maalämmön asentamiseen.
 Ilma-vesilämpöpumppujen suosio on johtanut jopa markkinoiden ylikuumentumiseen. Myös Motivan Päivi Suur-Uski näkee, että hinnat ovat nousussa. Lisäksi toimitusajat ovat pidentyneet.
 Kuopiolaisen Teho-Posakon toimitusjohtaja  Esko Airaksinen  kertoo, että jonossa on pari sataa pumppua ja asennukset menevät jopa marras-joulukuulle. Myös osaavan työvoiman saatavuus hidastaa asennuksia.
 LVI-asentaja Marko Korhonen (oik.) uskoo, että ilma-vesilämpöä asennetaan jatkossa myös teollisuuskohteisiin. Apuna asennustöissä putkiasentaja Jimi Anttilainen. Antti Karhunen / Yle
 Ilma-vesilämpöpumppuja myös teollisuuskohteisiin
 Siilin Putkipojat asentavat ilma-vesilämpöä pääasiassa kotitalouksiin, mutta myös suurempiin halleihin.
 – Sanotaan pienistä mummonmökistä tuommoiseen isoon teollisuuskohteeseen, että nytkin meillä on halli, johon tulee kaksi ulkoyksikköä, Marko Mäkipelto kertoo.
 Hallikohteessa asennustöitä tekevä LVI-asentaja Marko Korhonen sanoo, että ilma-vesilämmön hyödyntäminen voikin olla perinteistä kauko- tai maalämpöä järkevämpää.
 – On sellaisia kohteita, joihin on tullut kaukolämpö ja jälkikäteen on suunnittelija sanonut, että tähän olisi ollut viisaampi laittaa ilma-vesilämpöpumppu. Nämä ovat matalalämpökohteita, eli lämmitysenergiaa ei vaadita niin paljon, Korhonen sanoo.
 Seppo Vestenius odottaa mielenkiinnolla ilma-vesilämmön toimintaa tulevana talvena.
 – Jos luvataan, että se hyöty on tuonne 20 pakkasasteeseen saakka 75 prosenttia niin uskon, että kyllä hyötyä tulee, pohtii Vestenius.
 Lue myös:
 Öljylämmittäjät ruuhkauttivat valtion tukihaun – Jarkko Lehtimäki vaihtoi kattilansa jo ennen tukipäätöstä: "Ei ole varaa öljyyn, kun ei tiedä mikä sen hinta jatkossa on"
 Mies rakensi kotiinsa erikoisen lämmitysjärjestelmän – kertoo säästäneensä yli 100 000 euroa: "Väitelleet tohtoritkaan eivät ymmärrä"
 Tampere houkuttelee ihmisiä luopumaan öljylämmityksestä – valtio tarjoaa vaihtajille selvää rahaa

Ilma-vesilämpöpumppujen suosio kasvaa ja hinnat nousevat – Seppo Vesteniuksen vanha öljykattila sai lähteä valtion avustuksen siivittämänä