Puolalaiset naiset saivat tarpeekseen tiukasta aborttilaista – “Haluan, että tyttärelläni ja hänen ystävillään on vapaus päättää kehostaan”
 Yhä useammat naiset ovat hakeutuneet ulkomaille tekemään raskaudenkeskeytyksen sen jälkeen, kun  Puola kiristi maan aborttilakia  tuntuvasti. Euroopan parlamentti arvostelee Puolaa liian tiukasta aborttilainsäädännöstä.
 Kelpaako suomalainen tai Suomessa jalostettu liha pikaruokaan?
 Suomessa ensimmäisen ravintolansa avannut Kentucky fried chicken on kertonut tuovansa käyttämänsä kananlihan Puolasta. AOP
 Suurten pikaruokaketjujen suosion  yksi osatekijä on se, että niiden tuotteet ovat varsin samanlaisia kaikkialla maailmassa. Muun muassa tämän takia ketjut ovat myös raaka-ainehankinnoissaan tarkkoja.
 Tanssintekijä Jarkko Mandelin on ottanut lapsensa mukaan työntekoon
 Kulttuurivieras Jarkko Mandelin tyttärensä kanssa. Antti Haanpää / Yle
 Koreografi, kulttuurivieras   Jarkko Mandelin  pyörittää nelilapsista perhettä puolisonsa kanssa. Vanhimmat lapset ovat jo päätyneet Mandelinin akrobaattisiin tanssiteoksiin. Vanhemmat eivät ole Mandelinin mielestä lasten palvelemista tai viihdyttämistä varten.
 Yle haastatteli ihmisiä, jotka ovat vaihtaneet nimensä työllistyäkseen paremmin
 Ilja Timosen uudesta nimestä on tullut kuittailua. Veli vaati nähdä paperitkin ennen kuin suostui uskomaan sen oikeaksi. Petteri Sopanen / Yle
 Ilja Timonen  vaihtoi venäläisen nimensä suomalaiseksi ja  suosittelee samaa kaikille ulkomaalaistaustaisille . Ainakin, jos mielii työllistyä Suomessa. Kyselytutkimuksessa 39 prosenttia henkilöstöalan ammattilaisista sanoi vierasperäisen nimen vaikeuttavan haastatteluun pääsemistä.
 Sää kylmenee ja lunta sataa paikoin
 Ilmatieteen laitos
 Sään kylmeneminen jatkuu. Yöllä lähes koko maassa on ollut pakkasta. Aamulla tulee hajanaisia lumisateita maan keskivaiheilla. Päivällä lämpötila kohoaa etelässä vähän plussan puolelle. Lumikuuroja tulee eri puolilla maata, mutta kertymät jäävät vähiin ja monin paikoin aurinkokin näyttäytyy. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Puolalaisnaiset saivat tarpeekseen tiukasta aborttilaista, pikaruokajätit kiinnostuneita suomalaisesta lihasta, koreografi otti lapsensa mukaan töihin


Summary: Kuntoportaiden sijainneista Suomessa ei ole tarkkaa listausta. Laitoimme sadat portaat kartalle, mutta tarvitsemme apuasi. Kerro meille, mitkä hikiportaat jutusta puuttuvat.

On marraskuinen ilta. Kello ei ole vielä kovin paljon, mutta pimeää on silti, tietysti, niin kuin melkein aina marraskuussa Varsinais-Suomessa.
 Paraislainen  Christa Lindström  kipuaa ylös kuntoportaita. Pimeä ei haittaa, sillä askelmat on hyvin valaistu.
 – Käyn täällä noin kolme kertaa viikossa. Vaihtelevasti juoksen ja kävelen. Liikun joka päivä, joten tämä on hyvää vaihtelua liikkumiseen, sanoo Lindström.
 Christa Lindström ei ole suinkaan ainoa, joka on viime aikoina innostunut kuntoportaista. Kuntoporrasbuumi lähti aluilleen jo muutama vuosi sitten, mutta korona kasvatti kiinnostusta.
 Uusia portaita on rakennettu runsaasti eri puolille Suomea: Paraisten portaat  valmistuivat talkootöinä syyskuussa , Heinolassa vietettiin  kuntoportaiden avajaisia marraskuun alussa  ja 3 000 asukkaan Virolahdelle portaita  rakennettiin tänä vuonna peräti kahdet .
 Helsingissä puolestaan aloitettiin viime vuonna  kuntoporrasohjelma , jonka tavoitteena on rakentaa kaupunkiin yhdeksät uudet kuntoportaat vuoteen 2030 mennessä.
 Kokoamme alla olevalle kartalle kuntoportaiden sijainteja eri puolilta Suomea. Auta meitä täydentämään kartan tietoja ja ilmoita puuttuvista kuntoportaista.
 Tavallisia, omaperäisiä ja valtavia portaita
 Suomen kuntoportaista ei ole kattavaa listausta, joten tiedossa ei myöskään ole, minkä kokoisia kuntoportaita maastamme tarkalleen löytyy. Askelmien määrä, portaiden pituus ja korkeuserot kuitenkin vaihtelevat.
 Tässä jutussa esittelemme kolmet erilaiset portaat eri puolilta Suomea. Paraisten lisäksi esittelemme kuntoportaat Nilsiältä ja Lemistä.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Paraisten Koirabaanan kuntoportaat ovat Varsinais-Suomen suurimmat. 470 askelman portaat ovat 180 metriä pitkät ja kohoavat 50 metrin korkeuteen. Paula Collin / Yle
 Paraisten Koirabaanan portaista poikkeuksellisen tekee niiden sijainti. Portaiden vieressä avautuu kaivos ja 130 metriä syvä avolouhos. Pimeällä se ei näy, mutta valoisassa ympäristän omaperäisyys on juoksijoidenkin ihasteltavissa.
 – Onhan tämä upea paikka, mutta itselle niin tuttu, että ihastelen maisemia vain samalla kun juoksen, kertoo marraskuun illassa juoksemassa ollut Christa Lindström.
 Porrastreeni on hänelle uusi harrastus, joka alkoi, kun Paraisten portaat valmistuivat. Hän kertoo, että kuntoporrasbuumia on selvästi ilmassa – ainakin Paraisilla.
 – Välillä täällä on jopa ruuhkaa. Lisäksi täällä näkee paljon sellaisia ihmisiä, jotka eivät ole välttämättä vähään aikaan liikkuneet ollenkaan, ja portaat ovat nyt innostaneet liikkumaan. Se on tosi hienoa.
 Hikistä hommaa, mutta tekee hyvää sekä keholle että mielelle. Tätä mieltä on Christa Lindström kuntoportaissa kävelemisestä ja juoksemisesta. Paula Collin / Yle
 Lemin uudet kuntoportaat avattiin syksyllä. Niitä oli ehditty jo odottaa. Nyt portaissa käyvät sulassa sovussa kuntoilemassa sekä ikäihmiset että palomiehet.  Riitta Väisänen / Yle
 Ilmainen liikuntapaikka kaikenikäisille
 Iso osa Suomen kuntoportaista on maltillisemman kokoisia, noin sadan askelman portaita. Yhdet sellaiset löytyy Lemiltä, Lappeenrannan kupeesta.
 3 000 asukkaan Lemille rakennettiin kunnan toiset kuntoportaat nyt syksyllä. Lemin kirkonkylän kuntoportaissa on 82 askelmaa ja pituutta niillä on 26 metriä.
 Lemin kunnan hyvinvointikoordinaattori  Kati Ahonen  kertoo, että portaita oli toivottu jo vuosia. Nyt niiden rakentaminen oli mahdollista kunnassa käynnissä olevan Kirkonkylä eloon! -hankkeen puitteissa.
 – Erityisesti ikäihmisiltä tuli toiveita portaista, sillä niissä liikkuminen on tehokasta ja voimaannuttavaa, Ahonen sanoo.
 Kävijöitä on jo nyt riittänyt, vaikka valaistus on vasta tulossa. Talvikunnossapitoakaan portaissa ei kunnan puolesta ole, mutta käyttäjät ovat ottaneet asian omiin käsiinsä. Ahonen kertoo, että kuntalaiset pyysivät harjoja portaiden ala- ja yläpäähän, jotta he voivat harjailla niitä puhtaaksi lumesta samalla kun kuntoilevat.
 – Kuntoportaiden trendikkyys on kasvanut, mutta tärkeintä on se, että pystymme tarjoamaan liikuntamahdollisuuksia kaikille ikään ja rahaan katsomatta, Ahonen muistuttaa.
 Nilsiäläinen Martti Taattula hakee portaista voimaa jalkoihin ennen kuin hiihtokausi alkaa. Kuntoilu on tärkeintä, mutta maisematkin ovat Tahkon portailla hyvät.  Sami Takkinen / Yle
 Lahtelaiset Satu Jokinen ja Mikko Salminen testasivat Tahkon portaita ensimmäistä kertaa. Sami Takkinen / Yle
 Sykkeet tapissa pelkällä kävelyllä
 Suomen suurimmat kuntoportaat löytyvät Tahkolta, Kuopion Nilsiästä. Puiden välissä laskettelurinteessä kiemurtelevat portaat ovat 800 metriä pitkät, 188 metriä korkeat ja askelmia on selätettävänä huimat 1054.
 Missä tahansa kuntoportaissa treenistä saa helpolla tehokasta, mutta Tahkon portaita ei tarvitse montaa kertaa edes takaisin kulkea. Tämän on huomannut myös nilsiäläinen  Martti Taattula , joka hakee portaista voimaa jalkoihin ennen hiihtokauden alkua.
 Sumuisena päivänä Tahkon portaissa ovat myös lahtelaiset  Satu Jokinen  ja  Mikko Salminen . He ovat menossa vaeltamaan, mutta päättivät aloittaa portaista.
 – En tiedä, onko hyvä idea ottaa tällainen kuntoilupätkä tähän alkuun, mutta tästä nyt lähdettiin, sanoo Satu Jokinen nauraen.
 Porrastreenin tehokkuus on tullut huomattua heti alkuun.
 – Sen kun vaan kävelet rappuja ylös niin sykkeet ovat tapissa ja reidet huutavat hoosiannaa, Jokinen toteaa.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 22.11. kello 23.
 Lue myös:
 Porrastreeni koukuttaa suomalaisia – muista nämä viisi asiaa ennen porrastreenin aloittamista
 Katso pysyisitkö vauhdissa mukana: 86-vuotias teräsvaari tekee säännöllisesti treeniä Puijon portaissa ja on kulkenut jo yli 2 miljoonaa askelmaa

Korona sai suomalaiset kuntoportaille, eikä buumille näy loppua – laitoimme sadat portaat kartalle, katso mitkä ovat sinua lähimmät


Summary: Pääministeri Abdallah Hamdokin on määrä muodostaa teknokraattihallitus ja poliittiset vangit on määrä vapauttaa.

Sudanin armeija palauttaa syrjäytetyn pääministerin  Abdallah Hamdokin  johtamaan maan hallitusta. Asiasta kertovat rauhanvälittäjät Reutersin ja AFP:n mukaan.
 Sopimus saavutettiin vallan kaapanneen kenraali  Abdel Fattah al-Burhanin  ja poliittisten puolueiden välillä.
 – Kenraali Burhan, Abdallah Hamdok, poliittiset vaikuttajat sekä kansalaisjärjestöt ovat saavuttaneet poliittisen yhteisymmärryksen Hamdokin palauttamisesta virkaansa ja poliittisten vankien vapauttamisesta, välittäjänä toimiva Umma-puolueen puheenjohtaja  Fadlallah Burma Nasir  kertoo AFP:lle.
 Välittäjien mukaan Hamdokin on määrä muodostaa teknokraattihallitus.
 – Sopimus julkistetaan tänään virallisesti sen jälkeen, kun sen ehdot ja poliittinen julistus on allekirjoitettu, välittäjien tiedote kertoo.
 Myös Al-Burhanin nimittämän väliaikaishallinnon on määrä pitää kiireellinen kokous tänään ennen sopimuksen virallista julkistamista.
 Hamdok on vaatinut kaikkien poliittisten vankien vapauttamista ja näiden palauttamista vallankahvaan ehtona neuvotteluille, Reutersin lähteet kertovat.
 Vallankaappaus keskeytti demokratisoitumisen
 Vallankaappausta vastustavissa mielenosoituksissa on kuollut jo ainakin 40 ihmistä. Kuvassa sudanilaisia protestoimassa sotilashallitusta vastaan Khartumissa 26. lokakuuta.  Mohammed Abu Obaid / EPA
 Armeija kaappasi Sudanissa vallan 25. lokakuuta ja asetti pääministeri Hamdokin kotiarestiin. Maa oli tätä ennen ollut matkalla kohti demokratian vakiinnuttamista vuodesta 2019, jolloin pitkäaikainen diktaattori  Omar al-Bashir  syöstiin vallasta. Sudania johti diktatuurin jälkeen siirtymäkauden hallinto, jossa armeija jakoi vallan siviiliedustajien kanssa.
 Armeija hajotti lokakuun vallankaappauksessa siirtymähallituksen ja pidätti useita siirtymäajan siviilipäättäjiä.
 Al-Burhan on väittänyt hallituksen syrjäyttämisestä lähtien, että kyseessä ei ole vallankaappaus, vaan pyrkimys ottaa korjaavia askelia demokratiasiirtymässä. Maata johtanutta siirtymäajan neuvostoa vaivasivat sisäiset ristiriidat siviilijohtajien ja armeijan välillä.
 Aiemmin marraskuussa al-Burhan nimitti uuden maata johtavan väliaikaishallinnon, jota hän itse johtaa.
 Sudanin pääoppositiorintama Forces of Freedom and Change (FFC, suom. Vapauden ja muutoksen voimat) ilmoitti tänään Facebook-sivullaan, ettei se hyväksy minkäänlaista poliittista sopimusta armeijan kanssa.
 FFC oli keskeisessä roolissa al-Bashirin vastaisessa liikehdinnässä. Liike oli myös osa demokratisoitumisen ajan siirtymäkauden neuvostoa, jossa se jakoi vallan armeijan kanssa.
 Lisää mielenosoituksia luvassa
 Vallankaappaus sai osakseen kansainvälistä vastustusta ja esimerkiksi Yhdysvallat jäädytti taloudelliset avustukset Sudaniin.
 Sudanissa on nähty useita armeijaa ja vallankaappausta vastustavia massamielenosoituksia. Sellaista on odotettu myös tänään.
 Turvallisuusjoukot ovat vastanneet mielenosoituksiin kovaotteisesti. Paikallisten lääkäreiden mukaan niissä on kuollut jo ainakin 40 ihmistä.
 Lauantaina Sudanin viranomaiset ilmoittivat, että kuolemista käynnistetään tutkinta.
 Päivitetty 21.11. klo 12.20: Lisätty FFC:n kannanotto.
 Lue lisää aiheesta:
 Sudanissa neuvottelut pääministerin ja vallankaappaajien välillä ovat edenneet – sotilasjohtaja haluaa kiirehtiä hallituksen muodostamista
 Sudaniin julistettiin hätätila – sotilaat vangitsivat varhain maanantaina maan siviilijohdon
 Sudanin pääministeri on päässyt kotiinsa – muut siviilijohtajat ovat edelleen pidätettyinä
 Afrikan unioni erotti Sudanin – Syynä armeijan väkivalta ja tappava isku mielenosoittajia vastaan

Syrjäytetty pääministeri palaa johtamaan hallitusta Sudanissa, rauhanvälittäjät kertovat – virallista neuvottelutulosta odotetaan myöhemmin tänään


Summary: Käsitöiden tekeminen on muuttunut aiempaa yhteisöllisemmiksi. Niitä tehdään paitsi yksin kotona, myös kodin ulkopuolella ryhmissä. Käsityötreffit sovitaan usein somessa ja yhteisö tukee jäsentensä tekemistä.

Heinolalainen  Jenni Äijälä  on innokas käsitöiden tekijä. Kipinän sytyttivät omat mummot.
 – Olen tehnyt mummojeni kanssa erilaisia käsitöitä lapsesta asti. Toinen heistä neuloi paljon ja toinen myöskin ompeli.
 Nyt vähän yli yksivuotiaan pojan äiti tekee vaatteita erityisesti lapselleen.
 Vähän päälle kolmikymppinen Äijälä muutti Heinolaan viitisen vuotta sitten. Vertaisryhmä löytyi paikallisten käsityöharrastajien Neuloosi-ryhmästä.
 – Viestittelemme WhatsAppin kautta. Jaamme siellä kuvia valmiista käsitöistä, kerromme mitä on puikoilla parhaillaan meneillään, sovimme neuletreffejä ja niin edelleen.
 Ryhmältä saa myös apua pulmatilanteissa.
 – Neuloosi-ryhmän kannustuksella sain ensimmäisen itse tekemäni villapaidan valmiiksi. Lisäksi olen saanut sieltä hyviä vinkkejä kirjoneuletöihin.
 Heinolan museon käsityönäyttelyn idea lähti liikkeelle Henna Paasosen mummon kutomasta räsymatosta. Matto ja siihen kiinnitetyt sukat muodostavat "villasukkaputouksen". Tuija Veirto / Yle
 Käsitöiden tekeminen tukee yhteisöllisyyttä
 Niin sanottujen pehmeiden käsitöiden tekeminen on edelleen pitkälti naisten aluetta, mutta yksin tekemisen rinnalle on tullut uusia tekemisen tapoja.
 Väitöskirjaa käsityöilmiöistä Helsingin yliopistolle viimeistelevän  Riikka Myllyksen  mukaan muutos ajoittuu 2000-luvulle. Käsitöiden uusi tuleminen ja suosio liittyvät sosiaalisen median nousuun, yhteydenpidon vaivattomuuteen globaalisti sekä käsitöiden levittäytymiseen julkisiin tiloihin.
 Käsitöitä tehdään paitsi kotona, myös  kodin ulkopuolella kahviloissa, kirjastoissa ja kapakoissa yhdessä muiden kanssa.
 Käsitöiden ympärille perustetuissa someryhmissä jaetaan vinkkejä, kannustetaan muita ja puhutaan muustakin kuin käsitöistä.
 Jenni Äijälälle Neuloosi-ryhmään kuuluminen on ollut tärkeää muun muassa uuteen kaupunkiin sopeutumisessa.
 – Muutin Heinolaan viitisen vuotta sitten. Ryhmän myötä tunnen kuuluvani porukkaan, olevani tämän kylän naisia.
 Muistot ja tekemisen tavat siirtyvät käsitöiden välityksellä
 Heinolan museossa esillä olevaan Kudelma-näyttelyyn on kerätty paikallisten käsityöharrastajien töitä.
 Näyttely on osa Kudottu elämä -hanketta, jossa kartoitettiin käsitöiden merkitystä tekijöilleen. Yhtenä keinona olivat muistelutyöpajat.
 Kantavana teemana näyttelyssä on karjalaisuus, siihen liittyvät muistot ja käsityöperinteen siirtyminen sukupolvelta toiselle.
 Kierrätysvinkki: nyssykkään taltioidaan kaikkea tarpeellista, jota saattaa jossain vaiheessa tarvita.  Tuija Veirto / Yle
 Muistelutyön ohjaaja  Henna Paasosen  mukaan pajoihin osallistujat olivat hyvinkin erilaisia taustoiltaan, mutta yhteistä heille oli intohimoinen suhtautuminen käsitöihin.
 – Käsityöt merkitsevät heille iloa ja irrottautumista arjesta, jopa meditaatiota. Toisaalta käsityöt nähdään arkisina ja tarpeellisina. Monelle tuunaaminen ja kierrätys ovat tärkeitä.
 Pikkuisen poikansa kanssa näyttelyyn tutustunut Jenni Äijälä tunnisti käsitöiden joukosta palasen omaa henkilöhistoriaansa.
 – Ehkä paras juttu oli pieni pussukka, johon oli kerätty kaikkea sellaista, mitä saattaa jossain vaiheessa tarvita. Samanlaisia oli mummoillani ja nyt niitä nyssyköitä on omissa nurkissanikin.

Muistojen ja jämälankojen nyssykkä on kolmekymppisen Jenni Äijälän aarre – käsityöt siirtävät tietoa ja tarinoita eteenpäin


Summary: Vähälumiset talvet uhkaavat maailman pohjoisimman hylkeen elämää. Lumesta riippuvainen eläin tuntuu kuitenkin hyväksyvän myös ihmisen rakentaman pesän kodikseen.

Ihminen on toiminnallaan tehnyt saimaannorpasta erittäin uhanalaisen. Maailman pohjoisinta hyljettä uhkaavat muun muassa kalapyydykset, rantarakentaminen ja ilmastonmuutos.
 Näistä eniten viimeksi mainittu. Norppa on nimittäin riippuvainen lumesta ja jäästä: se kovertaa pesänsä rantajään päälle lumikinoksen suojiin. Sinne naaras synnyttää poikaset. Kuutit tarvitsevat kuivan ja lämpimän pesän pysyäkseen hengissä.
 Kun ilmasto lämpenee ja talvet lauhtuvat, ei Saimaalla välttämättä kohta ole lunta tai sen paremmin jäätäkään, joille norppa voisi pesänsä rakentaa.
 Ilmastontutkija  Kimmo Ruosteenoja  arvioi, että vuosisadan loppuun mennessä talvien keskilämpötila tulee nousemaan noin neljä ja puoli astetta. Tämä tarkoittaisi, että esimerkiksi Varkauden korkeudella tammikuussa olisi pakkasta keskimäärin neljä astetta.
 – Talvet hesalaistuvat. Kaikki, jotka ovat käyneet Helsingissä talvella, tietävät, miten ankeaa se on, hän sanoo.
 Norppa kovertaa pesän rantajäätikön päällä olevaan kinokseen.  Risto Eronen
 Apukinoksista on apua niin kauan kuin on lunta
 Itä-Suomen yliopistossa saimaannorpan suojelemiseksi tehdään koko maailman mittakaavassa uniikkia tutkimusta. Siellä vähälumisiin talviin on varauduttu kehittämällä muun muassa apukinosten kolaamismenetelmä.
 Norppien keinotekoisia pesäpaikkoja on kolattu Saimaan pohjoisrannoille vuodesta 2014 lähtien.
 – Ainoastaan vuonna 2019 oli niin hyvä lumitilanne, ettei apukinoksia tarvittu, sanoo metsähallituksen erikoissuunnittelija  Miina Auttila .
 Norpat ovat hyväksyneet apukinokset pesäpaikoikseen. Niitä on käyttänyt yhteensä noin 290 kuuttia, mikä on 60 prosenttia syntyvyydestä. Kinoksilla on pelastettu kokonaisia norppavuosiluokkia.
 – Joinakin vuosina apukinoksia käyttää jopa 90 prosenttia syntyneistä kuuteista. Matalimmillaan luku on ollut 14 prosenttia.
 Tämä kertoo siitä, kuinka erilaisia talvet ovat sääolosuhteiden puolesta. Vaihtelevat talvet tulevat Ruosteenojan mukaan jatkumaan, vaikka ilmasto lämpenee. Kovat pakkaset vain jäänevät historiaan.
 Tämä vuosi oli norpan pesinnälle hyvä: lunta ja pakkasta riitti suurella Saimaan vesistöllä. Kuutteja laskettiin huhtikuussa syntyneen 86, mikä on kuutisen yksilöä yli keskiarvon.
 Saimaannorppa Saimaannorppa on erittäin uhanalainen laji, joka elää ainoastaan Saimaassa. Saimaalla elää tällä hetkellä arviolta 430 norppaa. Se on lähes kaksinkertainen määrä verrattuna 1970-luvun loppuun, jolloin saimaannorpan suojelutoimet aloitettiin. Lajin kanta on ollut kasvussa viimeiset vuosikymmenet, ei vielä olla lähelläkään lajin suotuisaa suojelutasoa. Sitä ei kuitenkaan ole norpalle vielä määritetty, vaan se on suojelutyön seuraava tavoite.
 Paniikkiratkaisu osoittautui toimivaksi
 Joinakin talvina apukinoksistakaan ei ole apua. Kun lunta ei ole tarpeeksi ja sää on lämmin ja sateinen, pesä sulaa ja romahtaa. Silloin norppa on pulassa.
 Ratkaisuksi on kokeiltu niin kutsuttua paniikkihuonetta. Kinosta vahvistetaan ruokopesällä, jonka päälle lumi kolataan. Niistä onkin löytynyt kuutin karvaa merkkinä siitä, että pesillä on ollut käyttäjiä.
 Itä-Suomen yliopistossa on kehitetty norpalle keinopesää jo vuosia. Ensimmäinen kuutti syntyi keinopesään vuonna 2016. Mervi Kunnasranta / UEF
 Mutta jos lunta ei ole, ei myöskään ruokopesästä ole apua. Tällöin on otettava järeämmät keinot käyttöön. Eikä niillä tarkoiteta Itä-Suomen yliopistossa esimerkiksi lumitykkiä, sillä sitäkin on kokeiltu.
 – Se osoittautui logistisesti turhan hankalaksi, toteaa norppatutkija  Mervi Kunnasranta , joka on ollut mukana norpan keinopesien rakentamisessa alusta saakka.
 Työ on ollut suurelta osin kokeilemista, epäonnistumista ja kehittämistä. Kunnasranta on raahannut jäälle lumitykin lisäksi muun muassa styroxia, auton suksiboksin ja erilaisia kupuja.
 Kaikesta on opittu jotakin. Yleensä se, miten ei kannata tehdä.
 Taneli-keinopesästä toivotaan pysyvää ratkaisua vähälumisten talvien aiheuttamiin pesintäongelmiin. Petri Vironen / Yle
 Keinopesä etenee sarjatuotantoon
 Yrityksen ja erehdyksen jälkeen vuonna 2016 syntyi Taneli. Se on keinopesä, joka on ikään kuin linnunpöntön vastine norpalle. Kelluva, ankkuroitu pesäpönttö koostuu putkirungosta, ponttoneista ja turvekuvusta.
 – Eli tässä ollaan tunkemassa suhteellisen suurta merinisäkästä linnunpönttöön, vertaa Kunnasniemi.
 Ensimmäinen Taneli vietiin Saimaalle vuonna 2016. Sen jälkeen tuotekehitys on jatkunut aktiivisesti. Pesissä on testattu erilaisia materiaaleja ja rakenteita. Perusrakenne on ratkaistu; nyt kehitellään kiinnityksiä, logistiikkaa ja säilytystä.
 – Kuljetaan kohti sarjatuotantoa, Kunnasniemi toteaa.
 Taneli on osoittautunut kelpo kaveriksi, sillä keinopesiin on syntynyt jo kaksi kuuttia. Tavoitteena on, että tulevaisuudessa Saimaalla on satoja keinopesiä, mikäli talvet jatkavat lämpenemistään.
 Kunnasniemen mukaan norppia voidaan tietyssä määrin opettaa käyttämään pesiä. Silloin taataan, että mahdollisimman moni yksilö löytää pesäpaikan ja selviytyy. Opettaminen tapahtuu pääasiassa naaraiden avulla.
 – Mitenkään miehiä väheksymättä, mutta kun pesänrakennuspuuhista ja sisustamisesta puhutaan, niin kyllä se norpilla on naaras, johon kannattaa satsata.
 Yhdessä uuden teknologian, kuten eläinten yksilölliseen tunnistukseen perustuvan photo-ID-menetelmän, kanssa norpista saadaan pesien sisällä täysin uudenlaista tietoa. Norpan kiehkuraisten turkkikuvioiden perusteella tehtävän tunnistuksen avulla esimerkiksi populaation koosta voidaan tulevaisuudessa tehdä entistä tarkempia arvioita.
 Lisäksi opitaan tietysti myös siitä, miten norppa kotonaan elää.
 Aiheesta voi keskustella 22.11.2021 kello 23:een saakka.
 Korjaus 21.11. 2021 klo 11.55. Jutussa luki aiemmin ,että 'Talvien keskilämpötila tulee laskemaan noin neljä ja puoli astetta'. Muutettu muotoon 'Talvien keskilämpötila tulee nousemaan noin neljä ja puoli astetta'.
 Lue lisää:
 Saimaannorppaan keskittyvässä symposiumissa kerrotaan myös laatokannorpan kuulumisia
 Seikkailijanorppa ui Pien-Saimaalle, jossa norppia ei ole nähty ainakaan 20 vuoteen: "Se rupesi kiertämään venettä"
 Saimaan verkkokalastuskielto on ohi, ja ainakin yksi kuutti on jo kuollut verkkoon – verkkokielto merkityksetön kaupalliselle kalastukselle

Saimaannorppien keinopesät ovat toimineet, vaikka ne syntyivät hätäratkaisuna – "norppapönttöjä" voi olla tulevaisuudessa Saimaalla jopa satoja


Summary: Julkisuudesta kadonneen tennistähti Peng Shuain pelätään joutuneen viranomaisten valvontaan ja pakkotoimien kohteeksi, koska hän syytti huippupoliitikon pakottaneen häntä seksiin.

Julkisuudesta kadonnut tenniksen huippupelaaja  Peng Shuai  ilmestyi sunnuntaiaamuna tennisotteluun jakamaan nimikirjoituksia. Näin kertovat ainakin kiinalaismedian julkaisemat videot.
 Global Times -lehden toimittaja  Qingqing Chen  julkaisi  Twitterissä videon , jossa Peng jakaa hymysuin nimikirjoituksia lasten isokokoisiin tennispalloihin Kiinan avoimen tennisturnauksen järjestämässä junioriottelussa.
 Kansallismielisen Global Times -lehden päätoimittajan  Hu Xijinin   Twitterissä jakamissa videoissa  Peng Shuai nähdään vilkuttamassa yleisölle tummansinisessä urheilutakissa ja valkoisissa housuissa.
 Videot eivät ole hälventäneet kansainvälistä huolta Peng Shuain hyvinvoinnista. Niin YK kuin naisten tennisammattilaisten järjestö WTA ja maailman tennistähdet ovat vaatineet uskottavia todisteita siitä, että hän on turvassa ja aidosti vapaa.
 Peng Shuai katosi julkisuudesta kaksi viikkoa sitten, kun hänen Weibo-tilillään julkaistiin viesti, jossa väitetään entisen varapääministeri  Zhang Gaolin  pakottaneen hänet seksiin.
 Viesti katosi vain kymmenien minuuttien kuluttua julkaisusta. Pengia ei ole sen jälkeen nähty ja aihe on sensuroitu Kiinan sosiaalisesta mediasta. Kiinan johto tai Zhang Gaoli eivät ole kommentoineet kohua.
 Videoita epäillään järjestetyiksi
 WTA:n toimitusjohtaja  Steve Simon  on vaatinut pitäviä todisteita siitä, että Pengia ei valvota eikä pakoteta ja että hän on turvassa. Simon ei ole saanut yhteyttä Pengiin lukuisista yrityksistä huolimatta. Peng tunnetaan maailman tennispiireissä.
 Pengista viikonloppuna julkaistuista videoista ja valokuvista käy selväksi, että hän on Pekingissä. Mutta niistä ei voi päätellä, toimiiko hän vapaasta tahdostaan. Eilen Hu Xijin julkaisi  Twitterissä videon  Pengista ravintolassa seurueen kanssa. Hun mukaan Peng keskustelee valmentajansa kanssa.
 Videossa näkyy , että Peng kävelee toppatakissa sichuanilaiseen Yibin Guesthhouse -ravintolaan, joka sijaitsee lähellä Tiananmenin aukiota, Kiinan vallan keskuspaikkaa. Ravintolan omistaa Sichuanin paikallishallinto.
 Videota on epäilty järjestetyksi. Seurueessa olevat mies ja naiset keskustelevat päivämäärästä. Mies sanoo, että huomenna on marraskuun 20. päivä ja nainen korjaa sen 21:nneksi. Peng näyttää videolla rauhalliselta ja kohtalaisen vapautuneelta.
 Ravintolan päällikkö  Zhou Hongmei  vahvisti uutistoimisto Reutersille, että Peng Shuai illallisti ravintolassa seitsemän hengen kanssa yksityistilassa.
 Aiemmin viikolla Kiinan valtion englanninkielinen televisiokanava CGTN julkaisi Twitterissä kuvan Pengin kirjoittamaksi väittämästään  sähköpostista .
 Siinä kiistettiin seksuaalisen hyväksikäytön väitteet ja sanottiin, että Peng lepää kotona. Viestiä ei pidetä uskottavana.
 WTA uhkaa vetää kilpailunsa pois Kiinasta
 WTA on uhannut vetää kilpailunsa pois Kiinasta, ellei Pengiin saada yhteyttä ja väitteitä seksuaalisesta hyväksikäytöstä selvitetä. Kiina on merkittävä markkina WTA:lle ja suhteiden katkaisu tietäisi jopa satojen miljoonien dollarien menetyksiä.
 – Olemme varmasti valmiit vetämään bisneksemme pois ja kohtaamaan kaikki sen tuomat hankaluudet, koska tämä on isompi asia kuin bisnes, WTA:n toimitusjohtaja Steve Simon sanoi  CNN-televisiokanavalle .
 Yhdysvallat ja Britannia ovat vaatineet Kiinalta todisteita Pengin hyvinvoinnista. YK:n ihmisoikeusasioiden korkea edustaja  Liz Throssell  vaati perjantaina, että Pengin olinpaikasta ja hyvinvoinnista saadaan todisteita.
 Niin Wimbledonin tenniskilpailu kuin lukuisat kansainväliset tennishuiput ovat vaatineet tietoa Peng Shuain hyvinvoinnista postittamalla viestejä Twitteriin hashtagilla #whereispengshuai.
 – Olen järkyttynyt kuulemistani uutisista Peng Shuaista,  kirjoitti muun muassa   Serena Williams .
 Ihmisoikeusryhmät vaativat Pekingin olympialaisten boikotointia
 Kiinan johtoa tai sen toimia arvostelevia julkkiksia on aiemminkin vaiennettu tai he ovat kadonneet julkisuudesta.
 Alibaba-yhtiön perustaja, miljardööri  Jack Ma  katosi julkisuudesta vuosi sitten marraskuussa, kun hän arvosteli Kiinan pankkeja ja finanssivalvontaa. Kolmen kuukauden jälkeen hänet nähtiin hyväntekeväisyystilaisuudessa lyhyellä videolla, mutta senkin jälkeen hän on pitänyt matalaa profiilia.
 Kiinan feministejä ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä raportoivaa #metoo-liikettä on vaiennettu  sulkemalla heidän sosiaalisen median tilinsä .
 Kohu Pengin turvallisuudesta sattuu samaan aikaan, kun ihmisoikeusryhmät vaativat helmikuussa alkavien Pekingin talviolympialaisten boikotoimista Kiinan heikon ihmisoikeustilanteen takia.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  sanoi torstaina, että Yhdysvallat harkitsee diplomaattista boikottia. Tämä tarkoittaa, että Yhdysvaltain johto ei lähettäisi olympialaisiin virallisia vieraita.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta maanantaihin 22.11. kello 23:een asti.

Kadonneeksi pelätty Peng Shuai ilmaantui tennisotteluun Pekingissä – uudet videot tennistähdestä eivät hälvennä huolta hänen turvallisuudestaan


Summary: Itsemurhissa menetetään Suomessa nelinkertainen määrä henkiä liikenneonnettomuuksiin verrattuna. Janne Keinäsen neuvo itsemurhaa miettiville on yksinkertainen: älä tee sitä vielä.

Janne Keinäsellä  oli kymmenkunta vuotta sitten tarkka suunnitelma siitä, kuinka  hän ottaa hengen itseltään .
 Hän kuitenkin siirsi suunnitelman toimeenpanoa seuraavaan päivään, ja taas seuraavaan, sitten kesään, syntymäpäivään, jouluun ja vielä hiukan kauemmas. Loppujen lopuksi hän ei enää halunnutkaan tappaa itseään.
 – Olen huomannut, että kannattaa jäädä katselemaan, mitä huomenna tapahtuu, Janne Keinänen sanoo.
 Keinäseltä itseltään olisi jäänyt kokematta esimerkiksi vanhemmuus, jos hän olisi päätynyt toteuttamaan itsemurha-aikeensa.
 – Jos olisin tehnyt sen, minulla ei olisi elämäni ehdottomasti hienointa ja tärkeintä asiaa, pientä poikaa.
 Itsemurhissa kuolee Suomessa jopa noin 800 ihmistä vuodessa. Se on  liikennekuolemiin  verrattuna nelinkertainen määrä. Itsemurhayritysten määräksi arvioidaan noin 10 000.
 Lue lisää:   Tamperelainen nuorisolääkäri kysyi itsemurhaa yrittäneen nuoren puolesta hyviä syitä elää – syntyi koskettavin Twitter-keskustelu pitkään aikaan
 Apua ei voi koskaan hakea liian varhain
 Janne Keinänen harmittelee sitä, että tuskaili oman pahan olonsa kanssa niin pitkään yksin, kertomatta kenellekään, hakematta apua. Hän kokee hukanneensa paljon aikaa.
 – Velloin syvissä vesissä aivan liian pitkään. Koko elämä meni sekaisin. Talouskin on kuralla edelleen, koska venytin avun hakemista niin pitkään.
 Kriisityöntekijä Silja Junes kannustaa hakemaan apua itsetuhoisiin ajatuksiin mahdollisimman pian, ennen kuin ajaudutaan katkeamispisteeseen. Juuso Stoor / Yle
 Myös Kemissä toimivan kriisikeskus Turvapoijun kriisityöntekijä  Silja Junes  muistuttaa, että avun hakemisessa ei pidä odottaa tilanteen pahenemista kriittiseksi.
 – Koskaan ei ole liian aikaista hakea apua. Ei tarvitse yrittää itsemurhaa tai muuten antaa ongelmien kasautua. Apua kannattaa hakea heti, jos synkkiä, itsetuhoisia ajatuksia alkaa tulla, Junes sanoo.
 Keinänen toivoo muiden olevan viisaampia kuin hän oli. Hän kehottaa hakemaan apua ennen kuin ollaan aivan katkeamispisteessä.
 – Paha olo on vähän kuin tavarajuna, ei se pysähdy heti avun hakemiseen, vaan jyskyttää eteenpäin vielä jonkin aikaa ennen kuin sitten lopulta pysähtyy. Ei ole kytkintä, joka kääntäisi tuskan pois yhdessä hetkessä.
 Tukea ja apua Akuutissa itsemurhauhkatilanteessa soita 112 tai hakeudu lähimpään päivystykseen. Mieli ry:n kriisipuhelin suomeksi 09 2525 0111, ruotsiksi 09 2525 0112, arabiaksi ja englanniksi 09 2525 0113 Mieli ry:n  kriisikeskusverkosto Verkkokriisikeskus  Tukinet Nuorten oma  Sekasin-chat Tukea itsemurhan tehneen läheisille:  Surunauha ry
 Janne Keinänen on halunnut kertoa kokemuksistaan, koska hän haluaa auttaa muita, jotka kamppailevat samanlaisten asioiden kanssa. Hän kertoo omasta tuskastaan ja selviytymisestään muun muassa  Itsemurhaajan niksinurkka -podcastissaan  (siirryt toiseen palveluun).
 Lue lisää:   Onko sinulla itsetuhoisia ajatuksia? Kysymys ei aja ketään itsemurhaan, vaan auttaa avun äärelle, kertoo asiantuntija
 Läheisen itsemurha tai sen yritys on perheelle ja ystäville kipeä kriisi. Vertaistukiryhmissä kohtaa saman kokeneita ja pääsee purkamaan ajatuksiaan.  Se helpottaa selviämistä järkytyksestä ja surusta. Juuso Stoor
 Itsemurhaa yrittäneelle tarjolla apua heti
 Sosiaali- ja terveysministeriön tukemia itsemurhien ehkäisyyn keskittyviä hankkeita on Suomessa meneillään useita. Tänä vuonna rahoitustukea on myönnetty muun muassa Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiriin, jossa itsemurhakuolleisuus on pitkään ollut maan suurimpia.
 Itsemurhien ehkäisyhanke ITROn tärkeimpiä toimintatapoja Meri-Lapissa on nopea väliintulo. Terapiajaksoa tarjotaan mahdollisimman pian itsemurhayrityksen jälkeen.
 Lyhytinterventioon pääsee ilman lähetettä, se on maksutonta ja siihen voi osallistua halutessaan nimettömänä.
 – Tapaamme asiakasta kolme tai neljä kertaa. Keskusteluissa käydään läpi itsemurhayritystä ja siihen johtaneita syitä sekä laaditaan turvasuunnitelma vastaisen varalle. Viimeisellä tapaamiskerralla keskusteluun voidaan ottaa mukaan perhe tai muita läheisiä, kertoo kriisityöntekijä Silja Junes.
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin kuudessa kunnassa myös lisätään koulutuksella eri ammattiryhmien valmiuksia kohdata itsetuhoinen ihminen ja auttaa häntä.
 Tukea tarvitsevat myös läheiset
 Itsemurha tai sen yritys on järkytys ja kriisi läheisille. Moni pystyy parhaiten käymään läpi traumaattisia kokemuksia vertaistukiryhmissä. Vertaistuen koordinaattori  Minttu Väisänen  Sininauha ry:stä on itse kokenut läheisen itsemurhan aiheuttaman tuskan.
 – On hyvin tärkeää, että näitä ajatuksia ja tunteita pääsee käsittelemään samanlaisia asioita kokeneiden kanssa, jotta pääsee elämässä eteenpäin. Yksin näiden asioiden kanssa ei kukaan ole, Väisänen sanoo.
 Tukiryhmiä on jo jonkin aikaa järjestetty itsemurhan tehneiden läheisille, mutta nyt keskusteluryhmiä kootaan myös niille, joiden lähipiirissä on itsetuhon riski eli takana on itsemurhayritys.
 Lue lisää:   "Tämä on meidän viimeinen puhelu", sanoi isä Minttu Väisäselle ennen itsemurhaansa – nyt tytär auttaa muita saman kokeneita ja teki surusta myös ammatin
 Kriisityöntekijä Silja Junes (vas.) ja vertaistuen koordinaattori Minttu Väisänen haluavat murtaa itsemurhiin liittyvää puhumattomuutta. Juuso Stoor / Yle
 Ahdistus ei kestä loputtomiin
 Janne Keinäsen toipumisen tie on ollut pitkä. Hän on saanut vuosien ajan monenlaista psykiatrista ja psykologista apua, lääkehoitoakin on kokeiltu. Tukena ovat olleet myös sisarukset ja vanhemmat.
 Yksi tärkeimmistä oivalluksista itsetuhoisuuden keskellä Keinäselle oli se, että ajatukset ovat vain ajatuksia. Vaikka ne ovat sillä hetkellä hyvin todellisia, voimakkaita ja mustiakin, ne ovat vain omia ajatuksia ja omassa päässä syntyneitä tulkintoja.
 Keinänen alkoi tietoisesti kääntää ajatuksiaan pois synkimmistä mietteistä ja keskittyi hakemaan mukavia, hyviä asioita, vaikka miten pieniä ilonsiruja. Vaikkapa vieressä nukkuvan koiran rapsuttelu vei huomiota oikeaan suuntaan.
 Se oli alku. Hän oppi luottamaan siihen, että huonokaan tunne ei ole lopullinen. Ahdistus kestää aikansa, mutta jossain vaiheessa muutos tapahtuu.
 Nyt arki tuntuu hyvältä.
 Keinänen kavahtaa sankaritarinoita eikä halua hehkuttaa tai uskotella, että elämä olisi koko ajan pelkkää "aurinkoa ja kukkaketoa".
 – Elämässä on aaltoliikettä, joskus on paljon iloa, joskus riittää, että sydämesi lyö ja hengität.
 Sunnuntaina 21.11. ympäri Suomea vietettävässä Kynttilätapahtumassa sytytetään kynttilät itsemurhan tehneiden muistolle.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  maanantaihin 22.11. kello 23 saakka.

"Hetkeäkään en ole katunut, etten tappanut itseäni" – itsemurha-aikeista selvinnyt Janne Keinänen suree vain sitä, ettei hakenut apua aiemmin


Summary: Vasemmistoliiton puheenjohtajan mukaan elinkeinoelämän järjestöt puuhaavat Suomeen porvarihallitusta.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  sanoo, että puolue vaatii lisää panostuksia koronaepidemian rasittamiin lasten ja nuorten palveluihin ensi kevään kehysriihessä.
 Andersson puhui vasemmistoliiton puoluevaltuuston kokouksessa Helsingissä.
 – Vasemmistoliitto tulee ensi keväänä normaalin neuvotteluprosessin puitteissa esittämään riittävää ja vastuullista rahoitusta lasten ja nuorten palveluihin.
 Andersson viittasi puheessaan suoraan keskustan puheenjohtajan  Annika Saarikon  eiliseen puheeseen Rovaniemellä.
 – Kollegani Annika Saarikko totesi omassa puheessaan, että ”maatamme johtaa nyt sukupolvi, jonka aikuiselämän aikana raha on ollut halpaa alhaisen korkotason takia.” Mutta tämä meidän sukupolvi on myös se, joka vietti oman lapsuutensa ja nuoruutensa keskellä 90-luvun lamaa.
 Andersson sanoi edellyttävänsä, että myös muissa hallituspuolueissa ymmärretään, ettei kriisi ole vielä ohi lasten ja nuorten osalta. Hänen mukaansa hallitus on vahvistanut lasten ja nuorten hyvinvointia noin 300 miljoonalla eurolla.
 – Kriisin keskellä tehdyt määräaikaiset panostukset loppuvat ensi vuoteen. Vastuu lastemme ja nuortemme tulevaisuudesta ei voi olla yksin vasemmistoliiton tai opetusministerin kannettavana. Hallitus, joka on sitoutunut tekemään lapsimyönteistä politiikkaa, ei voi pettää lupauksiansa tämän maan lapsille.
 Saarikon vaatimusta kehyskurista "vaikea ymmärtää"
 Keskustan Annika Saarikko uhkasi eilen hallituksesta lähtemisellä, jos hallituskumppanit pyrkivät ylittämään sovitut menokehykset ensi kevään neuvotteluissa.
 Vasemmistoliiton Li Andersson sanoo, että hänen on vaikea ymmärtää, mistä Saarikon puheet kumpuavat.
 – Me olemme pitäneet kiinni kaikesta yhdessä sovitusta. Ei tässä ole ollut mitään irtiottoa hallituksessa ainakaan vasemmistoliiton toimesta.
 Andersson tarkensi, ettei ole havainnut vaatimuksia sovittujen menokehysten ylityksestä myöskään vihreiltä tai SDP:ltä.
 – Jos nyt sellaista sanaa käytän, niin ehkä hieman varjonyrkkeilyltä tuntuu tämä julkinen keskustelu, johon hallituskumppaneiden on siksi myös vaikea vastata.
 Andersson sanoi puolueensa lähtevän siitä, että ensi vuoden kehysriihi on normaali neuvotteluprosessi. Hän povasi samalla riihestä vaikeaa, koska menopaineita on paljon.
 Andersson: Valta Suomessa halutaan vaihtaa
 Puheenjohtaja Andersson kiinnitti puheensa alussa huomiota Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) alaisuuteen perustettuun Pro Markkinatalous -yhdistykseen.
 Anderssonin mukaan yhdistyksen kautta ajetaan porvarihallitusta Suomeen.
 – Vaikuttamisessa on kyse Elinkeinoelämän keskusliiton ja muiden elinkeinoelämän vahvojen etujärjestöjen tavoitteesta saada nykyinen valta vaihdettua Suomessa ja porvarihallitus takaisin valtaan.
 Lue lisäksi:
 Saarikko: Keskusta ei tule olemaan mukana hallituksessa, jossa keimaillaan talousryhdin hylkäämisen kanssa
 Marin hallitusyhteistyöstä: Kaikki asiat ovat ratkaistavissa, jos halua siihen löytyy
 Vihreiden Iiris Suomela: Suomen on kiritettävä EU:n ilmastopolitiikkaa, ei jarrutettava

Vasemmistoliiton Li Andersson: Lasten ja nuorten palveluihin on löydettävä keväällä riittävästi rahaa – Saarikon vaatimukset "varjonyrkkeilyä"


Summary: Adele One Night Only -paluukonsertin yhteydessä laulaja kertoo avioerostaan ja siitä seuranneesta ahdistuksesta ja itsetutkiskelusta. Konsertti on laulajan ensimmäinen sitten vuoden 2017.

Adelen  perjantaina ilmestynyt 30-levy on erolevy, mutta ei ehkä siinä merkityksessä, mitä ensin voisi kuvitella.
 – Eroan oikeastaan itsestäni, hän kertoo  One Night Only  -konsertin taltionnissa.
 Adele One Night Only  on brittilaulaja Adelen paluukonsertti, joka taltioitiin Los Angelesin observatoriossa lokakuussa. Hän esittää taltionnissa kymmenen kappaletta, joista neljä on uudelta perjantaina julkaistulta  30 -levyltä. Adelen edellisestä,  25 -nimisestä albumista on kulunut jo kuusi vuotta.
 One Night Only  oli Adelen ensimmäinen konsertti sitten vuoden 2017. Sitä oli seuraamassa maailmantähtiä kuten  Lizzo ,  Drake ,  James Corden  ja  Melissa McCarthy . Yleisössä oli myös Adelen 9-vuotias poika  Angelo , joka näki äitinsä esiintymässä ensimmäistä kertaa.
 Konsertin yhteydessä Adele antoi haastattelun talk show -tähti  Oprah Winfreylle .
 Winfreyn haastattelussa laulaja kertoi muun muassa avioerostaan, siitä seuranneesta itsetutkiskelusta ja painonpudotuksestaan.
 Vaikeat tunteet oli kohdattava
 Adele erosi puolisostaan  Simon Koneckista  vuonna 2018. Adele ja Conecki olivat yhdessä kahdeksan vuotta ja menivät naimisiin vuonna 2018. Samana vuonna liitto päätyi myös eroon.
 – Minulla on ollut koko ikäni pakkomielle ydinperheestä, koska itselläni ei ole sellaista koskaan ollut, laulaja kertoo haastattelussa.
 Laulajan isä jätti perheen, kun hän oli vasta 2-vuotias. Laulaja kertoo ymmärtäneensä vanhempana, että syynä oli alkoholi.
 Adele kertoo haastattelussa päättäneensä jo nuorena, että kun hän saa lapsia, hän pitää perheen koossa. Hän kuitenkin huomasi, ettei ole onnellinen vaan lähinnä selviytyy päivästä toiseen ja alkoi miettiä, mitä tekee ja minkä takia.
 – Otan avioliiton hyvin vakavasti. Nyt näyttää siltä, etten kunnioittanut sitä, kun ero tapahtui niin nopeasti. Nolottaa, etten saanut avioliittoani toimimaan.
 Laulaja kiittää ex-miestään elämänsä pelastamisesta, sillä tämä piti hänen jalkansa maassa, kun hänestä tuli maailmanluokan tähti.
 Adelen levy-yhtiö Sony Music antoi Ylelle nähtäväksi Adelen haastattelun uuden levyn julkistamisen yhteydessä.
 Sony Musicin haastattelussa Adele kertoo, että on tehnyt paljon töitä itsensä kanssa avioeron yhteydessä ja myös opetellut myöntämään itselleen ja muille, että on tehnyt virheitä ja antamaan itselleen anteeksi.
 – Olen parhaani mukaan yrittänyt poisoppia asioista, joita omaksumme tiedostamatta ja joita saamme jopa syntymässä. Uskon että huonot tavat ja surullisuus voivat olla DNA:ssa, hän sanoo.
 Osana prosessia hän kertoo opetelleensa olemaan yksin.
 – Tajusin, miten kauan olen vältellyt sitä. Aiemmin jos olin sekunninkaan surullinen, soitin heti ystävilleni. Sitten tajusin, että sillä tunteella on jotain kerrottavaa ja jos sen vain piilottaa aina, se tulee takaisin pahempana ja pahempana.
 Koko levy on Adelen itsensä mukaan itsereflektiota ja itsensä pitämistä vastuullisena asioista.
 – Olen monimutkainen, minussa on paljon työtä ja olen oikea vuoristorata. Nyt ainakin tiedostan sen, aiemmin en olisi myöntänyt sitä.
 Adele on laihtunut viime vuosina noin 45 kiloa, mikä on herättänyt paljon kysymyksiä tai kommentointia. Tähden mukaan painon pudottaminen ei ollut missään vaiheessa tavoitteena, vaan ahdistuksen hillitseminen liikunnalla. Simon Emmett / Sony Music
 Kritiikkiä painonpudotuksesta
 Parin viime vuoden aikana julkisuudessa on hämmästelty Adelen hurjaa muodonmuutosta. Kunto-ohjelman myötä hän laihtui 45 kiloa.
 Laulajan mukaan hän halusi kuntoilun avulla hallita ahdistustaan.
 – Minulla oli avioeron jälkeen hirvittäviä ahdistuskohtauksia. Ne halvaannuttivat minut kokonaan ja olin hämmentynyt, sillä en pystynyt kontrolloimaan vartaloani, hän kertoo Winfreyn haastattelussa.
 Päivittäisellä treenaamisella hän sai ahdistuksen kuriin ja sali ja patikointi toivat päiviin rakennetta ja tarkoitusta.
 Adele ei ole hämmästynyt ihmisten kommenteista hänen muodonmuutoksestaan, sillä hän on saanut kuulla vartalostaan koko uransa ajan.
 – Olen joko liian iso tai liian pieni. Olen joko hottis tai sitten en.
 Laulaja on tällä kertaa saanut kuulla myös syytöksiä laihuuden ihannoinnista.
 – Minusta tuntuu pahalta, jos joku on saanut tuntemaan olonsa huonoksi nahoissaan, mutta minun tehtäväni ei ole arvioida muiden suhdetta vartaloonsa. Olen yrittänyt selvitä omassa elämässäni. En voi lisätä siihen enempää huolia.
 Adelella on avioliitostaan 9-vuotias poika. Oprah Winfreyn haastattelussa hän kertoo kokevansa välillä syyllisyyttä siitä, että on aiheuttanut poikansa elämään muutoksia sen takia, että on ajatellut omaa onnellisuuttaan. Nykyisin pojan isä ja laulaja asuvat naapureina ja viettävät edelleen aikaa yhdessä. Simon Emmett / Sony Music
 Levy melkein jäi ilmestymättä
 Adele on koskettanut miljoonia ihmisiä kappaleillaan kuten  Hello  ja  Someone Like You . Hän sanoi Winfreyn haastattelussa, että hänen musiikkinsa voiman salaisuus on mysteeri hänelle itselleenkin.
 – En ole ihmisenä samanlainen, mitä laulamiseni on. Se tulee jostain muualta enkä tiedä, mistä sen vedän esiin. Se on hullua, sillä en ole oikeasti niin syvällinen ihminen, tähti nauraa.
 Laulaja on käynyt kappaleissaan yllättävän avoimesti läpi omaa elämäänsä kuten erojaan.
 – Musiikki auttaa minua useissa elämäntilanteissa ja haluan tehdä saman ihmisille ja muistuttaa heitä, etteivät he ole yksin.
 Sony Musicin haastattelussa hän kertoo, että avioeron jälkeen hänelle olisi ollut paljon hyötyä esimerkiksi sen kaltaisesta kappaleesta kuin uuden levyn  Hold On.
 Uuden levyn kappaleita on tehty samaan aikaan, kun avioeroprosessi ja siitä toipuminen olivat käynnissä. Laulaja kertoo, että levyn ensimmäinen äänitys oli vuoden 2019 helmikuussa äänitetty  Easy On Me  ja viimeinen helmikuussa 2020 äänitetty  Hold On .
 – On hullua ajatella  Easy On Men  ja  Hold Onin  välistä eroa lyriikoiden suhteen. En ajatellut asiaa levyä tehdessäni, mutta jälkikäteen huomaa, miten suuri tunne-ero niillä on.  Easy On Messä  puhun toisille ihmisille, mutta  Hold Onissa  itselleni. Sitä nauhoittaessa tunsin oloni vahvaksi enkä tarvinnut muiden ihmisten hyväksyntää, laulaja kertoo.
 Adele sanoo Sony Musicin haastattelussa ettei usko, että olisi ennen kirjoittanut sellaisia sanoituksia kuin  Hold Onissa .
 – Olin niin uupunut yrittäessäni löytää vastauksia kaikkialta itseni ulkopuolelta siihen, miksi toistan samoja kaavoja elämässäni. Aloin kysyä sitä itseltäni ja tajusin, että tulen toistamaan asioita lopun elämääni jos en nyt käsittele asiaa. Se oli todella iso pala nieltäväksi. Kappaleen lyriikat ovat ankarat, mutta lopussa on toivoa, hän sanoo.
 Hold Onissa  kuultava kuoro koostuu Adelen omista ystävistä. Laulaja kertoo, että vaikean ajanjakson aikana ystävät sanoivat hänelle jatkuvasti  hold on , pidä kiinni ja hän tajusi, että jos hän aikoo käyttää ystäviensä sanoja laulussaan, heidän pitäisi myös laulaa ne.
 – He saivat vain muutaman päivän varoitusajan. Äänitys oli kaoottista ja kaunista. Oli upeaa, että he olivat laulamassa niitä sanoja kanssani sen jälkeen, kun he olivat olleet tukenani vaikka olin varmasti raskasta seuraa välillä. Se oli myös hauskaa – oikeasti vain yksi heistä osaa laulaa! Laulaja kertoo ja purskahtaa nauruun.
 Laulaja kertoo, että jossain vaiheessa hän ajatteli, ettei levy näe ikinä päivänvaloa. Hän mietti, onko oikeutettu kertomaan omista vaikeuksistaan keskellä pandemiaa, kun ihmiset ovat menettäneet läheisiään tai yrityksiään.
 – Vaikka avioero on tietysti aina vaikeaa kaikille.
 Ratkaiseva hetki oli se, kun laulaja soitti puolivalmista albumia ystävälleen, joka purskahti itkuun kuultuaan  My Little Love  -kappaleen ja kertoi ymmärtävänsä äitiään paljon paremmin sen kuultuaan.
 – Hän sanoi, ettei ollut koskaan ajatellut, mitä hänen äitinsä oli joutunut käymään läpi. Nähtyään hänen reaktionsa ajattelin, että levy täytyy julkaista, vaikka ihan vain äitien takia.
 Adele One Night Only   -konsertti on katsottavissa Yle Areenassa kuukauden ajan. Se esitetään Yle TV2:ssa maanantaina 22.11. klo 21.

"Nolottaa, etten saanut avioliittoani toimimaan" – Adelen uusi 30-levy kertoo rankasta ajanjaksosta avioeron jälkeen


Summary: Vihreät painottavat vaaleissa ennaltaehkäiseviä terveyspalveluita ja vaativat terapiatakuuta kaikille hyvinvointialueille. Vihreiden mukaan hyvinvointivaltiota pitää sekä suojella että kehittää.

Vihreät käynnistivät virallisen aluevaalikampanja hyväksymällä puolueella vaaliohjelman sunnuntaina Helsingissä.
 Puolue nostaa kärkiteemoikseen ennaltaehkäisevät sote-palvelut, "ihmisiä kunnioittavan terveydenhoidon" ja mielenterveyspalvelut.
 Puolueen vt. puheenjohtaja  Iiris Suomelan  mukaan hyvinvointivaltiota tarvitaan, mutta sitä on samalla kehitettävä.
 – Yhdet haluavat purkaa hyvinvointivaltiota, toiset haluavat museoida sen muuttumattomaksi. Maailma muuttuu, mutta hyvinvointivaltiolle on edelleen iso tarve. Meidän mielestämme hyvinvointivaltiota on sekä puolustettava että uudistettava.
 Tässä työssä tarvitaan vihreiden mukaan alan ammattilaisten osaamista. Siksi henkilöstön riittävyydestä on pidettävä huolta ja sitä on kuultava, kun palveluita kehitetään.
 Oikea-aikaista, ennalta ehkäisevää työtä halutaan painottaa, jotta hoidon tarve ei kasvaisi liikaa.
 – Kun ihmiset saavat tarpeeksi varhain tarvitsemaansa tukea ja hoitoa, ei ole niin usein tarvetta kalliille ja kuormittaville erikoissairaanhoidon palveluille vastaisuudessa.
 Vihreiden mielestä yhtä terveyskeskuslääkäriä kohden pitäisi olla korkeintaan 1500 asukasta. Puolueesta ei kuitenkaan haluta arvioida, kuinka paljon lääkäreiden määrää pitäisi nykyisestä kasvattaa, jotta tavoite täyttyisi.
 – Työntekijöiden saaminen näihin virkoihin edellyttää työolojen parantamista, aktiivista rekrytointia ja lääkärien koulutusmäärien kasvattamista, vihreiden ohjelmassa lukee.
 Palvelut myös vähemmistöille
 Ihmisiä kunnioittavalla terveydenhoidolla puolue viittaa palveluja tarvitsevien ihmisten moninaisuuteen. Palvelut on vihreiden mukaan turvatta ihmisen tuloista ja taustasta riippumatta.
 – Usein ajatellaan, että erilaisten vähemmistöjen, kuten maahanmuuttajien, saamelaisten, transihmisten tai sateenkaariperheiden huomioiminen olisi pois enemmistöön kuuluvilta. Tämä ei pidä paikkaansa.
 Mielenterveyspalveluiden saatavuutta vihreät parantaisivat terapiatakuulla, joka tulisi voimaan jokaisella hyvinvointialueella.
 – Hyvinvointialueilla voimme varmistaa, että matalan kynnyksen mielenterveyspalveluihin panostetaan.
 Vihreiden tavoite on ylittää puolueen kuntavaalien tulos. Vihreät saavuttivat kuntavaaleissa Helsingin ulkopuolella hieman yli 9 prosentin kannatuksen.
 Helsinki ei ole mukana aluevaaleissa, jotka järjestetään 21:llä hyvinvointialueella 23. tammikuuta.
 Lue lisäksi:
 Kokoomus vaatii aluevaaleissa sote-palveluihin "tervettä maalaisjärkeä", valinnanvapautta ja palveluseteleitä
 Keskusta vaatii vähintään yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan – päävastustajina aluevaaleissa ovat keskittäminen ja kokoomus
 SDP lupaa, että terveydenhoitoa saa aina tarvittaessa – puolue ei kuitenkaan takaa yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan
 Vasemmistoliitto peräänkuuluttaa sote-alan ammattilaisille nykyistä parempia työoloja
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista

Vihreiden aluevaaliteemoina palveluiden oikea-aikaisuus ja yhdenvertaisuus – "Yhdet haluavat purkaa hyvinvointivaltiota, toiset haluavat museoida sen"


Summary: Helsingin terveysasemille voi kertyä viikon aikana yhteensä toistatuhatta yhteydenottoa, johin ei kyetä heti reagoimaan. Korona on vaikeuttanut kiireettömään hoitoon pääsyä eri puolilla maata.

Helsingin terveysasemien johtajalääkärin  Timo Lukkarisen  mukaan jälleen äityneen koronatilanteen ja pandemian jo aiemmin aiheuttaman hoitovelan tuomaa potilassumaa on Helsingissä alettu purkaa myös viikonlopputöinä.
 Lukkarinen kertoo, että koronatapaukset vievät taas lisääntyvässä määrin henkilöstön aikaa terveysasemilla.
 – Voi sanoa, että terveysasemat ovat helisemässä Helsingissä.
 Lukkarisen mukaan Helsingin 23 terveysasemalla voi kertyä viikon aikana yhteensä toistatuhatta yhteydenottoa, joihin ei kyetä heti reagoimaan. Lukkarinen sanoo, että lainsäädäntö edellyttää hoidontarpeen arviointia kolmen vuorokauden kuluessa yhteydenotosta.
 Lukkarisen mukaan iso osa viikonloppu- ja iltatyöstä on takaisinsoittopalvelun purkamista. Palvelupuhelimeen soittaneisiin henkilöihin pyritään olemaan yhteydessä mahdollisimman nopeasti, jos puheluun ei ole voitu heti vastata.
 Puhelun aikana selvitetään mahdollinen hoidontarve ja sovitaan jatkotoimista.
 – Lääkärityön osalta pyrimme hoitamaan näitä mahdollisuuksien mukaan myös etävastaanotoilla, Lukkarinen sanoo.
 Lukkarisen mukaan ylitöitä paiskitaan Helsingin terveysasemilla nyt myös arki-iltoina. Hänen mukaansa tilannetta hankaloittaa sekin, että liikkeellä useita ikäviä infektioita kuten esimerkiksi RS-virus.
 – Pyrimme tietysti palvelemaan jatkuvasti erilaisissa käytössä olevissa sähköisissä kanavissa, joiden merkitys on jatkuvasti lisääntynyt, Lukkarinen sanoo.
 Koronaepidemian aikana on isätty myös henkilökuntaa. Tavanomaisesti Helsingin terveysasemien verkostossa työskentelee noin 1300 henkilöä ja tällä hetkellä työntekijöitä on yli 2000.
 Johtajalääkäri: Voi rajoittaa muiden terveyspalvelujen saatavuutta
 Korona on siis jälleen alkanut kuormittaa terveydenhuoltoa entistä enemmän eri puolilla Suomea. Potilassumaa aiheuttaa se, että nyt nekin, jotka pahimpaan korona-aikaan eivät uskaltautuneet tai päässeet hoitoon ovat tulossa lääkärien ja hoitajien pakeille, ja samaan aikaan uudet koronatapaukset vaativat hoitoa.
 Koronatilanne kuitenkin vaihtelee eri puolilla maata. Kaikkein synkin tautitilanne on ollut koko epidemian ajan pääkaupunkiseudulla. Helsingin terveysasemien johtajalääkäri Timo Lukkarinen pitää tärkeänä, että vaivojen kanssa ei sinniteltäisi liian pitkään.
 Suomen suurimmassa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS) on jo jouduttu lykkäämään kiireettömiä leikkauksia ja poliklinikkakäyntejä tuonnemmaksi koronan vaatiman lisääntyneen hoitotyön vuoksi.
 Kiireettömään hoitoon pääsy on vaikeutunut epidemian aikana eri puolilla Suomea. Esimerkiksi suomalaisten suunterveyden hoitovelka on kasvanut koronapandemian aikana tähän mennessä  noin 1,3 miljoonalla potilaskäynnillä.
 Syöpärekisterin alustavat ennakkotiedot puolestaan kertovat, että vuonna 2020 uusia syöpiä todettiin 1200 tapausta vähemmän kuin aiempana vuonna , vaikka ennusteen mukaan syövät lisääntyvät koko ajan.
 Tänä syksynä koronapandemian aiheuttamaa hoitovelkaa on pyritty kuromaan umpeen. Helsingin terveysasemien johtajalääkäri Timo Lukkarinen näkee, että uhkana on hoitovelan kasvaminen vastakin syntyneen potilassuman vuoksi.
 – Koronatapausten lisääntyminen voi jälleen rajoittaa terveyspalvelujen saatavuutta ja kasvattaa hoitovelkaa, Lukkarinen sanoo.
 Lukkarinen korostaa, että joissakin tapauksissa voi syntyä peruuttamatonta vahinkoa. Esimerkiksi syöpätaudit voivat koronan aiheuttaman hoitoonpääsyn pitkittymisen johdosta edetä niin, että niitä ei enää voida parantaa.
 – Tämän vuoksi nopea hoitoonpääsy on tärkeää eli kaikkea hoitoa ei voi turvallisesti siirtää hamaan tulevaisuuteen, Lukkarinen korostaa.
 Hammaslääkäriliitto: Kela-korvausten säilyttäminen tärkeää
 Hammaslääkäriliiton toiminanjohtajan  Henna Virtomaan  mielestä suunterveyden hoidon resursseja ei ole alunperinkään onnistuttu mitoittamaan kaikkien suomalaisten hoitamiseen. Hänen mukaansa koronaepidemia on kärjistänyt jo muutoinkin vaikeaa tilannetta.
 Liiton mukaan mukaan resurssien puute näkyy kaikkialla maassa.
 – Tämä näkyy potilaiden vaikeutena päästä hoitoon ja hoitojen pitkittymisenä, Virtomaa toteaa.
 Hammaslääkäriliiton mukaan aikuisväestöstä noin puolet saa suunterveyden hoitoa terveyskeskuksissa ja puolet yksityisvastaanotoilla. Lisäksi noin miljoonan lapsen ja nuoren suunterveydestä huolehditaan julkisella sektorilla.
 Viirtomää pitää tärkeänä, että  yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksia pohtinut parlamentaarinen työryhmä ei esitä muutoksia nykyjärjestelmään.
 Nyt ei esitetä korvausten poistamista, niiden tason leikkaamista tai muutoksia korvausten kohdentamisessa eri palveluihin. Työryhmän mietintö on yksimielinen. Kokoomus jätti siihen lisälausuman, jossa se ehdotti korvausten nostoa väliaikaisesti koronan takia, koska koronaepidemia on aiheuttanut hoitovelkaa ja hoitojonot julkisella puolella ovat kasvaneet.
 Työryhmä: korvausten kohtaloa puidaan sote-uudistuksen yhteydessä
 Kaikkien puolueiden yhteinen ryhmä sai työnsä valmiiksi viime keskiviikkona. Niin kutsutun monikanavaisen rahoituksen parlamentaarinen työryhmä päätyi siihen, että Kela-korvausten kohtaloa on parempi tarkastella sitten, kun sote-uudistuksen hyvinvointialueet aloittavat vuonna 2023.
 Mietinnössä on kuitenkin pohdittu sitä, pitäisikö Kela-korvauksia kohdentaa enemmän sellaiseen yksityiseen hoitoon, jota ei ole saatavilla julkisella puolella tai johon on pitkät jonot. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi gynekologit tai hammaslääkärit.
 Maan hallitus puolestaan on halunnut ohjata yksityisen hoidon korvausten rahoitusta hyvinvointialueiden järjestämiin julkisiin palveluihin.
 Yksityislääkärin vastaanotolla kävi vuonna 2019 noin kaksi miljoonaa suomalaista. Eniten yksityisellä puolella käydään hammaslääkärillä, silmälääkärillä ja gynekologilla.
 Jo aiemmilla hallituskausilla tehtyjen leikkausten takia korvauksen osuus hoitolaskusta on enää noin 10–15 prosentin luokkaa.
 Parlamentaarisen työryhmän tueksi tehdyssä  virkamiesselvityksessä (siirryt toiseen palveluun)  vaihtoehdoina esiteltiin myös Kela-korvausten lakkauttamista kokonaan tai niiden maksamista edelleen, mutta rahoituksen siirtämistä hyvinvointialueiden vastuulle.
 Johtajalääkäri: Tehokas tapa saada epidemiaa kuriin on rokote
 Valtaosa suomalaisista on jo rokotettu kahdesti koronavirusta vastaan, mutta rokottamattomiakin on yhä paljon.  Sairaala- ja tehohoidossa olevista selkeä valtaosa on rokottamattomia.
 Helsingin terveyssemien johtajalääkäri Timo Lukkarinen toteaa, että tehokas tapa, jolla jokainen voi edesauttaa epidemian jälleen kuriin saamista on ottaa tarjolla oleva koronarokote.
 – Ainakaan tarjonnasta sen ei nyt pitäisi olla kiinni, Lukkarinen sanoo.
 Lue myös
 Täältä voit lukea kaikki  tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

"Terveysasemat ovat helisemässä Helsingissä" – synkentyneen koronatilanteen ja hoitovelan tuomia jonoja puretaan nyt viikonlopputöinä


Summary: Elisan Puhelinmuseo sijaitsee Helsingissä vanhan puhelinkeskuksen tiloissa. Se toimii vapaaehtoisvoimin.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Vanha puhelinkeskus Helsingissä kätkee sisäänsä aarteita vuosikymmenten takaa.
 Puhelinmuseon sydän on ensimmäinen pohjoismainen automaattinen puhelinkeskus, joka otettiin käyttöön vuonna 1922. Keskus palveli töölöläisiä 63 vuotta. Alkuperäiseen asuunsa jätetty noin 2000 numeron kokonaisuus on yhä toimintakunnossa.
 Yleisö pääsee ihastelemaan koko komeutta vapaasti kuitenkin vain kerran vuodessa. Tänä vuonna Elisan Puhelinmuseon avointen ovien päivä oli perjantaina 19. marraskuuta.
 – Museo toimii vapaaehtoistoimin, minkä vuoksi aukiolo on rajoitettua. Sopimuksen mukaan vierailu kuitenkin aina järjestetään, kertoo Elisan Puhelinmuseon toiminnasta vastaava  Anna Savikko .
 Runeberginkadulla sijaitseva puhelinkeskus avasi ovensa museona vuonna 1986. Antti Kolppo / Yle
 Museosta löytyy muun muassa vanhoja puhelinluetteloita, antiikkipuhelimia ja tuoreempaakin tekniikkaa. Museossa voi myös tutustua esimerkiksi puhelinvastaajiin ja faksilaitteisiin sekä puhelinverkon rakennustekniikkaan.
 Harvinaisuuksiakin museosta löytyy, kuten presidenttien vanhoja puhelimia ja 1800-luvun lopulta peräisin oleva vihellyskutsupuhelin.
 – Vihellyskutsupuhelin toimi samalla periaatteella kuin lanka, joka on viritetty kahden tölkin välille. Kun puhelimeen vihelsi, se kuului toisessa päässä olevalle henkilölle, joka tiesi siten vastata puheluun, Savikko kertoo.
 Museossa on näytillä useita vanhoja puhelinluetteloita. Antti Kolppo / Yle
 Ensimmäiset puhelinkeskukset olivat käsivälitteisiä. Keskuksenhoitajia, jotka useimmiten olivat naisia, kutsuttiin "sentraalisantroiksi". Myöhemmin keskukset muuttuivat automaattisiksi.
 – Minua viehättää ajatus siitä, että sentraalisantrojen avulla palvelut toimivat vuorokauden ympäri, ja nyt 24/7 on arkipäivää kaikille. Aina on palvelua saatavana, ja tietoa välitetään valtava määrä puhelinverkossa, Savikko toteaa.
 Puhelinmuseossa näkee puhelimien kehityskaaren.  Antti Kolppo / Yle
 Lue seuraavaksi:
 Uutisvideot: Tunnistavatko lapset vanhan puhelimen?
 Kännykkä on jyrännyt monta arjen esinettä – jäitkö kaipaamaan näistä jotakin?
 Älypuhelinten kierrätystempauksessa laitetaan puhelimet varaosiksi tai uusiokäyttöön – vain pieni osa suomalaisten puhelimista kierrätetään

Tämä puhelinmuseo avaa ovensa vain harvoin – sisältä löytyy harvinaisuuksia Suomen presidenttien puhelimista 1800-luvun antiikkiaarteisiin


Summary: Tiistaiaamuna lumi peittänee maan pääkaupunkiseudullakin. Viikon puolivälissä lunta on luvassa runsaasti maan keskiosiin.

Ensi viikolla saataneen ensilumi monin paikoin.
 – Lunta näyttää tulevan melko paljon, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Tiistain vastaisena yönä lunta voi sataa pääkaupunkiseudullakin ja etelärannikolla useampi senttimetri. Ennusteessa on tosin vähän epävarmuutta.
 Ennusteiden mukaan kolme matalapaineen aluetta ylittää Suomen viikon aikana. Tiistai-iltana ja keskiviikkoyönä on ennusteiden mukaan tulossa reilummin lunta Länsi-Lapista Itä-Suomeen.
 Keskiviikon ja torstain matalapaineet tuovat mukanaan myös puuskaista tuulta.
 – Mutta eivät ennusteet tuulen osalta kovin hurjalta näytä, Koskela uumoilee.

 Torstaina lumisadealue liikkuu Suomen keskiosien ylitse Vaasan ja Oulun paikkeilta itään ja tuo mukanaan runsaasti lunta. Muutamassa päivässä saattaa sataa jopa 20 senttimetriä lunta maan keskivaiheille.
 – Maan keskiosiin on talvi tulossa, Koskela ennustaa.
 Etelä-Suomen lumet sulavat pois, sillä luvassa on muutaman asteen lämpötiloja. Lämpötilat sahaavat viiden asteen ja viiden pakkasasteen välillä.
 – Lämpötilat menevät vuoristorataa Etelä-Suomessa, Koskela muotoilee.
 Vaasasta pohjoiseen viikko pysytellään pakkasella. Pohjois-Suomeen on luvassa selkeitä päiviä. Jopa päivällä pakkasta voi olla enemmän kuin 15 astetta ja yöllä elohopea voi laskea 20 pakkasasteen alapuolelle.
 Lue myös:
 Aikainen ensilumi sai aurauskaluston liikkeelle Lapissa – "Maisemat ovat kuin joulukortista"
 Talvien lumista ja lumisuudesta Ilmatieteen laitoksen sivuilla

Talvi tulee Suomen keskiosiin ensi viikolla, ensilumi satanee myös Etelä-Suomeen tiistaina


Summary: Tomi Räisänen voitti sävellyskilpailun koronasta kertovalla teoksellaan. Tele on seitsemälle soittajalle ja televisiolle sävelletty kappale.

Kun korona sulki ihmiset koteihinsa, katsoi  Tomi Räisänen  televisiota ja yritti muiden tavoin ymmärtää, mistä on kyse.
 Helsinkiläissäveltäjän kaikki esiintymismatkat peruuntuivat.
 – Aluksi ajattelin positiivisesti, että hyvä, nyt saan rauhassa säveltää ja käytän ajan hyödyksi.
 Kun tilanne oli jatkunut samanlaisena jo pitkään, olo muuttui.
 – Seurasin jatkuvaa uutisvirtaa. Se oli hirveää, eikä lainkaan hedelmällinen tilanne tehdä töitä.
 Tomi Räisäsen mielestä pandemia teki elämästä sekavaa.
 – Korona-aika on kuin puuroa, mosaiikkimaista uutisvirtaa, jossa robottimaiset äänet toistavat koronauutista, eikä kukaan saa selvää, mitä puhutaan.
 Hän sävelsi tuntemuksensa teokseksi nimeltä  Tele . Television äänimaailmasta tuli osa sävellystä.
 Tele ei jää Tomi Räisäsen ainoaksi koronateokseksi, vaan hän aikoo säveltää aiheesta vielä lisää. Pekka Tynell / Yle
 Säveltäjän mukaan teos kuvaa etätyön ja eristyksen aikana syntyneitä kommunikaatiokatkoksia.
 Sen aikana seitsemän soittajaa liikkuu lavalla, poistuu ja palaa takaisin.
 –  Tele  on hektinen kappale, jossa tullaan ja mennään.
 – Epätietoisuus on osa korona-aikaa; emme koskaan tiedä, minkälainen säädös on milloinkin voimassa, Räisänen toteaa.
 Tele-teos esitettiin ensimmäistä kertaa Lux Musicae -festivaalilla Siuntion keskiaikaisessa Pyhän Pietarin kirkossa perjantaina. Pekka Tynell / Yle
 Teos voitti tänä vuonna Siuntio 560 -sävellyskilpailun kamarimusiikkisarjan.
 Säveltäjä puurtaa yksin kammiossaan
 Tomi Räisänen  on suomalainen taidemusiikin säveltäjä. Hän on säveltänyt noin 100 teosta, muun muassa kamarimusiikkia, konserttoja ja orkesteriteoksia.
 Räisänen kuvailee säveltäjän työtä yksinäiseksi puurtamiseksi munkin kammiossa. Hän uskoo, että siitä syystä sopeutuminen pandemiaan on ollut säveltäjille helpompaa kuin esiintyjille.
 – Toivoisin, että viimein pääsisimme kohti normaalia, mutta luulen, että meidän pitää vain oppia elämään koronan kanssa.
 Kolmipäiväisen Lux Musicaen aikana kuultiin yhteensä neljä kantaesitystä. Pekka Tynell / Yle
 Kantaesityksessä kappale herää eloon
 Säveltäessään Räisänen kuvittelee itsensä yleisön joukkoon kuuntelijaksi. Mielikuvissaan hän seuraa, miten muusikot soittavat.
 – Musiikissa on pyhä kolminaisuus: säveltäjä, muusikot ja yleisö. Jos joku näistä elementeistä ei toimi, meillä ei ole kokonaisuutta.
 Oman kappaleen ensimmäinen esityskerta on säveltäjälle tärkeä hetki.
 – Kantaesitys on pitkän työn päätepiste ja kruunu – kappale herää eloon. Sävellys ei ole sävellys ennen kuin se soitetaan.
 Lux Musicae  on vuosittain Siuntiossa järjestettävä, uutta ja vanhaa musiikkia esittelevä tapahtuma. Kolmipäiväinen tapahtuma päättyy sunnuntaina.
 Lue myös:   Jorma Panula -kapellimestarikilpailun voitto jaettiin kolmen kesken: palkinnot Saksaan, Ranskaan ja Viroon
 "Terveysasemat ovat helisemässä Helsingissä" – synkentyneen koronatilanteen ja hoitovelan tuomia jonoja puretaan nyt viikonlopputöinä

"Korona-aika on kuin puuroa", sanoo siitä teoksen säveltänyt Tomi Räisänen – kuuntele, miltä se kuulostaa


Summary: Tampereella päätettiin selvittää kaikkien niiden punaisten nimet, jotka päätyivät suureen joukkohautaan. Nimet on tarkoitus kirjoittaa hautakiveen. Osa jää kuitenkin mysteeriksi.

Toukokuussa vuonna 1918 parikymppinen  Wilho Kuusijärvi  ammuttiin Tampereen vankileirillä. Syyksi merkittiin, että hän kurkisti oven raosta ulos ja vartija ampui hänet.
 Kuusijärven nimeä ei ole punaisten joukkohaudan hautakivessä, mutta nyt se voidaan siihen saada. Tampereen kaupunginvaltuusto päätti tällä viikolla, että kaikki joukkohaudan nimet selvitetään.
 Punaisten joukkohauta on Kalevankankaan hautausmaalla Tampereen keskustan lähellä. Siellä makaa Suomen historian suurimpia määriä, ellei eniten, tuntemattomia vainajia.
 Tampereen yliopiston tohtorikoulutettava  Antti Hannunen  selvitti vuonna 2018, että joukkohaudassa on arviolta 2 500 punaista. Hannunen käytti lähteinään Tampereen ruumiskanslian kirjanpitoa, seurakuntien arkistoa ja  Suomen sotasurmat  -tietokantaa.
 Tampereen kaupungin selvitystyöhön määrittämät rahat kuitenkin loppuivat parissa kuukaudessa. Hannunen jatkoi työtä itse hakemallaan apurahalla, mutta tarkistamisia täytyisi vielä tehdä.
 – Olen paljasjalkainen tamperelainen. Kyllä se tuntuu hurjalta, että nimettömissä haudoissa on niin paljon suomalaisia, joiden nimiä ei ole selvitetty, Hannunen sanoo.
 Jotta ymmärtää joukkohaudan vainajien taustan, pitää tuntea Suomen historian epäilemättä surullisin ajanjakso.
 Punaisten omaiset yrittivät tunnistaa ruumiita Kalevankankaan hautausmaalla vuonna 1918. Kuva: Tampereen museon arkisto.
 Sisällissodan taustat
 Suomi itsenäistyi joulukuussa 1917, mutta jo tammikuun lopussa 1918 maa ajautui veriseen sisällissotaan. Sisällissodassa sai surmansa noin 37 000 suomalaista.
 Sisällissota käytiin punaisten eli Suomen kansanvaltuuskunnan ja valkoisten eli hallituksen johtamien joukkojen välillä.
 Punainen kaarti oli tekemässä yhteiskunnallista muutosta ja vallankumousta, koska nuoressa Suomessa oli paljon yhteiskunnallisia ongelmia. Venäjästä irtautumisen jälkeen elintarvikkeiden hinnat karkasivat käsistä, osa väestöstä kärsi nälästä. Työttömiä oli paljon ja levoton ilmapiiri synnytti tiuhaan joukkokokouksia ja lakkoja.
 Hallitusta eli senaattia tukeneet valkoiset pitivät sotaa vapaussotana. Heidän mielestään sodassa oli kyse punaisten tekemästä kapinasta maan laillista hallitusta vastaan. Valkoiset halusivat samalla vapauttaa Suomen tänne jääneistä Venäjän armeijan sotilaista.
 Tampereen pääpaloasema kuvattuna vuoden 1918 taistelujen jälkeen. Kuva: Tampereen museon arkisto.
 Suomesta puuttui oma armeija. Työväestö alkoi perustaa järjestyskaarteja, myöhemmin punakaarteja, ja porvarileiri järjestyskuntia, myöhemmin suojeluskuntia. Näiden välillä alkoi olla yhteenottoja.
 Sisällissota päättyi valkoisen Suomen ja sen apuun tulleen Saksan armeijan voittoon.
 Tampereen tapahtumat
 Tampereella käytiin sisällissodan kiivain yhteenotto, johon osallistui 16 000 valkoista ja 14 000 punaista. Valkoisia kuoli noin 700–900, punaisia 1000–1500.
 Kalevankankaan taistelu kiirastorstaina 28. maaliskuuta oli sisällissodan taisteluista verisimpiä. Vainajia tuli paljon myös 3. huhtikuuta, kun valkoiset valtasivat Tampereen keskustan voimakkaalla tykistötulella.
 Tuhoutunutta Tampereen Kyttälää vuoden 1918 taistelujen jälkeen. Kuva: Tampereen museon arkisto.
 Tampere savusi tykistötulen sytyttämistä tulipaloista. Lähes 500 asuinhuonetta ja 80 tehdasta tai yritystä tuhoutui. Tamperelaiset piileskelivät kellareissa ja kirkoissa, noin 70 siviiliä kuoli.
 Huhtikuulta on dramaattisia valokuvia. Tampereen Keskustorilla oli lähes 10 000 punaista vankia. Lehtiuutisen mukaan vankien määrää laskettiin 12 tuntia, aamusta iltaan. Lisää vankeja oli otettu jo aiemmin. Osa heistä teloitettiin kadulla tai leirillä, osa kuoli sairauksiin.
 Punavankeja oli lähes 10 000 Tampereen Keskustorilla vuonna 1918. Kuva: Tampereen museon arkisto.
 Mitä tuntemattomista vainajista tiedetään?
 Suomen historian dosentti  Marko Tikka  Tampereen yliopistosta sanoo, että punaisten joukkohaudassa on Tampereen taisteluissa surmansa saaneita, kadulla ja kenttäoikeuksissa teloitettuja punaisia ja vankileirillä kuolleita.
 Suurin osa vainajista on nuoria miehiä. Taisteluissa kaatui paljon 20–30-vuotiaita miehiä, vankileirillä kuoli myös vähän vanhempia.
 Arvo Koivisto kuului Tyrvään punakaartiin. Koivisto teloitettiin kesäkuussa 1918. Kuva: Tampereen museon arkisto.
 Sotaan osallistui myös punaisten naiskaarteja eli vainajista osa on naisia. Antti Hannusen mukaan listan nimistä noin 35 on selvästi naisten nimiä. Suurin osa kuolleista naisista on 15–25-vuotiaita, mutta mukana on myös yksi lapsi ja yksi yli 70-vuotias.
 – Listalla olevista henkilöistä kaikki eivät suinkaan kuolleet taisteluissa tai vankileirillä, vaan mukana on onnettomuuksissa, kranaattien räjähdyksissä ja harhaluodeista kuolleita, Hannunen sanoo.
 Punakaartin hautajaiskulkue kuvattiin vuonna 1918 Tampereen keskustassa. Kuva: Tampereen museon arkisto.
 Kaikkien kuolinsyy ei ole selkeä. Vainajien nimien selvittäminen ei ole helppoa.
 – Vankileirillä kuolleet tiedetään aika hyvin. Suurimpia epäselvyyksiä on jälkiselvittelyissä ja taisteluissa kuolleiden osalta. Taistelujen aikana Tampereelle tuli paljon ihmisiä laajalta alueelta eli emme tiedä ihan tarkkaan, keitä täällä oli kovia kokemassa vuonna 1918, Marko Tikka kertoo.
 Historiantutkijat puhuvat 80+10+10-periaatteesta. 80 prosenttia vainajien nimistä löytyy melko vaivattomasti, 10 prosenttia vaatii monien lähteiden ristiin tarkistamista, 10 prosenttia jää usein vaille lopullista varmuutta.
 – 10 prosenttia jää arvailujen varaan, täyttä varmuutta emme ehkä saa koskaan, Tikka sanoo.
 Osa jää nimettömiksi
 Sekä esiselvityksen tehnyt Hannunen että Suomen historian dosentti Tikka sanovat, että joukkohaudassa on myös jonkin verran venäläisiä. Heidän nimensä jäävät yhä mysteeriksi. Heistä osa oli jäänyt Venäjän armeijan peruilta Tampereelle asumaan, osa oli vapaaehtoisia sotilaita. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia esimerkiksi antamalla aseita ja tuhansia vapaaehtoisia sotilaita.
 Kaikkia suomalaisia punaisia vainajiakaan ei pystytä millään selvittämään. Marko Tikka arvioi, että Tampereen joukkohaudan punaisista parisataa saattaa jäädä nimettömiksi.
 Sisällissodassa tuhoutunutta Kyttälää kuvattuna vuonna 1918. Kuvaaja: B. Kalling, Tampereen museon arkisto.
 Tähän on useita käytännön syitä. Osaa vuonna 1918 kuolleista ei merkitty kuolleiksi kuin vasta vuosikymmeniä virallisen kuoleman jälkeen.
 Esimerkiksi vankileirillä teloitettu Wilho Kuusijärvi oli avioton lapsi ja kuoli naimattomana, ja hänen kuolemansa jäi ehkä siksi selvittämättä. Häntä pidettiin pitkään sisällissodan nuorimpana teloitettuna, mutta  Aamulehden vuonna 2018 y hdessä paikallishistorioitsijan kanssa tekemän selvityksen mukaan ikätiedoissa oli virhe. Kuusijärvi ei ollut yhdeksänvuotias, vaan parikymppinen.
 Sisällissota oli sekavaa aikaa. Kaikki suomalaiset eivät tuohon aikaan välttämättä itse edes tienneet syntymäaikaansa.
 – Siihen aikaan ihmisten kirkonkirjoihin merkitty virallinen nimi saattaa olla ihan toinen kuin se, mitä hän ystävien kesken tai yhdistyselämässä on käyttänyt, Marko Tikka sanoo.
 Pispalan punakaartin sairaanhoitajia kuvattuna vuonna 1918 Tampereella. Kuvaaja: August Schuffert, Tampereen museon arkisto.
 Suomessa ainutlaatuista
 Esiselvityksen tehnyt Antti Hannunen sanoo, että nimilista pitää vielä käydä läpi. Sama ihminen saattaa olla listalla kahdesti, nimi vain eri tavalla kirjoitettuna. Tilanne sisällissodassa oli kaoottinen, osa kirjauksista on epätarkkoja.
 Hannunen törmäsi esimerkiksi tapaukseen, jossa lähdeaineisto viittasi vainajan olleen joukkohaudassa. Sattumalta Hannusen tutkijakollega muisti museossa olleen kirjeen. Tämän kirjeen mukaan henkilö olikin kuollut muualla kuin Tampereella.
 Tampereella työtä vaikeuttaa myös vainajien suuri määrä. Vain Tammisaaressa oli sisällissodan aikana suurempi vankileiri kuin Tampereella.
 Vangittuja punaisia vartijoineen Tampereen Keskustorilla. Kuva: Tampereen museon arkisto.
 Samanlaisia selvitystöitä punaisten nimien selvittämiseksi on ollut muualla Suomessa, mutta huomattavasti pienemmässä mittakaavassa.
 Miksi selvittäminen kestää?
 Punaisten vainajien nimiä alkoi selvittää 1960-luvulla historiantutkija  Jaakko Paavolainen . Nimiä alettiin tutkia uudelleen tamperelaisen valtuutetun  Sinikka Torkkolan  (vas.) aloitteesta useita vuosia sitten.
 Apulaispormestari  Johanna Loukaskorpi  (sd.) vei asiaa eteenpäin julkisen taiteen ohjausryhmän puheenjohtajana. Rahat loppuivat aina vain kesken, kunnes kaupunginvaltuusto linjasi tällä viikolla, että tutkimus tehdään loppuun.
 – Tutkimus tulee nyt saattaa loppuun valtuuston talousarviokokouksen tekstilisäyksen turvin. Rahoitus etsitään sivistys- ja kulttuurilautakunnan vuosisuunnitelman sisältä, Loukaskorpi sanoo.
 Samaan aikaan kaupunginvaltuusto päätti, että Tampereelle tulee myös vuosia tavoiteltu Lotta Svärd -muistomerkki. Molemmat muistomerkit tulevat viimeistään vuonna 2023.
 Punaisten joukkohaudan vainajien nimien pitäisi olla selvillä vuonna 2023.  Timo Turpeinen / Yle
 Tutkijat pitävät Tampereen päätöstä punaisten vainajien nimistä merkittävänä. Nimettömyys ja haudan puuttuminen on ollut monelle surullinen ja katkera asia Tampereella.
 Nimien selvittäminen kuvaa Marko Tikan mielestä sisällissodan jättämää pitkää varjoa Suomessa.
 – Jo sata vuotta sitten voittajien puolella surmansa saaneiden muisto hakattiin kiveen, mutta 20 viime vuotta on selvitetty punaisten nimiä.
 Lähde: Pertti Haapala ja Tuomas Hoppu, Sisällissodan Pikkujättiläinen, WSOY, 2009.
 Voit keskustella aiheesta 22.11. kello 22. asti.

2 500 tuntematonta suomalaista vainajaa on levännyt joukkohaudassa yli sata vuotta – tämä heistä tiedetään nyt


Summary: Britannian terveysministeri Sajid Javid kertoo BBC:n haastattelussa uskovansa, että laite-erot ovat voineet johtaa jopa koronapotilaiden kuolemiin.

Britanniassa tutkitaan, onko potilaan ihonvärillä merkitystä lääketieteellisten laitteiden tehokkuuteen.
 Britannian terveysministeri  Sajid Javid  sanoo määränneensä tutkinnan aiheesta sen jälkeen kun hänelle selvisi, että esimeriksi oksimetri, eli veren happipitoisuuden mittauslaite voi antaa vaaleaihoisille tarkempia lukemia kuin potilaille, joilla on tummempi iho.
 Britannian terveysviranomaisten tutkimuksen mukaan oksimetrit voivat  yliarvioida etnisiin vähemmistöihin kuuluvien ihmisten veren happipitoisuutta , kertoo yleisradioyhtiö BBC.
 Happipitoisuuden seuranta on hyvin tärkeää koronapotilaiden hoidossa. Javid sanoo  BBC:n haastattelussa uskovansa , että potilaita olisi myös kuollut laite-erojen takia.
 Britannian terveysministeri Sajid Javid. WIktor Szymanowicz / AOP
 Britannia vaatii kansainvälisiä toimia
 Britannia vaatii kansainväliseltä yhteisöltä toimia asiassa. USA on jo ilmaissut kiinnostuksensa.
 Javid muistuttaa, että menettelyjä, lääkkeitä ja laitteita on luotu maissa, joissa enemmistö väestöstä on valkoihoisia. Hän ei usko, että laitteissa mahdollisesti havaittavat erot eri potilaiden välillä olisivat syntyneet tahallisesti.
 Britannian lääkäriliitto korostaa, että tutkimuksessa tulisi kiinnittää huomiota laitteiston ohella myös vähemmistöjen kohtaamiin rakenteellisiin ongelmiin.
 Koronatartunnan riski on suurempi etnisille vähemmistöille, kertovat tutkimukset BBC:n mukaan. Mustaihoiselle koronatartunnan riski on kaksi kertaa suurempi ja aasialaistaustaiselle puolitoista kertaa suurempi kuin valkoihoiselle.
 Vielä ei tiedetä, miksi näin on, BBC kirjoittaa. Syiksi on esitetty eroja elinoloissa, ammateissa ja yhteiskunnallisessa asemassa.
 Lue myös :
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin

Britanniassa tutkinta hoitolaitteiden tehokkuudesta eri ihonväreillä – esimerkiksi veren happipitoisuutta mittaava laite voi antaa vääriä lukemia


Summary: Eläinsuojelu keskittyy varsin usein seuraeläimiin kuten kodittomiin kissoihin. Työ on tärkeää, mutta  kaikilla muillakin eläimillä on itseisarvonsa. Perusoikeudet kuuluu jokaiselle eläimelle, kirjoittaa Vilkka.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kaksi pientä sanaa, eläimet ja oikeudet, yhteen liitettynä, muuttavat maailmaa kenties enemmän kuin uskallamme ajatellakaan.
 Voimme kuvitella öljyttömän tulevaisuuden. Voimme luopua öljyn käytöstä lämmityksessä, liikenteessä ja muovin tuotannossa.
 Mutta voimmeko kuvitella maailman, jossa eläimiä ei hyödynnetä ihmisten ruokana ja vaatteina? Haluammeko tulevaisuuden, jossa eläimiä ei hyödynnetä lemmikkeinä eikä ratsuina? Osa ihmisistä  haluaisi lopettaa jopa pikkulintujen talviruokinnan .
 Ihmisoikeudet perustuvat  kansainvälisiin sopimuksiin, joita eri valtiot ovat sitoutuneet noudattamaan. Ihmisoikeudet kuuluvat kaikille eivätkä erottele ihmisiä ihonvärin, sukupuolen, iän, kulttuurin, uskonnon tai poliittisen mielipiteen perusteella. Ideaalitilanteessa koko maailma noudattaisi samoja käytäntöjä.
 Näinhän ei ole, ihmisoikeuksia rikotaan räikeästi Venäjällä, Kiinassa, Afganistanissa ja monissa muissa maissa. Miksi ihmeessä sitten vielä puhutaan kaiken maailman elukoiden oikeuksista, kun ihmistenkään oikeudet eivät toteudu?
 Näinhän se ei mene, että kaikki ihmisten asiat pitää ensin laittaa kuntoon ja sitten vasta eläimet.
 Läpi historian on ollut myös ihmisiä , jotka ovat kantaneet poikkeuksellisen paljon huolta luonnon ja eläinten kohtaloista. Suomessa 1800-luvulla kansanvalistajana vaikuttanut  Zacharias Topelius  tuli tunnetuksi myös pikkulintujen suojelijana.
 Hän kannusti ihmisiä ruokkimaan niitä talvipakkasilla. Tätä ohjetta olen noudattanut läpi elämäni, omaksi ja pikkulintujen iloksi.
 Helsingin eläinsuojeluyhdistyksen arkistoista löytyy vuodelta 1875 teksti ” Eläin ei ole yksinään oikeuksien kohde , vaan eläintä päinvastoin tulisi kunnioittaa oliona, jolla on oikeuksia.”
  Eläinten oikeudet on aika panna täytäntöön myös lainsäädännössä.
 Tässä on lausuttuna idea eläinten perusoikeuksista, mitä eläinsuojelukentän uudehko toimija  Suomen eläinoikeusjuristit ry ajaa .
 Eläinten oikeudet  on pitkään ollut filosofien temmellyskenttä, joten on ilahduttavaa saada juristit mukaan kasvavaan eläinoikeusrintamaan. Eläinten oikeudet on aika panna täytäntöön myös lainsäädännössä.
 Eläinsuojelun konkari  Hannele Luukkainen  on vastikään perustanut Kissojen oikeudet ry:n. Yhdistyksen tavoitteena on nostaa kissojen arvoa ja arvostusta. Yhdistyksen mielestä villiintyneitä kissoja ei saa tappaa vaan ne pitää toimittaa löytöeläintaloille. Yhdistys puoltaa kotikissojen vapaata liikkumisoikeutta.
 Myös Suomen  eläinsuojeluyhdistys kampanjoi hylättyjen kissojen puolesta , ja kissakriisiä  on käsitelty jo eduskunnassakin .
 Kissoilla on onneksi runsaasti puolestapuhujia ja lainsäädäntöäkin suojanaan. Kaikki eläinlajit eivät ole yhtä onnekkaita.
 Pitäisikö jokaiselle eläinlajille perustaa  oma yhdistyksensä kuten Kastematojen oikeudet ry? Tai edes eläinkunnan pääluokillle kuten Hyönteisten oikeudet ry. Taidan itse perustaa viimeistään eläkepäivinäni Susien oikeudet ry:n.
 Ja tuskin menee aikaakaan, kun joku innostuu perustamaan Hevosen oikeudet ry:n vastaamaan viime aikaiseen huoleen hevosten  hyvinvoinnista niin olympiatasolla kuin paikallisessa raviurheilussa .
 Ihmiskeskeisyydessään ihmiskunta tuntee varsin huonosti eläinkunnan asioita, edes kaikkia eläinkunnan pääjaksoja ei tunneta kovin hyvin. Tunnettuja pääjaksoja ovat esiselkäjänteiset, jouhimadot, kampamaneetit, karhukaiset, käsnäjalkaiset, laakamadot, lonkerojalkaiset, nilviäiset, niveljalkaiset ja selkäjänteiset.
 Jokaiseen pääjaksoon mahtuu lukuisia lajeja . Esimerkiksi laakamatoja on noin 25 000 erilaista lajia. Yhdistyksiä riittää perustettavaksi Kissojen oikeudet ry:n rinnalle.
 Vähintäänkin jokaisella pääjaksolla pitäisi olla oma asianajajansa ja edustajansa kaikissa tärkeimmissä päättävissä elimissä, jotta näiden olemassaolo ja tarpeet eivät unohtuisi. Miksi rasismi tuomitaan jyrkästi, mutta spesismi eli lajisorto yhä elää?
 Huolehdimme varsin huonosti monien lajien hyvinvoinnista. Eläinjuristeille riittää töitä.
 Vegaanius on arkipäiväistynyt.
 Ja kun puhumme eläinten oikeuksista, puhumme yksilöistä. Maapallolle mahtuu lajien sisälle monen monta eläinyksilöä, joiden perusoikeus elämään, lisääntymiseen ja hyvinvointiin olisi syytä taata, jotta maapallo säilyy elinvoimaisena ja lajirikkaana tulevaisuudessakin.
 Eläinten oikeudet muuttavat  koko länsimaiden taloudellis-tuotannollisen perustan, mikä pitkälti on rakentunut luonnon ja eläinten laajamittaiselle hyväksikäytölle.
 Eläinten oikeuksien myötä Helsinki on täyttynyt vegaaniravintoloilla ja kaupoista löytyy hyllyriveittäin vegaanituotteita. Eläinperäiselle ruualle ja vaatteille on jo runsaasti vaihtoehtoja. Vegaanius on arkipäiväistynyt.
 Eläimetöntä tulevaisuutta en halua. Haluan maapallon, jossa on koko luomakunta ekosysteemeineen, metsineen, eläimineen ja kasveineen; hyväksikäytön sijaan rinnakkais- ja yhteiselo.
 Leena Vilkka
 Kirjoittaja on FT, ympäristöfilosofian dosentti Helsingin yliopistosta ja Helsingin NNKY:n toiminnanjohtaja.
 Kolumnista voi keskustella 22.11. klo 23:00 asti.

Leena Vilkan kolumni: En halua eläimetöntä tulevaisuutta


Summary: Aurinkosydän - kaikuja paremmista tulevaisuuksista -novelliantologiassa tarkastellaan ihmiskunnan tulevaisuutta positiivisten visioiden kautta.

"Meri välkkyi timantein ja aaltovoimaloiden valkoiset kyljet hohtivat häikäisevinä utuista horisonttia vasten. Veneitä keikkui aalloilla, pieninä kuin paperilyhdyt. Selän taakse jäivät Yhdistyneiden Ekopolien Rauhankomission tuulessa paukkuvat valkoiset liput."
 Tällaisia maisemia maalaillaan  J.S. Meresmaan   Nimiäispuu -novellissa, jossa Toivon vuonna 2130 ihmiskunta asuu kelluvalla siirtokunnalla Atlantin valtamerellä. Jotakin pientä on tapahtumassa, mutta sillä saattaa olla suurikin, positiivinen vaikutus maailmalle.
 Nimiäispuu  on yksi esimerkki  Camilla Kantolan ,  Teemu Korpijärven  ja  Reetta Vuokko-Syrjäsen  toimittaman  Aurinkosydän - kaikuja paremmista tulevaisuuksista  -novelliantologian (2021) teksteistä, joissa tulevaisuutta tarkastellaan positiivisesta näkökulmasta, utopioiden kautta.
 – Tieteiskirjallisuudessa on vallinnut jo melko pitkään dystopiabuumi, ja tulevaa on mietitty lähinnä negatiivisista lähtökohdista ja kauhukuvilla maalaillen. Sen sijaan siitä, millaisin keinoin asiat voisivat olla paremmin, on kirjoitettu hyvin vähän, Reetta Vuokko-Syrjänen toteaa.
 Reetta Vuokko-Syrjänen on kirjoittanut myös antologian nimikkonovellin.  Henrietta Soininen
 Dystopialla on scifissä pitkät perinteet, ja syystäkin. Kirjoittajan tai yleensäkin luovan alan ammattilaisen on helpompaa ryhtyä kehittämään tarinaa, jos siinä on jo konflikti valmiina.
 – Jos maailmassa on kaikki pielessä tai jos jossakin jyllää sortovalta, sankarin on totta kai helpompi ryhtyä toimimaan. Jos asiat taas ovat kohtalaisen hyvin, tämä on kirjoittajan kannalta vaativaa, koska hyvän tarinan moottorina on useimmiten konflikti, Vuokko-Syrjänen jatkaa.
 Aurinkosydän -antologia ei olisi voinut ilmestyä osuvampaan aikaan: korona on piinannut maailmaa jo puolentoista vuoden ajan ja se on saanut monet tuntemaan, että nyt oikeastaan eletään keskellä dystopiaa – että tieteiskirjallisuudessa vuosikymmeniä sitten fiktiona käsitellyt asiat ovatkin käyneet toteen.
 – Pandemian takia media on täyttynyt uhkakuvista ja siitä, kuinka asiat menevät vain huonompaan suuntaan. Me taas halusimme kirjoittaa jotakin sellaista, joka luo uskoa ja valoa tulevaisuuteen.
 Aurinkosydän-novelliantologian kannen on suunnitellut tieteiskirjailija J.S. Meresmaa.  Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat ry
 Kun kyborgit ja ihmiset ryhtyvät yhteistyöhön
 Viime vuosina kansainvälisesä scifissä päätään on nostanut solarpunk-genre, ja tämä näkyy myös  Aurinkosydän -antologian teemoissa. Solarpunkissa käsitellään usein uutta teknologiaa, kuten puhtaita energiamuotoja ja ihmiskunnalle hyödyllisiä tekoälysovelluksia, ja tätä on sitten yhdistetty fiktiivisiin tarinoihin. Positiivisen asennoitumisensa takia solarpunk on selkeää vastapainoa 1980-luvulla alkunsa saaneelle kyberpunkille, jossa kauhukuvastoihin linkittyneet tietoverkot hehkuvat neonvalojen loisteessa.
 Esimerkiksi  Janos Honkosen   Kuin peilistä heijastuvia auringonsäteitä  -novellissa tieteellisin keinoin saavutettuna ratkaisuna toimivat sieni-itiöt: niitä käytetään ekokatastrofin saastuttamien alueiden puhdistamiseen.  Anni Kuu Nupposen   Ja maa vastasi  -novelli taas sijoittuu dystopian jälkeiseen utopiaan. Siinä kyborgisotilaat ja ihmiset ryhtyvät yhteistuumin viljelemään maata ja tekemään maailmasta parempaa paikkaa.
 – Luonnon kanssa harmoniassa eläminen trendaa: se oli mukana isossa osassa meille tarjotuista novelleista. Jossakin määrin näkyi myös ihmisen ja koneen suhde. Olimme kuitenkin yllättyneitä siitä, että loppujen lopuksi meille tarjottiin melko vähän sellaisia novelleja, joissa ihmiskunnan ongelmat ratkaistaan pelkän teknologian avulla, Reetta Vuokko-Syrjänen pohtii.
 Syynä tähän voi esimerkiksi olla viihdeteollisuudesta aiheuttama kulttuuritaakka.
 – Populaarikulttuuri pelottelee usein ihmisiä teknologialla, ja ehkä siksi moni kirjoittaja ei ole uskaltanut lähteä etsimään positiivisuutta teknologian kautta. Hollywood-elokuvien uhkakuvissa saatetaan usein esitellä jokin uusi keksintö tai asia – vaikkapa tekoäly – joka riistäytyy hallinnasta ja tuhoaa maailman. Jos historiaa kuitenkin tarkastellaan objektiivisesti, erilaiset keksinnöt, kuten lääketieteen kehittämät rokotteet ovat tuottaneet ihmiskunnalle enemmän hyvää kuin pahaa.
 Serafia Alhon novellissa 3D-printtaaminen tuo ihmiskunnalle tasa-arvoa.  Miklas Hoggard
 Pelastaako arkinen printteri ihmiskunnan?
 Suurin piirtein samaa mieltä teknologiasta Reetta Vuokko-Syrjäsen kanssa on  Kuka palvelee palvelinta  -novellin kirjoittaja  Serafia Alho.
 – Teknologia ei missään tapauksessa voi ratkaista maailman kaikkia ongelmia: kun yksi ongelma ratkeaa, sen takaa löytyy heti seuraava. Tämän hetkinen elintasomme kuitenkin korreloi keskiajan kuninkaallisten vastaavan kanssa. Teknologia on vaikuttanut elämäämme nettopositiivisesti ja vaikuttaa myös tulevaisuudessa, vaikka siihen liittyykin useita aiheellisia kysymyksiä.
 Alhon  Kuka palvelee palvelinta  -novellissa ihmiskunta tasa-arvoistuu varsin arkisena pidetyn keksinnön avulla: molekyyliprintteri syytää ihmisille ruokaa ja romahduttaa samalla koko talousjärjestelmän.
 – Pohdiskelin, mikä voisi olla helppo tapa ratkaista ihmiskunnan ongelmia ainakin jonkin pisteeseen saakka, ja koska olen ammatiltani ohjelmoija joka seuraa tiiviisti teknologian kehitystä, mieleeni juolahti printtaaminen. 3D-printteri on jo nyt muuttanut teollisuutta paljon, ja se tulee muuttamaan sitä jatkossa vielä enemmän.
 Mutta voisiko novellissa yltäkylläisyyttä tarjoava molekyyliprinttaaminen olla joskus mahdollista ihan reaalimaailmassakin?
 – En ole kemisti, mutta sen pohjalta mitä olen asioista lukenut, niin miksei tämä joskus voisi olla totta. Kysymys liittyy pikemminkin siihen, mihin me yhteiskuntana käytämme tieteellisiä resurssejamme. Orgaanista kemiaa ymmärretään nykyisin varsin hyvin, joten loppujen lopuksi ei vaadita montaa askelta siihen, että molekyylejä käytettäisiin 3D-printtaamisessa samalla tavalla kuin muovia. Ainakin voin toivoa, että tämä olisi joskus mahdollista.
 Serafia Alho on ehkä siinä mielessä poikkeuksellinen tieteiskirjailija, että hänelle utopioista kirjoittaminen on vaivatonta.
 – Pyrin positiivisiin lopputuloksiin – vaikkakin usein synkkien tapahtumien kautta. Utopiat eivät ole koskaan olleet minulle asia, jota olisin joutunut repimään irti itsestäni, päinvastoin: saan kirjoittaa siitä mistä itse nautin. En myöskään juuri lue dystopiapohjaista kirjallisuutta: minulle dystopiaksi riittää se, kun selaan päivittäin uutiset.
 Solina Riekkolan novellissa oudon kuolemankultin itselleen kehittänyt ihmiskunta elää jättiläismäisesssä kasvihuoneessa.  Solina Riekkola
 Näinkö kuolema käsitetään tulevaisuudessa?
 Aurinkosydän -antologian ehkäpä erikoisin tarina on löytänyt innoituksensa Kaisaniemen kasvitieteellisestä puutarhasta.  Solina Riekkolan   Lummekalmiston huominen  -novelli sijoittuu tulevaisuuteen, jossa ihmispopulaatio elää valtaisassa kasvihuoneessa. Novellin voimakkaana teemana on kuolema: kalmot lasketaan lumpeenlehden päälle ja vedestä nousevat harmusokko-eläimet syövät ne.
 – Olin pari vuotta sitten hautausmaakierroksella, jonka vetäjä  Kai Sadinmaa  esitti ajatuksen, jonka mukaan kuolleet ovat suuri enemmistö ja elävät pieni vähemmistö. Tämä oli mielestäni puhuttelevaa ja niinhän se vaan on, että me kaikki liitymme lopulta tuohon suureen enemmistöön. Tästä lähti liikkeelle novellin idea.
 Riekkola kehitti tarinan keskiöön eräänlaisen ateistisen uskonnon, jonka tärkein opinkappale on kuolema: se on hyvä asia, joka myös tasa-arvoistaa ihmiset. Harmusokkojen metabolian kautta ihmisruumis päätyy luonnon kiertokulkuun ja ruokkii kasvihuoneen flooraa.
 – Kasvihuoneessa elävän yhteisön ajatuksena on, että jos ihminen ei kuole, hän ei ole osa kiertokulkua, ja tämän takia myös kiertokulku koetaan kaikkein ylimmäksi pyhäksi, Riekkola sanoo.
 Mutta kuinka sitten uskonnoille ja henkisyydelle yleensäkin käy tulevaisuudessa? Tavallaan teknologia ja tiede ovat jo monilla tavoin vieneet Jumalan paikan.
 – En usko, että henkisyys ja uskonnot katoavat minnekään. Luulen että ne ovat oleellinen osa meidän  human conditionia . Omassa novellissani uskonto rakentuu siten, että siinä ei nojata mihinkään suurempaan, joka olisi luonut kaiken, vaan kyse on sääntöjärjestyksestä ja elämäntapasysteemistä. Vaikka ihmiskunta sekularisoituu, tarve jonkinlaiselle koodistolle on aina olemassa. Joillakin siihen voi liittyä ajatus itseään isommasta entiteetistä, toisilla ei.
 Utopioita ja niiden tarjoamia tulevaisuudennäkymiä Solina Riekkola pitää tärkeänä asiana.
 – Minkäänlainen positiivinen tulevaisuus ei toteudu, jos emme edes pysty kuvittelemaan sellaista. Siksi utopioista pitää kirjoittaa.

Scifin ei aina tarvitse ennustaa synkkää
tulevaisuutta – uusi kirja kartoittaa utopioita ja kysyy, voiko molekyyliprintteri pelastaa maailman


Summary: Tänä vuonna pukki ei ehkä tuo uusinta pelikonsolia. Keskimäärin lelut, pelit ja pehmeät paketit ovat kuitenkin halvempia kuin viime vuonna, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Kuluttaja saattaa jouluostoksilla havahtua siihen, ettei tiettyä toivelahjaa ole saatavilla.
 Jos joulupukin toivelistalta löytyy esimerkiksi uusin pelikonsoli tai tietokoneen näytönohjain, sellaisen löytyminen saattaa osoittautua mahdottomaksi.
 Verkkokaupat myyvät ei-oota – eikä kivijalkaliikkeissä ole edes tyhjiä hyllyjä siellä, missä ennen myytiin uusia pleikkareita.
 Syyllinen on maailmanlaajuinen pula mikrosiruista. Koronan puhjetessa siruvalmistajat painoivat jarrua, koska odottivat kysynnän sakkaavan. Kävikin niin, että kysyntä räjähti.
 Ongelma koskee lähes kaikkea elektroniikkaa. Edes Apple ei ole  ilmiölle immuuni .
 Sirupulan lisäksi kauppiaiden kiusana on merirahti. Laivat seilaavat myöhässä, satamat ovat solmussa ja kuten alta näkyy, merikuljetusten hinnat ovat moninkertaistuneet.
 Merirahdin hintakehitys näyttää taittuneen, mutta asiantuntijat odottavat poikkeustilanteen jatkuvan pitkälle ensi- ja jopa sitä seuraavaan vuoteen.
 Kyse ei siis ole vain elektroniikasta. Merirahdin ongelmat koskevat kaikkia tuotteita, jotka ovat liian isoja lähetettäväksi Aasiasta esimerkiksi lentoteitse.
 S-ryhmässä tilannetta on ratkottu siirtämällä kuljetuksia raiteille, mutta se ei ratkaise ongelmaa. Valtamerilaivoihin mahtuu kymmeniä tuhansia merikontteja – tavarajuniin kontteja mahtuu enimmilläänkin vain muutamia satoja.
 Lue lisää merirahdin tilanteesta:  Kuljetuskriisi uhkaa joulukauppaa ja talouskasvua – tästä syystä kalusteet, pyörät ja muut ostokset saapuvat usein pahasti myöhässä
 Loppuvatko lahjat?
 Tilanne on jatkunut jo pitkään – ja siinä on yksi hyvä puoli. Nimittäin se, että kaupat ovat ehtineet varautua. Ylelle kerrotaan, että tavarat on tilattu varastoihin entistä aiemmin.
 S-ryhmästä vakuutetaan, että saatavuus on hyvä kaikissa niissä tuotteissa, joista odotetaan joulun myyntihittejä.
 K-ryhmästä kerrotaan, että Citymarketeissa puutteita saattaa tulla  vain yksittäisissä tuotteissa , esimerkiksi kaikkein suosituimmissa leluissa.
 Myös Verkkokauppa.comista kerrotaan, että saatavuusongelmat koskevat yksittäisiä tuotteita.
 Tuleeko tästä karmean kallis joulu?
 Kun jostain on pula, hinnoilla on taipumus nousta. Niinpä  merirahdin ongelmat , samoin kuin  mikrosirujen puute , heijastuvat ennen pitkää tuotteiden hintoihin.
 Tällä viikolla uutisissa kerrottiin, että kuluttajahinnat nousevat jo  odotettua voimakkaampana . Tämä johtuu kuitenkin pitkälti energian hinnasta.
 Mitä on tapahtunut pukinkontin sisällölle?
 Esimerkiksi Muoti- ja urheilukauppa ry:n toimitusjohtaja  Veli-Matti Kankaanpää  arvioi syyskuussa, että hintojen noususta ei ole  pienintäkään epäilystä .
 Ainakaan vielä niin ei ole käynyt.
 Kävin läpi Eurostatin keräämiä lokakuun tilastoja ja etsin sieltä tuotteita, joita tyypillisesti pakataan jouluna koviin ja pehmeisiin paketteihin. Kuten alla oleva kaavio kertoo, esimerkiksi lelujen, vaatteiden ja viihdelaitteiden hinnat näyttävät Suomessa jopa laskeneen viime vuodesta.
 Harrastus- ja urheiluvälineiden hinnat ovat polkeneet kutakuinkin paikallaan.
 Muualla EU:ssa hinnat ovat keskimäärin nousseet kaikissa tarkastelemissamme tuoteryhmissä.
 Suomalaiset joulunlahjojen ostajat näyttävät siis olevan ihan hyvässä asemassa. Kauppiaiden mukaan ilmiö kertoo Suomen kovasta kilpailusta.
 Vain suklaa, kirjat sekä kulttuuriesitysten liput ovat kallistuneet Suomessa enemmän kuin EU:ssa keskimäärin.

Analyysi: Lahjapaketin hinta ei noussut, vaikka sirupula ja meriliikenteen solmut vaikeuttavat jouluostoksia


Sudanissa vallanvaihto ei ole sujunut rauhallisesti. Omdurmanin kaupungissa 16-vuotias mielenosoittaja kuoli, kun turvallisuusjoukot ampuivat häntä päähän, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Sudanin armeija luovutti sunnuntaina vallan takaisin maan siviilihallinnolle liki kuukausi sen jälkeen kun oli sen kaapannut. Vallankaappauksessa syrjäytetty pääministeri  Abdalla Hamdok  palasi takaisin maan johtoon. Armeija lupasi myös vapauttaa kaikki poliittiset vangit.
 Vallankaappauksessa syrjäytetty pääministeri Abdallah Hambdok on vaatinut poliittisten vankien vapauttamista. AFP / Lehtikuva
 Vielä ei tiedetä, kuinka paljon todellista valtaa Hamdok ja tämän siviilihallinto saavat.
 Hamdokin on määrä muodostaa teknokraattihallitus, eli asiantuntijoista koostuva hallitus.
 Valtaan palannut Hamdok sanoi tärkeimmän tehtävänsä olevan verenvuodatuksen lopettaminen maassa.
 Armeijan komentaja  Abdel Fattah al-Burhan  lupasi myös, että Sudanissa järjestetään pikimmiten vapaat ja rehelliset vaalit osana vallansiirtoa.
 Vallankaappausta vastustavissa mielenosoituksissa on kuollut jo ainakin 40 ihmistä. Kuvassa sudanilaisia protestoimassa sotilashallitusta vastaan Khartumissa 26. lokakuuta.  Mohammed Abu Obaid / EPA
 Väkijoukkoja hajotettu kyynelkaasulla
 Sovusta huolimatta Sudanin pääkaupungissa Khartumissa ja muissa kaupungeissa on tänään nähty mielenosoituksia. Poliisi käytti väkijoukkojen hajottamiseen muun muassa kyynelkaasua.
 – Haluamme siviilivaltion: sotilaiden on palattava kasarmeihinsa ja niiden, jotka ovat tappaneet mielenosoittajia, tulee joutua teoistaan vastuuseen, vaati pääkaupungin protesteihin osallistunut  Mohamed Farouk  uutistoimisto AFP:lle.
 Mielenosoittajat huusivat myös Hamdokin vastaisia iskulauseita.
 – Hamdok on heikko mutta kadut voimakkaita, protestoijat huusivat Khartumissa AFP:n toimittajan mukaan.
 Sudanin pääoppositiorintama Forces of Freedom and Change torjui jyrkästi sopimuksen.
 Ammattiliittojen kattojärjestö kuvaili Hamdokin toimia ”poliittiseksi itsemurhaksi”
 Mielenosoitukset Sudanissa alkoivat sen jälkeen, kun sotilaat kaappasivat vallan lokakuun lopussa. Turvallisuusjoukot ovat vastanneet mielenosoituksiin kovin ottein. Kuolleita on nyt yli 40.
 Lue myös :
 Syrjäytetty pääministeri palaa johtamaan hallitusta Sudanissa, rauhanvälittäjät kertovat – virallista neuvottelutulosta odotetaan myöhemmin tänään

Sotilaat palauttivat vallan siviileille Sudanissa – mielenosoitukset eivät laantuneet, teini ammuttiin kuoliaaksi