Summary: Teollisuuden uusien tilausten kasvu on jatkunut lokakuussa. Tilaustahti on kuitenkin hidastunut aiemmista kuukausista, mikä voi ennakoidan teollisuuden kasvun hiipumista.

Teollisuuden uudet tilaukset kasvoivat lokakuussa 16 prosenttia viime vuoden vertailukaudesta, ilmenee Tilastokeskuksen perjantaina julkistamista tiedoista.
 Teollisuuden tilaukset ovat kasvaneet jo yhdeksän kuukautta peräjälkeen.
 Teollisuusyritykset saivat lokakuussa kaikilla päätoimialoilla enemmän uusia tilauksia kuin vuotta aiemmin. Paperiteollisuudessa tilausten arvo kohosi 24 prosenttia ja kemianteollisuudessa 23 prosenttia.
 Metalliteollisuudessa uusien tilausten kasvu hidastui 12 prosenttiin. Aiempina kuukausina juuri metalliteollisuus on kasvattanut tilauksiaan erityisen vahvasti. Vielä syyskuussa metalliteollisuuden tilaukset kasvoivat lähes 50 prosenttia vertailukauteen nähden.
 Pellervon taloustutkimuksen (PTT) ennustepäällikkö  Janne Huovari  arvioi Twitterissä, että uusien tilausten perusteella teollisuuden kasvu olisi hiipumassa. Huovarin mukaan tilaukset ovat silti edelleen varsin hyvällä tasolla.
 Tilastokeskuksen mukaan tilaukset voivat heilahdella voimakkaasti kuukaudesta toiseen. Arvoltaan suuriakaan tilauksia ei jaeta pidemmälle ajanjaksolle, vaan ne kohdistetaan tilastoitavalle kuukaudelle sellaisenaan.
 Joka tapauksessa teollisuusyritykset ovat kuluvana vuonna keränneet selvästi enemmän tilauksia kuin viime vuonna. Tammi-lokakuussa teollisuuden uudet tilaukset kasvoivat lähes kolmanneksen edellisvuodesta.
 Teollisuuden tuotanto jatkui vakaana
 Teollisuuden tuotanto pysyi lokakuussa käytännössä edelliskuukauden tasolla. Kausivaihtelusta tasoitettu teollisuustuotanto kasvoi 0,2 prosenttia syyskuun tasolta.
 Teollisuuden työpäiväkorjattu tuotanto kohosi lokakuussa runsaat viisi prosenttia vuoden takaisesta.
 PTT:n Huovarin mukaan teollisuustuotannon kasvu on ollut tänä vuonna varsin hyvää verrattuna verrokkimaihin.
 – Saksan ja Ranskan teollisuustuotanto on alemmalla tasolla kuin vuoden alussa, ja kesän jälkeen myös Ruotsin tuotanto on hieman laskenut. Suomessa kasvutrendi on sen sijaan jatkunut koko ajan, Huovari kirjoittaa.
 Teollisuuden toimialoista eniten tuotanto kasvoi lokakuussa kaivostoiminnassa ja louhinnassa, missä kasvua kirjattiin runsaat 11 prosenttia edelliseen kuukauteen verrattuna. Kemianteollisuudessa kehitys oli lokakuussa vaisumpaa, sillä tuotanto supistui noin kolme prosenttia.

Tehtaiden tilaukset edelleen hyvällä tasolla, mutta tuotanto voi olla hiipumassa


Summary: Kaupalla ei ole vaikutusta yrityksen työntekijöihin tai asiakkaisiin. Koiviston Auto ajaa paikallisliikenteen busseja ja kaukoliikenteessä sen brändejä ovat Onnibus sekä Porvoon liikenne.

Suomalainen sijoitusyhtiö CapMan Infra ostaa linja-autoliikenteen suuren kotimaisen toimijan Koiviston Auton, yhtiö kertoo tiedotteessaan.
 CapMan Infra on sopinut ostavansa 100 prosenttia Koiviston Auton eli Metsäpietilä oy:n koko osakekannasta.
 Useiden brändien takana oleva Koiviston Auto on lähes 100 vuotta sitten perustettu perheyritys, joka työllistää 2 300 työntekijää. Sillä noin tuhannen linja-auton kalusto.
 Koiviston Auto ajaa paikallisliikenteen busseja ja kaukoliikenteessä sen brändejä ovat Onnibus sekä Porvoon liikenne.
 CapMan Infran tavoitteena yrityskaupassa on sähköistää paikallisliikennettä. Kauppa on ehdollinen ja sen odotetaan toteutuvan ensi vuoden alussa. Yhtiön työntekijöihin kaupalla ei ole vaikutusta, tiedotteessa kerrotaan.
 – Ennen myyntipäätöstä teimme huolellista arviointia yrityksen tulevaisuudesta. Toimiala on murroksen edessä, kun liikenne sähköistyy voimakkaasti. Nyt oli luonnollinen taitekohta toteuttaa tämä muutos, toteaa Koiviston Auton hallituksen puheenjohtaja  Antti Norrlin  tiedotteessa.
 Mitä ajatuksia artikkeli herättää? Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Linja-autoala toipuu hitaasti, kun korona vei tilausajot – yrittäjä: "Autot seisovat pihassa ja kulut juoksevat"

CapMan Infra ostaa linja-autoyhtiö Koiviston Auton


Summary: Kiinan suurlähetystön mukaan väitteet Kiinan harjoittamasta kansanmurhasta eivät pidä paikkaansa.

Britanniassa asiantuntijoista koostuva epävirallinen tuomioistuin on päättänyt, että Kiina on syyllistynyt uiguurivähemmistöjen kansanmurhaan.
 Asiasta kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC .
 Tuomioistuimen mukaan päätöksen taustalla on Kiinan harjoittamat sterilointitoimet ja ehkäisypakko, joka koskee Xinjiangin maakunnassa asuvia uiguurimuslimeja.
 Tuomioistuin päätti, että Kiinan järjestelmälliset toimet uiguurivähemmistöjen lisääntymisen estämiseksi ovat verrattavissa kansanmurhaan.
 Tuomioistuimen kuulemistilaisuuksia johtanut brittiläinen asianajaja  Sir Geoffrey Nice  sanoi, että paneeli on tyytyväinen lopputulokseen.
 Epävirallisen tuomioistuimen paneeli koostui lakimiehistä ja tutkijoista.
 Paneelin jäsenten mukaan Kiinan korkea-arvoiset virkamiehet sekä Kiinan presidentti  Xi Jinping  ovat ensisijaisesti vastuussa uiguurivähemmistöihin kohdistuvasta kansanmurhasta.
 Brittiläisen tuomioistuimen päätös ei ole lainvoimainen, mutta paneelin jäsenten mukaan sen päätös on eräänlainen todiste Kiinan harjoittamista sortotoimista.
 Useat kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat todenneet Kiinan  syyllistyneen rikoksiin  ihmisyyttä vastaan sortaessaan järjestelmällisesti Xinjiangin alueella eläviä muslimivähemmistöjä.
 Kiina kiistää kansanmurhan
 Kiinan suurlähetystö Britanniassa kiisti riippumattoman tuomioistuimen päätöksen perjantaina.
 Kiina pitää valheellisena väitteitä, joiden mukaan se olisi syyllistynyt uiguurivähemmistöjen kansanmurhaan, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Kiinan mukaan kyseessä on poliittinen peli, jonka avulla Kiinan vastaista ilmastoa levitetään maailmalla.
 Lue myös:
 Yle jäljitti tuttujen ketjujen yhteyksiä uiguurien sortoon Kiinassa – Reiman takki on kuvattu pakkotyöhön liitetyssä yrityksessä, Lidlin toppahousuja on tehty Xinjiangissa
 “Yhdysvallat loukkaa olympialaisten henkeä” – Kiina tuomitsee USA:n päätöksen boikotoida Pekingin olympialaisia
 Toimittajan työ vaatii kärsivällisyyttä Kiinassa – poliisi pysäyttelee mielivaltaisesti ja lehdistökorttia tivaa välillä jopa tavallinen kaduntallaaja
 Sean Ricks: Emme tee juuri mitään uiguurien kansanmurhalle, koska se iskee arimpaan paikkaan, eli lompakoihimme
 Saksalainen ihmisoikeusjärjestö teki tutkintapyynnön uiguurien kohtelusta Kiinassa – syyttää Lidlin ja muiden yritysten hyötyneen pakkotyöstä

Asiantuntijoista koostuva tuomioistuin päätti: Kiina on syyllistynyt uiguurien kansanmurhaan


Summary: Lääkkeiden ja rokotusten vastustamisen taustalla on usein usko luonnon ja luonnollisten hoitojen parantavaan voimaan. Tällainen ajattelu vahvistui Suomessa eurooppalaisen esikuvan mukaisesti jo 1900-luvun alussa.

Luonnonlääkityksellä on Suomessa pitkä perinne, mutta 1800-luvun lopulla siitä tuli melkein muotia. Eurooppalaiset aatteet levisivät terveyskirjallisuuden myötä myös meille.
 Erityisen suosittuja olivat saksalaisen  Louis Kuhnen  teokset, joissa esiteltiin vesikylpyihin, ulkoilmaan ja auringonvaloon sekä kasvisruokaan perustuvia hoitoja. Hoidoista syntyi suomen kieleen uusi sana: kuhniminen.
 Maisteri  Suvi Rytty  on  Turun yliopistossa tarkastettavassa väitöskirjassaan  tutkinut luonnonparannustavasta, vegetarismista, rokotusvastaisuudesta, alastomuusaatteesta ja raittiuspyrkimyksistä kumpuavia vaihtoehtoisia terveydenhoitokäytäntöjä 1900-luvun alun Suomessa.
 Rokotukset yleistyivät Suomessakin 1800-luvulla ja niistä tuli merkintä papinkirjoihin. Nuori renginpoika muutti v. 1833 Kurikasta Poriin. Markku Sandell / Yle
 Rokotteita on vastustettu niiden keksimisestä asti
 Juuri nyt pohditaan, miksi osa ihmisistä ei rokottaudu koronaa vastaan. Kyseessä on silti varsin vanha ilmiö.
 Rokotevastaisuutta on esiintynyt aina 1700-luvulta, alkaen siitä saakka, kun ensimmäinen isorokkorokote oli otettu käyttöön.
 Yllättävän moni liike ja aatesuuta on tuntenut jossain vaiheessa historiaansa epäluuloa rokotuksia kohtaan. Listalta löytyvät muun muassa työväenliike, raittiusaate, naisten oikeuksien liike, protestanttinen herätysliike sekä kasvissyönnin, spiritualismin ja vaihtoehtoisten parannusmenetelmien kannattajat.
 Ajan ihmiset yhdistelivät tarpeensa mukaan näistä aatteista itselleen sopivan yhdistelmän. Syntyi myös kokonaisvaltaiseen elämänmuutokseen uskovia utopiayhteisöjä.
 – Meillä haluttiin yhdistää keskieurooppalaisiin luonnonparannustapoihin suomalaisia piirteitä, kuten hierontaa ja saunaperinnettä, Suvi Rytty kertoo.
 Luonnonparannustapa sai kannatusta etenkin Saksassa, missä vesi- ja valohoitoa käytettiin sairauksien hoidossa.
 Vegetarismi käsitettiin nykyistä kasvissyöntiä laajemmin. Viime vuosisadan alussa vegetarismiin katsottiin kuuluvan huonon ilman, epäterveellisten asuntojen, liikarasituksen, epäsiisteyden, alkoholin, tupakan, kahvin ja myrkyllisten lääkkeiden vastustaminen. Terveydelle haitallisina pidettiin myös seerumeita ja rokotuksia sekä luonnotonta ravintoa ja sopimatonta vaatetusta.
 – Usein ihmiset kuuluivat raittiusliikkeeseen, mutta kannattivat vegetarismia ja sitä kautta luonnonparannustapaa. Siihen kuului rokotusvastaisuus ja sillä tavalla nämä aatteet lähtivät linkittymään, Suvi Rytty sanoo.
 Luonnonparannusaate korosti sairauden aiheutuvan ihmisen kehoon joutuneista vieraista aineista, jotka saatiin pois esimerkiksi kylmillä kylvyillä. Heinonen Eino/Helsingin kaupunginmuseo
 Suomalainen rokotevastaisuus otti mallia ulkomailta
 Suomalaiset luonnonparannustavan ja vegetarismin kannattajat vastustivat rokotusta, koska se heidän mielestään oli terveydelle vaarallinen, hyödytön sekä moraaliton.
 Pääasiallisena syynä näihin näkemyksiin oli luonnonparannustavan sairauskäsitys, joka oli ristiriidassa länsimaisen lääketieteen sairauskäsityksen kanssa. Sairauden ajateltiin johtuvan kehoon joutuneista ylimääräisistä ja sinne kuulumattomista vieraista aineista, jotka suistivat kehon toiminnot tavalla tai toisella epäkuntoon tai epätasapainoon.
 Myrkkyjen listalla olivat liharavinto, alkoholi ja tupakka, mutta myös lääkkeet – erityisesti rokotteet.
 Rokotteiden vaarallisuus perusteltiin sivuvaikutuksilla, kuten nykyisinkin, mutta rokotteiden katsottiin aiheuttavan myös muita tauteja ja heikentävän terveitä lapsia.
 Tämä korostui erityisesti lain määräämän isorokon rokotepakon takia. Suomessa Keisarillisen Majesteetin Armollinen Asetus rokotuksen pakollisuudesta kaikille alle 2-vuotiaille lapsille annettiin vuonna 1883, mutta käytännössä rokotuspakko tuli voimaan vaiheittain vuosien 1885 ja 1890 välillä.
 Rokotteiden pelättiin levittävän tauteja ja altistavan niihin. Pelko ei aikanaan ollut aiheeton. sillä rokotteet sisälsivät joskus epäpuhtauksia. Tiina Jutila / Yle
 Rokotevastaisuus sai uutta puhtia 1900-luvun alkupuolella, kun isorokon kauhut olivat jo unohtuneet ja rokotteiden hyötyä ei käsitetty. Suomalaisille rokotuksenvastustajille rokotus näyttäytyi turhana siksi, että isorokkoa ei enää juurikaan esiintynyt 1900-luvun alun Suomessa. Vuoden 1910 jälkeen isorokkoa oli Suvi Rytyn mukaan esiintynyt enää vain muutamia tapauksia vuodessa.
 Rokotus on vaarallinen, hyödytön ja moraaliton
 Suomalaisten rokotuksenvastustajien näkökulmasta rokotus ei ollut pelkästään vaarallinen, vaan myös hyödytön. He väittivät, että rokotus ei ehkäissyt isorokkoa, vaan suorastaan edisti kuolleisuutta siihen. Tähän löytyi todistusaineistoa kansainvälisistä kuolleisuustilastoista, joita saattoi tulkita haluamallaan tavalla.
 Vastustamisen taustalla oli myös se tosiasia, että rokotteiden laatu ei aina ollut ihan priimaa. Tieto bakteerien vaarallisuudesta karttui hiljalleen, ja rokotteista löytyi epäpuhtauksia. Isorokon aiheuttajavirus löytyi kuitenkin vasta 1930-luvulla, kun mikroskoopit kehittyivät.
 Pelko isorokkorokotteen bakteerista ei ollut aiheeton, sillä rokote valmistettiin alkujaan märkivästä ruvesta, josta saatu virus raaputettiin ihoon.
 Nykyään rokotteet annetaan usein pistoksina, mikä kammostuttaa piikkikammoisia. Jorge Gonzalez / Yle
 Vastustajat uskoivat rokotteiden siirtävän ihmiseen taudinaiheuttajia ja heikentävän verta. Usko puhtaan ja taudeille vastustuskykyisen veren voimasta oli vahva, ja heikentyneen veren pääteltiin siirtyvän jopa seuraaville sukupolville.
 Rokotukset olivat jo varhain myös itsemääräämisoikeuden kysymys
 Rokotuspakkolaki oli voimassa vuodesta 1883 alkaen ja pakkorokotuksista luovuttiin vasta 1951, vapaaehtoiset isorokkorokotukset jatkuivat 1970-luvulle asti.
 Rokotepakkolaki oli säädetty Venäjän vallan aikana eikä sen katsottu aikanaan sopivan enää itsenäiseen ja valistuneeseen Suomeen. Pakon esitettiin polkevan jokaiselle kansalaiselle kuuluvaa itsemääräämisoikeutta oman ruumiinsa suhteen.
 Suomalaiset vegetaristit ja luonnonparannustavan kannattajat olivat sitä mieltä, että jokaisella kansalaisella oli velvollisuus kansakuntaa kohtaan hoitaa omaa terveyttään. Vaihtoehtoisen lääkintäjärjestelmän kannattajina he näkivät, että valtiovallalla ei ollut oikeutta puuttua siihen, millä tavalla kansalaiset omaa terveyttään halusivat hoitaa.
 Rokotteiden valmistustapa herätti myös vastustusta, koska vaikuttavat aineet saatiin eläimistä. Rokotusaineen katsottiin siirtävän ihmiseen eläimen karkeita ominaisuuksia, jotka aiheuttavat taipumuksen eläimellisiin himoihin, epäsiveellisyyksiin ja hurjasteluihin.
 Kysymys oli myös eläinten oikeuksista. Eläinparkoja ei vegetaristien mukaan saanut hyväksikäyttää lääketieteen pyrkimyksiin.
 Vetoomuksia eduskunnalle jo 1920-luvulla
 Suomessa julkaistiin luonnonparannustapaa ja vegetarismia kannattavia lehtiä ja kirjoja sekä pidettiin esitelmätilaisuuksia. Päätavoite oli rokotepakon kumoaminen. Sitä vaadittiin myös eduskuntaan jätetyillä anomuksilla.
 Näistä vuonna 1927 luovutettuun anomukseen saatiin Suvi Rytyn mukaan yli 20 000 nimeä. Se kertoo siitä, että rokotusvastaisuudella oli tuohon aikaan kannatusta Suomessa myös ruohonjuuritasolla.
 Pakkorokotukset haluttiin kieltää vetoamalla eduskuntaan 1920-luvulla. Petteri Bülow / Yle
 Suvi Rytty on nimennyt näiden aatteiden edustaja suomalaisiksi elämänuudistajiksi. Heille luonnonmukainen elämäntapa oli ratkaisu korjata modernisaation aiheuttamiksi nähtyjä ongelmia. Aate ei silti perustunut poliittiseen vaikuttamiseen vaan yksilölliseen ruumiin, mielen ja elämäntapojen muutokseen.
 – He uskoivat, että mikäli kaikki kansalaiset omaksuisivat luonnonmukaisen elämäntavan, sairaudet häviäisivät ja lääketiede tulisi tarpeettomaksi. Ruumiillisesti terveet ja työkykyiset kansalaiset muodostaisivat vahvan ja vauraan kansakunnan, arvioi tutkija.
 Yhtäläisyys nykypäivään on ilmeinen, mutta perusteet ovat erilaiset
 Luonnonmukaisen parannustavan ja vegetarisminkannattajien rokotusvastaiset argumentit 1900-luvun alun Suomessa ovat yllättävän samankaltaisia kuin nykypäivänä rokotusta vastaan esitetyt perustelut.
 Ensinnäkin rokotuksen uskotaan olevan terveydelle vaarallista. Toiseksi, valtion nähdään väärinkäyttävän valtaansa puuttumalla kansalaisten valinnanvapauteen, vaikenemalla rokotehaitoista ja liittoutumalla lääkeyhtiöiden kanssa taloudellisten voittojen toivossa.
 Kolmanneksi nähdään vaihtoehtoisten hoitomuotojen käytön tekevän rokotus tarpeettomaksi.
 Rokotevastainen mielenosoitus eduskuntatalon edessä syksyllä 2021. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Näistä samankaltaisuuksista huolimatta kyseessä ovat Suvi Rytyn mukaan kuitenkin erilaiset ilmiöt.
 Viime vuosisadan alun suomalainen rokotusvastaisuus suuntautui ensisijaisesti rokotuspakkolakia vastaan. Sen taustalla vaikuttivat myös voimakkaasti rokotusvastaisuuden ydinjoukon aatemaailmat: luonnonparannustapa ja vegetarismi.
 – Tällainen maailmankatsomus on aina ollut marginaalissa. Siinä korostetaan luonnonmukaista elämäntapaa ja vastustetaan teknologiaa ja lääketiedettä, tutkija sanoo.
 Linkki luonnonparantaja Maalin Bergströmistä kertovaan artikkeliin:
 Suvi Rytty: Puoskarointia vai puhdasta auttamisen halua?
Luonnonparantaja Maalin Bergström ja laittoman lääkärintoimen harjoitus 1900-luvun alun Suomessa
 Millaisia ajatuksia artikkeli herätti? Voit keskustella asiasta 11.12.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös
 Rokotevastaisuus näkyy nyt sairaaloissa myös lääkevastaisuutena – osa kuitenkin katuu rokotteen ottamatta jättämistä
 Edesvastuuton ihmiskoe 200 vuotta sitten on pelastanut jo miljoonia ihmishenkiä
 Kolme viikkoa sitten tapahtui kumma käänne: nuoret eivät enää halua koronarokotetta – kavereiden paine sai Markus Salorannan, 16, hakemaan piikin
 Qanon sulautui muihin salaliittoteorioihin, mutta sen ajatusmallit elävät ja voivat hyvin
 Alexander Puution kolumni: Anna anteeksi Alabaman rokottamattomille, sillä he eivät tiedä mitä he tekevät

Rokotevastaisuudella ja feminismillä on yllättävä yhteinen tausta – historian saatossa moni aatesuunta on epäillyt rokottamisen hyötyjä


Summary: Kuusivoroja on liikkeellä edelleen joulun alla. Itä-Suomen poliisin tietoon tulee yksittäisiä tapauksia vuosittain, mutta varkauksia jää myös huomaamatta tai ilmoittamatta.

Kuusivarkaudesta jää harvoin kiinni, mikä voi houkutella joulupuuvoron väärille teille vuodesta toiseen. Itä-Suomen poliisin rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  kertoo, että kyseenalaisen perinteen yleisyyttä on vaikea arvioida, koska varkauksia ei tule tilastoihin.
 – Toivoisin, että joulukuusivarkaudet olisivat katoava kansanperinne, mutta totuus voi kuitenkin olla toisenlainen.
 Metsänomistaja saattaa huomata varkaan vierailleen, kun metsäautotiellä näkyy vieraan auton jäljet ja jalanjälkivana lumihangessa johtaa kannon luo.
 – Mennään naapurin tontille ja anastetaan sieltä sitten itselle sopiva joulukuusi. Näin keskiverto perheenisänä ei minulla ainakaan olisi joulutunnelmaa, jos olohuoneen nurkassa kököttäisi varastettu joulukuusi, Pohjolainen toteaa.
 Pohjolainen arvioi, että kuusia voi lähteä varkaiden matkaan myös torimyyjiltä ilta- ja yöaikaan.
 – Jos kuusivarkaudesta jää kiinni, sitä tutkitaan näpistysrikoksena. Silloin on korvattava varastetun kuusen arvo ja sakko päälle.
 Rikosylikomisario Harri-Pekka Pohjolainen muistuttaa, että muovikuusikin on edullinen vaihtoehto, jos se nostetaan esille joka vuosi. Pohjolainen ihmettelee, voiko joulumieli tulla varastetun kuusen äärellä.  Henrietta Hassinen / Yle
 Metsänomistaja: Kannattaa kysyä lupa
 MTK Pohjois-Savon puheenjohtaja, metsänomistaja  Jari Kauhanen  muistuttaa, että kuusen hakeminen metsästä ei ole jokamiehenoikeus.
 – Metsässä voi kyllä kävellä ja ihailla kuusia. Jos haluaa metsäkuusen jouluksi, kaatamiseen pitää kysyä lupa maanomistajalta. Ihan erikseen on myös tiloja, jotka kasvattavat kuusia ja järjestävät joulukuusenhakuretkiä.
 Jos varas kaataa kuusen, jonka metsänomistaja on taimena istuttanut, hoitanut ja odottanut siitä isoa tukkipuuta, tappio koituu oikeastaan 60 vuoden päähän.
 – Tappio on kaatohetkellä vielä enemmän periaatteen ja henkisellä puolella, Kauhanen sanoo.
 Kauhanen kertoo, että hänen omista metsistään on ollut mieluisana perinteenä hakea esimerkiksi mökkinaapureiden toiveiden mukaisia joulukuusia.
 – Kun kuusi haetaan yhdessä maanomistajan kanssa, voidaan katsoa, ettei kuusta kaadeta arvopaikalta.
 Aiheesta voi keskustella 11.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Aiotko mennä kuusivarkaisiin? Älä vain eksy Kuopioon – ex-poliisi valvoo siellä metsiä sheriffin ottein

Metsänomistaja huomaa voron käyneen, kun metsään jää vain kanto – poliisi: "Toivoisin, että joulukuusivarkaudet olisivat katoava kansanperinne"


Summary: HUSin apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen kehottaa myös VR:ää ja Helsingin seudun liikennettä palauttamaan maskipakon liikennevälineisiinsä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin apulaisylilääkärin  Eeva Ruotsalaisen  mielestä koronaviruksen kotitestit tulisi ottaa nykyistä laajempaan käyttöön.
 Ylen aamussa  perjantaina vieraillut Ruotsalainen suosittelee kotitestejä erityisesti kouluikäisille. Kotitestien laajempi käyttö takaisi Ruotsalaisen mukaan terveysturvallisen koulunkäynnin niin, että etäkouluihin ei tarvitsisi siirtyä.
 – Alle 12-vuotiaat lapset ovat tällä hetkellä rokottamattomia. Heissä näkyy tautitaakka ihan selvästi, apulaisylilääkäri muistutti.
 – Yhteiskunta voisi kustantaa ne, mutta silloin asia vaatisi kansallisen ohjeistuksen.
 Ruotsalainen ottaa esimerkiksi Viron, jossa kotitestaamisella saatiin lieväoireisetkin koronatapaukset karanteeniin pois kouluista.
 Ruotsalaisen mukaan kotitestien käyttöönotto on nyt olennainen osa pandemian torjuntaa, koska testauskapasiteettia ohjeistettiin vähennettäväksi syksyllä. Hän suosittelee alakoululaisille myös maskin käyttöä.
 Maskipakko takaisin joukkoliikenteeseen?
 Ruotsalainen kehottaa myös VR:ää ja Helsingin seudun liikennettä palauttamaan maskipakon liikennevälineisiinsä. VR ja HSL muuttivat maskipakon suositukseksi lokakuun lopussa.
 Apulaisylilääkärin mielestä pakko-sana tehostaisi ihmisten ymmärtämystä siitä, että maskia on käytettävä.
 – Se olisi tärkeä viesti ihmisille, että tilanne on nyt vakava. Maskeilla voidaan turvata terveysturvallinen ihmisten kohtaaminen, Ruotsalainen sanoi myöhemmin perjantaina  Ykkösaamussa .
 Lue myös:
 THL suosittaa kotitestien käyttöä ja aikoo antaa lähiaikoina niistä lisäohjeita – Mika Salminen: ”Ovat osoittautuneet mainettaan paremmiksi”

HUSin Ruotsalainen lisäisi kotitestien käyttöä etenkin koululaisilla – "Yhteiskunta voisi kustantaa ne"


Summary: Vaikka koronaepidemia on tuonut uuden lisän kuolinsyytilastoon, on kontaktien välttäminen toisaalta vähentänyt huomattavasti muihin hengityselintauteihin kuolemista. Epidemian kokonaisvaikutuksia tulevasta on vielä hankala sanoa.

Tilastokeskus on julkaissut tänään tilaston  viime vuoden kuolemansyistä .
 Kaikkiaan vuoden 2020 aikana kuoli noin 55 500 Suomessa asuvaa henkilöä, siis noin 1 500 enemmän kuin edellisvuonna.
 Yleisimmät kuolemansyyt ovat edelleen verenkiertoelinten sairaudet, kasvaimet sekä dementia ja Alzheimerin tauti. Kolme neljästä viime vuoden kuolemasta johtui yleisimmistä syistä.
 Vaikka yleisimmissä syissä tapausmäärät ovat hieman kasvaneet, pieneni verenkiertoelinten sairauksiin ja kasvaimiin kuolleiden osuus viime vuodesta, jos laskuissa huomioidaan ikärakenteen muutos.
 Toisaalta vanhenevassa ikärakenteessa muistisairauksien osuus kuolemista on kasvanut merkittävästi 2010-luvulla. Tuoreessa tilastossa näiden kuolemien osuus kasvoi hieman alle kahdella prosentilla.
 Koko viime vuosikymmenen tarkastelujaksolla positiivisin havainto on se, että syöpäkuolemat ovat pudonneet jopa 30 prosentilla.
 Kuolemaan johtavista syövistä yleisimmät olivat keuhkosyöpä ja haimasyöpä sekä miehillä myös eturauhasensyöpä ja naisilla rintasyöpä.
 Alkoholiperäisten kuolemien määrä pysyi edellisvuoden tasolla. Kuolleiden keski-ikä oli hieman yli 60 vuotta.
 Uutena syynä koronakuolemat, itsemurhat laskivat hieman
 Selvin ero vuoden 2019 tilastoon tulee koronakuolemissa, jotka lisättiin uutena listalle. Koronaan kuoli noin 550 ihmistä eli covid-19 aiheutti noin joka sadannen kuoleman viime vuonna.
 Kontaktien vähentäminen ja kasvanut hygienia on kuitenkin auttanut hillitsemään muiden hengityselintautien aiheuttamia kuolemia. Esimerkiksi influenssaan kuoli viime vuonna vain 58 henkeä, kun edellisvuonna vastaava luku oli 185 henkeä.
 Koko tautiryhmässä laskua edellisvuodesta tuli peräti 14 prosenttia. Yhteensä hengityselintensairauksiin kuoli yli 200 vähemmän kuin edellisenä vuonna.
 Koronaan kuoli viime vuonna noin joka sadas vainaja.  Katriina Laine / Yle
 Kontaktien väheneminen vaikutti Tilastokeskuksen mukaan myös tapaturmakuolemiin, etenkin vanhempien naisten kaatumisturmiin. Vastaavasti miesten tapaturmakuolemissa samaa laskua ei nähty. Kategoria on yhä voimakkaasti sukupuolettunut: miesten tapaturmakuolemia on noin kaksinkertaisesti naisiin verrattuna.
 Koronakuolemien osuus nousi noin samalle viivalle itsemurhien kanssa: niitä tilastoitiin noin 700. Vaikka korona on hankaloittanut suomalaisten elämää ja taloudenpitoa, myös itsemurhien määrä laski hieman vuodesta 2019.
 THL:n tutkimusprofessori  Seppo Koskinen  pitää itsemurhien määrän laskua positiivisena yllätyksenä, tilanteen huomioiden.
 – Taloudellisten pulmien lisäksi epidemian rajoittamistoimet ovat vaikuttaneet henkiseen hyvinvointiin: läheisiä ei voinut tavata samaan tapaan kuin aiemmin ja monet harrastusmahdollisuudet ovat jääneet sivuun. Siinä mielessä on yllättävän positiivinen havainto, Koskinen sanoo.
 Vielä on liian aikaista sanoa, miten koronaepidemian pitkäaikaisvaikutukset tulevat näkymään tilastoissa myöhemmin. Esimerkiksi diagnosoinnin viivästyminen ja kiireettömän hoidon ajoittaiset alasajot voivat näkyä tulevina vuosina.
 – Se on ihan realistinen uhka. Hoito on joissakin tapauksissa viivästynyt, kuten myös vakavien mutta hoidossa olevien tautien diagnosointi. Vielä emme pysty sanomaan, miten merkittävä vaikutus on.
 Vanhojen ja nuorten kuolinsyissä suuria eroja
 Tutkimusprofessori Koskinen muistuttaa, että Tilastokeskuksen tuoreimmat väestöennusteet kertovat, että 80-vuotta täyttäneiden määrä kaksinkertaistuu seuraavien 20 vuoden aikana.
 Vanhempien ikäluokkien kasvu tarkoittaa Koskisen mukaan sitä, että näille ikäryhmille tyypilliset kuolemansyyt, kuten muistisairaudet ja verenkiertoelinten sairaudet korostuvat entisestään.
 Koskisen mukaan keskeistä ikärakenteen muutoksessa on keksiä keinoja, joilla iäkkäiden ihmisten itsenäistä elämää saadaan tuettua entisestään. Pelkkien kuolemansyiden tuijottaminen voi viedä pohjan olennaiselta: kuolema tulee joka tapauksessa, tavalla tai toisella, joten tärkeintä on katsoa elämänlaatua ennen sitä.
 Nuorilla yleisimmät kuolemansyyt ovat tapaturmat ja itsemurhat, vaikka etenkin itsemurhien määrät ovat laskeneet tasaisesti 1990-luvulta asti.
 Myös huumausainekuolemat ovat nuorten yleisiä kuolinsyitä. Niiden määrä kasvoi hieman, etenkin pitkäaikaiseen käyttöön tai huumeriippuvuuteen liittyen.
 Näitä kuolemia tilastoitiin oli 50 kun edellisenä vuonna niitä oli 40. Tilastokeskuksen mukaan lähes kaikki tapaukset liittyivät sekakäyttöön. Huumausaineisiin liittyvät myrkytykset kasvoivat hieman viime vuosien trendin mukaan. Huumausainekuolemat korostuvat etenkin alle 30-vuotiaitten miesten ryhmässä.
 Kaikista nuorimmissa ryhmissä kuolleisuus on alhaista. Lapsen kuolema on käynyt Suomessa yhä harvinaisemmaksi. Vuonna 2020 menehtyi 1–14-vuotiaita lapsia 58, mikä on yli kymmenen lasta vähemmän kuin edellisenä vuonna.
 Koskisen mukaan kuolinsyiden kontekstoinnissa ja vaikutusten arvioinnissa on tärkeää tarkastella, paljonko elettävää elämää jäljellä olisi ollut. Esimerkiksi koronaan kuolleet olivat keskimäärin 84-vuotiaita, siinä missä itsemurhiin kuolleet noin 45-vuotiaita.
 – Menetettyjen elinvuosien näkökulmasta itsemurhakuolemat ovat tavattoman paljon isompi asia kuin koronan aiheuttamat kuolemat.
 Lue myös:
 Näihin sairauksiin suomalaiset kuolevat – työikäisillä yleisin kuolemansyy ovat kasvaimet

Koronavuoden 2020 kuolemansyyt tilastoitiin: Koronakuolemat noin itsemurhien tasolla, muihin hengityselintauteihin kuolleiden määrä laski


Summary: Sopimuksen kerrotaan olevan osa laajempaa pakolaispakettia, jossa turvapaikka pyritään järjestämään 60 000 ihmiselle.

Euroopan unioniin kuuluvat 15 jäsenmaata ovat sopineet ottavansa vastaan yhteensä 40 000 pakolaista Afganistanista.
 Asiasta kertoi torstaina Euroopan sisäasioista vastaavana komissaari  Ylva Johansson .
 Mukana sopimuksessa ovat ainakin Saksa, Alankomaat, Espanja ja Ranska.
 Uutistoimisto AFP:n näkemästä asiakirjasta selviää, että Saksa ottaa vastaan 25 000 pakolaista, Alankomaat 3 159, Espanja ja Ranska 2 500 kukin.
 Lisäksi tiedettävästi Ruotsi on lupautunut ottamaan vastaan 5 000 pakolaista kriisialueelta, mutta ei välttämättä Afganistanista.
 Belgia tarjoaa turvapaikkaa 425 afganistanilaiselle ja 1 250 muulle kriisialueelta pakenevalle.
 Muut sopimuksen osapuolet ottavat vastaan muutamia satoja pakolaisia.
 Johanssonin mukaan sopimus on tärkeä ele EU-maiden solidaarisuudesta.
 Hän korosti, että sopimalla pakolaiskiintiöistä voidaan hillitä Eurooppaan laittomasti pyrkivien pakolaisten saapumiset.
 AFP:n mukaan sopimus 40 000:n pakolaisen vastaanottamisesta on osa suurempaa pakettia, jossa turvapaikka järjestetään 60 000 ihmiselle.
 Tuhansia paennut naapurimaihin
 Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestön komissaari  Filippo Grandi   kehotti lokakuussa  EU:ta vastaanottamaan 42 500 afganistanilaista pakolaista seuraavan viiden vuoden aikana.
 Osa EU:n 27 jäsenmaasta vastusti ehdotusta.
 Taliban-liike otti vallan Afganistanissa elokuussa. Maan pääkaupungin Kabulin valtauksen jälkeen ainakin 85 000 ihmistä on paennut naapurimaihin. Ihmiset pakenevat Taliban-liikkeen vainoja, mutta myös nälänhätää sekä talouskriisiä.
 Elokuun jälkeen 24 EU-maata on evakuoinut 28 000 ihmistä Afganistanista. Suomi  evakuoi Afganistanista  yli 400 ihmistä elokuussa.
 Lue myös:
 Yle vieraili Afganistanissa kansainvälisten joukkojen hylkäämässä tukikohdassa – nyt leiriä hallitsee Taliban, katso raportti paikan päältä
 Toimittajalta: Olen jälleen Kabulissa, mutta kaikki on muuttunut
 Afganistanissa puoli miljoonaa ihmistä voi lähteä pakoon loppuvuonna – Pakistanin lähettiläs Ylelle: Älkää jättäkö meitä hoitamaan tilannetta yksin

15 EU-maata ottaa vastaan yhteensä 40 000 pakolaista Afganistanista


Summary: Simply Red esiintyy Porissa 16. heinäkuuta. Pori Jazz julkaisi perjantaina myös muita uusia esiintyjänimiä.

Brittiyhtye  Simply Red  konsertoi Pori Jazzissa tulevana kesänä. Lukuisista hiteistään tunnettu yhtye esiintyy Porissa lauantaina 16. heinäkuuta.
 Simply Red on myynyt vuosikymmenten varrella yli 60 miljoonaa albumia. Yhtyeen isoimpiin hitteihin lukeutuvat muun muassa Stars, Holding Back The Years sekä If You Don’t Know Me By Know.
 Pori Jazz julkisti tänään myös muita esiintyjiä, joiden joukossa ovat muun muassa  Charles Lloyd feat. Bill Frisell,   Thundercat  sekä kotimainen erikoiskokoonpano  Maustetytöt X Agents .
 Jo aiemmin julkaistuja esiintyjänimiä ovat esimerkiksi  Lewis Capaldi ,  Emeli Sandé ,  John Legend  ja  Hector .
 Pori Jazzin pääkonsertit järjestetään 14 .– 16. heinäkuuta.
 Koronapandemian vuoksi Pori Jazz järjesti viime kesänä perinteisen festivaalin sijaan kotimaiseen jazzmusiikkiin nojaavan konserttisarjan. Myös kesällä 2020 festivaali peruuntui.
 Lue myös:
 Skotlantilainen laulaja–lauluntekijä Lewis Capaldi ensi kesän Pori Jazziin
 Pori Jazz peruuntuu jälleen – yllättäen edessä on myös uuden toimitusjohtajan haku: "Tilanteet ovat niin sanotusti vähän muuttuneet"

Brittiyhtye Simply Red esiintyy ensi kesän Pori Jazzissa


Summary: Positiivinen koronatulos matkalla olevalle ulkomaalaiselle on järkytys. Pitkän eristyksen jälkeen paluulento kotimaahan voi olla kallis, jos vakuutus on jäänyt ottamatta tai se ei korvaa covid-19-viruksen aiheuttamaa tautia.

Turistin Lapin matkalle voi kertyä roimasti lisähintaa, jos matkavakuutus ei ole kunnossa tai se ei kata covid-19-viruksen aiheuttamaa tautia.
 Koronapositiivinen joutuu normaaliin kymmenen vuorokauden eristykseen.
 – Eristykseen ja karanteeniin liittyvistä kustannuksista vastaa tartuntatautilain mukaan viime kädessä kunta ja paluulennosta matkailija itse, toteaa lyhyesti Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas .
 Lapin sairaanhoitopiirissä on tällä hetkellä todettu koronatartuntoja parillakymmenellä ulkomaalaisella. Tartunnan saaneista pääosa on ollut kahdesti rokotettuja.
 Minne turisti eristäytyy?
 Monelle matkailijalle on luonnollista jäädä eristykseen tuttuun hotellihuoneeseen, mutta aina se ei ole mahdollista.
 Lapin kohteissa majoituspaikat ovat jo tässä vaiheessa sesonkia lähes täynnä. Hotellit eivät välttämättä ole varautuneet ennakkoon asiakkaiden koronatartuntoihin ja hotelliöiden jatkumiseen eristyksessä.
 – Jos asiakkaalla ei ole vakuutuksia tai rahaa, tai meillä ei ole tarjota majoitusta, pyrimme auttamaan häntä löytämään väliaikaisen majapaikan jostain muualta, kertoo Rovaniemen Sky Hotel Ounasvaaran johtaja  Mira Söderlund .
 Vastuu on hotellinjohtaja Söderlundin mielestä aina asiakkaalla.
 – Ensisijaisesti asiakas on aina itse vastuussa oleskelustaan ja eristyksen järjestämisestä. Jos hän ei siihen kykene, niin viranomaiset häntä auttavat. Me olemme välitoimijoita.
 Hotellit ovat  lähes loppuunmyytyjä jouluna. Eristyksen järjestäminen hotellissa voi olla hankalaa varaustilanteen vuoksi, muistuttaa Rovaniemen Sky Hotel Ounasvaaran johtaja Mira Söderlund. Pekka Viinikka / Yle
 Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen  sanoo, että eristystiloista on neuvoteltu kaupungin edustajien kanssa, jotta kohtuullinen paikka eristykseen löytyy muualta kuin hotellista.
 Toimialajohtaja  Antti Lassila  Rovaniemen kaupungilta kertoo, että eristystä tarvitsevalle matkailijalle yritetään ensi sijassa järjestää majoitus jo olemassa olevasta paikasta, esimerkiksi hotellista. Jos majoitusta ei sieltä saada, asia hoidetaan sosiaalipuolen kautta. Tällöin kysytään kaupungin tilapalvelukeskukselta, onko heillä tarjolla omia tiloja tarjottavana majoitukseen.
 – Kyllä tämä työtä teettää tässä kiivaassa kaudessa, Kärkkäinen miettii.
 Mahdollisista tartunnoista ei hotelleista kommentoida. Ounasvaaralla on matkailijoita tällä hetkellä mm. Iso-Britanniasta, Irlannista ja Ranskasta. Sama on tilanne useissa muissa hotelleissa Lapissa, ja lähes poikkeuksetta kaikki matkailijat ovat Euroopan alueelta.
 Kohdemaassa brittimatkailijalle riittää kotitesti, viranomaiselle ei
 Lapin lomallaan positiivisen koronatuloksen antaneet henkilöt ovat kotoisin pääosin Iso-Britanniasta, joka on jatkuvasti kiristänyt maahantulosrajoituksiaan.
 Kotiin palattua brittimatkailijan täytyy ottaa pcr-testi, jonka tulosta täytyy odottaa karanteenissa.
 Jo ennen kuin hän edes pääsee kotimatkalle, hänen on tehtävä antigeenitesti majoituspaikassaan. Suuret matkanjärjestäjät ovat toimittaneet kotitestejä asiakkailleen majapaikkoihin.
 – Jos kotitesti on positiivinen, on välittömästi tehtävä uusi testi kunnan testauspisteessä ja odotettava vastausta eristyksessä. Jos toinen testi on positiivinen, se käynnistää normaalin tartuntatautijäljityksen, valaisee infektioylilääkäri Markku Broas.
 Lapin sairaanhoitopiirissä kaikki positiiviset kotitestit on varmenettu ja varmennetaan kuntien testauspisteissä.
 Britit testaavat itse itsensä Suomessa ennen paluulennolle nousemista. Jos tulos on positiivinen, kunta varmentaa tuloksen. Johanna Manu / Yle
 Yhteisissä toimintaohjeissa tarkistamisen paikka
 Visit Rovaniemen Sanna Kärkkäisen mukaan koronasta ja sen hoidosta on kertynyt tietoa pandemian aikana, mutta matkanjärjestäjät tarvitsevat edelleen tiedon päivittämistä. Lapin sairaanhoitopiiri on kutsunut matkailualan ja kuntien edustajat sekä tartuntatautiviranomaiset sopimaan yhteisistä säännöistä tartuntojen varalle.
 Matkailijalle, jolla todetaan vieraassa maassa positiivinen koronatartunta pelkkä järkytys on yleensä suuri ja sen jälkeen asioita täytyy pystyä hoitamaan.
 – Ajantasainen tieto on tärkeää, ettei matkailija joudu odottamaan puheluita ja hän saa relevantin tiedon sekä tuntee olonsa niin viihtyisäksi kuin niissä olosuhteissa voi olla mahdollista.
 Lapin sairaanhoitopiiristä todetaan, että turistien koronatartuntoja on toistaiseksi vähän, mutta tilanteet saattavat muuttua nopeasti, sillä lisää matkailijoita on saapumassa Lappiin. Jäljitystyö vaatii runsaasti resursseja ja infektioylilääkäri Broaksen mukaan varsinkin Rovaniemellä ja Inarissa jäljittäjät ovat tällä hetkellä kovassa työpaineessa.
 – Tämä aiheuttaa haasteita ja kuntien täytyy myös varautua siihen. Nyt kun kyse on matkailijoista, niin tiedottaminen ja asioiden selvittely vaatii työaikaa. Siihen kannattaa varautua, sillä Lapissa on paljon ulkomailta turisteja ja lisää on tulossa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  11.12. kello 23 saakka.

Ulkomaalaisen turistin matka Lappiin voi tulla kalliiksi, jos korona iskee eikä vakuutusta taudin varalle ole – tartuntoja nyt parikymmentä


Summary: Etelä-Meksikossa sattunut onnettomuus on yksi maan historian verisimmistä.

Etelä-Meksikossa ainakin 54 ihmistä on kuollut kuorma-auton törmätessä moottoritiellä siltaan. Lisäksi arviolta ainakin 58 on loukkaantunut.
 Loukkaantuneista ainakin 21 on loukkaantunut vakavasti ja heidät on viety sairaalaan hoitoon, viranomaiset kertovat.
 Tapahtumaa on luonnehdittu yhdeksi pahimmista auto-onnettomuuksista Meksikon historiassa.
 Siirtolaisia kuljettanut täpötäysi kuorma-auto pyörähti ympäri moottoritiellä ja törmäsi kevyen liikenteen siltaan torstaina paikallista aikaa.
 Auton kerrotaan ajaneen ylinopeutta ja suistuneen jyrkässä mutkassa kohti siltaa.
 Viranomaisten mukaan kuorma-auton kaatui todennäköisesti ylikuorman vuoksi. Auton kyydissä oli ainakin 107 ihmistä.
 Viranomaiset epäilevät, että kuorma-auto salakuljetti keskiamerikkalaisia siirtolaisia Yhdysvaltain rajalle.
 Onnettomuudessa loukkaantuneiden kansallisuuksia ei ole vahvistettu, mutta paikallisviranomaisten mukaan suurin osa onnettomuuden osallisista on kotoisin Meksikon naapurimaista, kuten Guatemalasta ja Hondurasista.
 Pakoon köyhyyttä ja väkivaltaa
 Monet ihmiset pakenevat köyhyyttä ja väkivaltaa Keski-Amerikasta. Siirtolaiset käyttävät usein Meksikoa kauttakulkureittinä päästäkseen Yhdysvaltoihin.
 Matkat Keski-Amerikasta Meksikon halki ovat usein vaarallisia ja kalliitta.
 Siirtolaisia kuljettavien kuorma-autojen ylisuuret kuormat taas eivät ole epätavallisia salakuljetusoperaatioissa Meksikossa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan marraskuussa viranomaiset jäljittivät kaksi kuorma-autoa, joiden kyydissä oli 600 ihmistä.
 Lue myös:
 USA:n rajalle sillan kupeeseen syntynyt siirtolaisleiri on tyhjennetty ja tuhansia karkotettu – ”He kohtelivat meitä kuin eläimiä”
 Meksiko pysäytti siirtolaisia kyynelkaasulla, siirtolaiset heittelivät kivillä – lapsia joutunut eroon vanhemmistaan yhteenotoissa
 Meksikon joukot pysäyttivät Yhdysvaltoihin pyrkivän siirtolaiskaravaanin – "En voi palata Hondurasiin"

Yli 100 siirtolaista salakuljettanut kuorma-auto törmäsi siltaan Meksikossa – onnettomuudessa kuoli yli 50 ihmistä


Summary: Suomen Tullin ammattitaito on kasvanut niin korkeaksi, että se kouluttaa myös muita Euroopan maita autojen tarkastukseen. Oman pulmansa Tullin työhön tuovat uudet sähkö- ja hybridiautot.

Vaalimaan raja-aseman tarkastushallissa Kymenlaaksossa tullitarkastajat etsivät Venäjältä saapuneiden salakuljettajien kätköjä henkilöautoista.
 Tulli valvoo yli 50 asiaa, joiden maahantuonti Suomeen on kiellettyä. Listalla on esimerkiksi huumeita, aseita, elintarvikkeita ja asiakirjoja.
 Autojen tarkastusmäärät vuorokaudessa voivat Vaalimaalla vaihdella parista aina pariinkymmeneen. Noin puolesta tarkastetuista autoista löytyy kätkö. Haminan naapurikunnassa Virolahdella sijaitseva Vaalimaa on yksi itärajan vilkkaimmista rajanylityspaikoista.
 Autojen purkamiseen tarvitaan omat työkalunsa. Pyry Sarkiola / Yle
 Uusien ajoneuvojen teknologia on tuonut Tullin työhön valtavan haasteen.
 Autot ovat koko ajan hankalampia purkaa. Purkaminen pyritään tekemään niin, ettei autoa vahingoiteta. Tästä on kuitenkin tullut aiempaa paljon vaikeampaa. Jos tavaraa tai kätköä ei löydy, Tulli on korvausvelvollinen aiheuttamastaan vahingosta.
 Vaalimaan raja-asemalla on halli, jossa Tullin henkilöstö tarkastaa autoja. Myös koulutukset järjestetään hallissa. Pyry Sarkiola / Yle
 Oman vaikeutensa henkilöautojen tarkastamiseen ovat tuoneet sähkö- ja hybridiautot. Niiden akuissa on hengenvaarallisia jännitteitä, mikä luo työturvallisuusriskin. Sähkö- ja hybridiautojen tarkastamiseen tarvitaan omat erikoistyökalut.
 – Ensimmäisenä pitää olla tieto, että kyseessä on nimenomaan hybridi- tai sähköauto. Sen lisäksi pitää ymmärtää, että autossa on erilaisia komponentteja, joissa on korkeajännitettä. Pitää osata olla koskematta tiettyihin paikkoihin, selittää Vaalimaan tullin tullitarkastaja  Pekka Aho .
 Suomi on tarkastusten huippua
 Vielä kymmenisen vuotta sitten Tulli oli osaamisessaan takamatkalla verrattuna muihin Euroopan maihin. Asiat alkoivat muuttua, kun Tullissa muutettiin tarkastusten ajattelutapaa.
 Nyt Suomi on henkilöautojen tarkastuksen edelläkävijä, joka kouluttaa myös muiden EU-maiden rajaviranomaisia kansallisten koulutusten lisäksi.
 – Ennen keskityimme totuttuihin piilopaikkoihin ja etsimme niitä. Totesimme, että on parempi keskittyä auton omiin teknisiin rakenteisiin ja siihen, mitä mahdollisuuksia auto antaa piiloille, kertoo Tullin valvontaosaston tulliylitarkastaja  Lasse Ryyttäri .
 Ryyttärin mukaan salakuljettajien kiinnijäämisriski on nyt selkeästi aikaisempaa suurempi, kun Tullin henkilökunta osaa tarkastaa autossa oikeat kohteet ja on oppinut erilaisten automerkkien salat.
 Toisaalta autojen tarkastaminen on myös kilpajuoksua salakuljettajien kanssa.
 – Salakuljettajien parissa leviää nopeasti tieto siitä, mitkä ovat eri maiden tullien tavat tarkastaa kulkuneuvoja, kertoo tulliylitarkastaja Lasse Ryyttäri.
 Vaalimaan tullin henkilöstö havainnollistaa, miten henkilöautoja tarkastetaan raja-asemalla. Pyry Sarkiola / Yle
 Sittemmin Euroopan komissio on nimittänyt Vaalimaan tullin henkilöautojen tarkastuksen osaamiskeskukseksi. Ensimmäisen koulutuksen muille Euroopan maille Suomen Tulli piti neljä vuotta sitten.
 Edelläkävijän paikan saaminen on vaatinut koulutusta – oppia työntekijät ovat saaneet muun muassa autojen maahantuojilta. Yksi Vaalimaan tullin pääkouluttajista on myös taustaltaan autoinsinööri.
 Osaamista kurotaan kiinni
 Suomen Tullilla on käytössään korjaamo-ohjelmisto, josta löytyy 26 automerkin tarjoamia ohjeita. Niistä saa apua vaikeimpiin purkutöihin.
 Monissa EU-maissa käytetään Tullin mukaan Youtubea, josta etsitään apua autojen purkamiseen. Youtubesta saatua tietoa pitää kuitenkin suodattaa.
 Autojen ovet kuuluvat salakuljettajien eniten käyttämiin piilopaikkoihin. Pyry Sarkiola / Yle
 Ennen koronapandemiaa Tulli ehti pitää useita koulutuksia muille Euroopan maille Vaalimaalla. Koulutusten avulla pyritään saavuttamaan EU-maille yhtenäinen tapa tarkastaa autoja.
 – Siihen on vielä paljon matkaa. On hyvin eritasoisia EU-maita. Perusosaamisessa ja työkaluissa on paljon tehtävää. On maita, joilla ei ole käytännössä ollenkaan työkaluja, Lasse Ryyttäri kertoo.
 Koulutuksen avulla Tulli haluaa myös madaltaa kynnystä autojen tarkastamiseen.
 – Kun on uusi, moderni, hieno ja kallis auto, sen tarkastamiseen voi olla kynnys. Emme kuitenkaan saa tahallaan rikkoa yhtään mitään. Siinä tarvitaan osaamista, Vaalimaan tullin tullitarkastaja Pekka Aho sanoo.

Tulli alkoi tarkastaa autoja uudella tavalla – pian salakuljettajien riski jäädä kiinni kasvoi, ja itärajan tullista tuli kätköjen etsimisen huippukohde


Summary: Ensi viikko on oikea eurooppalaisten asioiden superviikko. Mikä oli olennaista tällä viikolla? Jos haluat Eurooppa-kirjeen sähköpostiisi joka perjantai, tilaa se kirjeen lopusta löytyvästä linkistä.

Hallo,
 Ministereille ja muillekin tiedoksi: jos tekee mieli lähteä influenssereiden kanssa tanssilattialle, ei kannata tulla Berliiniin. Berliiniin kolahti tällä viikolla taas tanssikielto. Syynä on korkeat tartuntamäärät.
 Jo ennen tanssikieltoa klubien ovilla piti näyttää sekä rokotuspassi että negatiivinen testitulos. Sama vaatimus on muun muassa ryhmäliikunnassa ja usein lehdistötilaisuuksissa.
 Saksa ei elä koronapassitodellisuudessa vaan  kovennetun  koronapassin todellisuudessa. Rokotusten lisäksi on tehtävä jatkuvasti pikatestejä. Itse tein viime viikolla neljä, kolmesta rokotuksesta huolimatta. Kyse on antigeenipikatesteistä. Niitä tehdään asukkaille maksutta lähes jokaisessa kadunkulmassa (etu ei koske turisteja). Sähköpostiin tulee vartissa virallinen testitulos.
 Kuulostaako rasittavalta?  Saksalaisten mielestä ei. Selvä  enemmistö  kannatti joulukuun alun kyselyssä lisärajoituksia. Ja huomio: tässä vaiheessa koronapassia kysyttiin lähes kaikkialla. Kansan pyyntöön vastattiin. Saksan poliittinen johto määräsi rajoitukset, joka merkitsee käytännössä rokottamattomien sulkua monien palvelujen ulkopuolelle.
 Ilman rokotuksia pääsee lähinnä joukkoliikenteeseen ja ruokakauppaan. Tosin Berliinin julkisissakin vaaditaan rokottamattomilta päivänpäällistä testitulosta. Ravintolaan tai vaatekauppaan ei pääse kuin rokotettuna tai taudista parantuneena. Testillä ovi ei enää aukea.
 Berliinissä koululaiset tekevät kolme pikatestiä viikossa. Perheen päiväkoti-ikäinen testataan kahdesti viikossa kotona.
 Saksassa tiedetään, etteivät pikatestit ole hopealuoti tai satavarmoja. Mutta eihän  kondomikaan  ole, ja silti niitä on suotavaa käyttää. Heikompaa testiä pidetään parempana kuin ei testiä ollenkaan.
 Testeihin liittyy  Saksassa erityinen vapauden symboliikka. Saksa kituutti viime talvena yli kuusi kuukautta kovassa sulussa. Päiväkodit, vaatekaupat, lähiopetus, ravintolat ja suurin piirtein koko vapaa-aika oli suljettu.
 Sitten yhteiskuntaa alettiin keväällä avata testien avulla. Kun pääsee ensimmäistä kertaa kuukausiin ostamaan uusia sukkia, testivaatimus ennen sisäänpääsyä ei tunnu enää rajoitukselta vaan avaimelta vapauteen.
 Vapauden tunnetta  voi määrittää se, tuleeko sitä lisää vai otetaanko jotain pois. Pikatestit ja rokotuspassit mahdollistivat yhteiskunnan avaamisen Saksassa viime keväänä. Nyt ne mahdollistavat yhteiskunnan auki pitämisen ainakin rokotetuille.
 Saksa ei usko pandemiassa suosituksiin vaan pakkoihin. Kansalainen säästyy miettimästä, voikohan sinne yökerhoon tanssilattialle mennä. Joko se on sallittua tai sitten se on kiellettyä. Sama maskien kohdalla. Niiden käyttöä ei suositella vaan se on pakollista.
 Selvien rajojen vetämisestä  tuleekin mieleen saksan kielen lempisanani: Feierabend. Se tarkoittaa työpäivän jälkeistä vapaa-iltaa. Mitä tiukempi työpäivä takana, sitä vahvempi on Feierabend-fiilis. Sana viittaa myös siihen, että on selkeä raja töiden ja vapaa-ajan välillä.
 Voimme siis kuvitella, mikä Feierabend-olo Angela Merkelillä oli keskiviikkona, kun hän 16 vuoden jälkeen  lopetti Saksan liittokanslerina  ja ajoi virka-auton kyydissä kohti uudenlaista vapautta.
 Prost,
 Suvi
 Mistä Euroopassa juuri nyt puhutaan? Aiheita on koonnut tähän alle kollegani  Anna Karismo . Kannattaa kurkistaa myös kirjeen lopusta, mitä kaikkea tapahtuu ensi viikolla.☺
 #SOME: Konossöörit ajavat pyörällä, ja pääsevät nopeammin perille...
 Ajat muuttuvat  Saksassakin. Sikäläinen uusi maatalousministeri, vihreiden  Cem Özdemir,   kurvasi  polkupyörällä vastaanottamaan nimitystodistuksensa presidentiltä keskiviikkona. Sitten Özdemir asetti todistuksensa polkupyörän tarakalle ja ajoi takaisin parlamenttiin.
 Tämäkös Twitterissä riemun  nostatti . Tv-toimittaja viittasi tviitissään Die Prinzen -yhtyeen  kappaleeseen Mein Fahrrad , "Polkupyöräni" (otsikossa). Die Prinzen on tullut tunnetuksi sanoituksistaan, jotka kritisoivat humoristisesti saksalaista yhteiskuntaa.
 Toisaalta jotkut  muistuttivat , että eipäs järin suuri muutos ole, kun kaikki muut ministerit saapuivat paikalle loistomersujen kyydissä. Özdemir on kasvissyöjä, vihreä eikä järin kokenut maataloudessa, mutta silti saksalaiset maanviljelijät toivottavat hänet tervetulleeksi. Politico-verkkolehti kertoo,  mistä se johtuu .
 Täältä  voit lukea Politicon tiivistelmän Saksan hallituksen avainhenkilöistä.
 FAKTA: Ketkä ovat Euroopan Korhosia ja Virtasia? Ainakin Bērzinš, Almeida ja De Jong
 Nimien alkuperää  on mukava pohdiskella. Miksi Borg on yleinen sukunimi Pohjoismaissa – ja suhteellisesti kaikkein yleisin  Maltalla ?
 Miksi Kreikan tavallisin sukunimi tarkoittaa papin poikaa? Entä miksi Italiassa on eniten "Punapäitä", Hollannissa "Nuoria", Itävallassa "Kuoppalaisia" tai Portugalissa "Kaupunkilaisia" (sukunimi tulee alun perin arabian kielestä)? Tai miksi  Suomessa suosituin  nimi tarkoittaa mahdollisesti huonokuuloista tai pörröpäätä?
 Eurooppalaiset nimet ovat myös levinneet laajasti maailmaan. Entisissä siirtomaissa on paljon valtaajilta siirtyneitä nimiä. Espanjalaismeksikolainen García lukeutuu kymmenen yleisimmän sukunimen joukkoon myös Yhdysvalloissa.
 TÄRPIT: Britanniassakin kohistaan päättäjien koronabiletyksestä, Ranska ottaa pian EU:n vetovastuun
 Jos meillä kulmakarvoja kohottaa pääministerin  piittaamattomuus  koronavarautumisesta tai tämän  tuttavapiirin koostumus , Britanniassa paheksutaan hallinnon suoranaista ylimielisyyttä pandemiarajoituksia kohtaan. Siellä on rikottu sääntöjä  tieten tahtoen  – jos siis avustajien  vitsailuvideosta  voi jotain päätellä.
 Joka tapauksessa se vei Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  pahaan liemeen. Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun "BoJon" avustajakunta  töppäilee  rajoitusten noudattamisen kanssa.
 Britannian pääministeri Boris Johnson heilautti kättään Downing Street 10:n virka-asuntonsa edessä Lontoossa keskiviikkona. Tejas Sandhu / AOP
 SOTA SIIRTOLAISIA VASTAAN
 Kreikan saarille nousevista viidestä siirtolaiskeskuksesta saattaa tulla malli koko Euroopalle. Onko Euroopassa julistettu sota tänne suojelua hakemaan tulevia ihmisiä vastaan, kuten Lääkärit ilman rajoja -järjestön edustaja  Patrick Wieland  väittää  Saran Sauren  ja  Janne Toivosen   kiinnostavassa jutussa .
 NORD STREAM 2 TÖRMÄÄ POLITIIKKAAN
 Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden  uhkasi Venäjän  Vladimir Putinia   ankarilla pakotteilla , jos Venäjä hyökkää  Ukrainaan . Venäjän ja Saksan välille merenpohjassa rakennettu kaasuputki saatetaan panna jäihin. Nyt odotetaan Saksan uuden hallituksen linjaa, joka saattaa olla  aiempaa tiukempi  putkea kohtaan.
 RANSKALLA KOVAT TAVOITTEET EU:LLE ENSI VUONNA
 Ranska aloittaa EU:n puheenjohtajamaana tammikuun alussa, ja torstai-iltana presidentti  Emmanuel Macron   esitteli  kunnianhimoisen  toimintaohjelman  kaudelle. Suomikin joutuu pureskelemaan mahdollisia talousuudistuksia.
 Macron luotsaa EU-työtä samalla kun käy  kiivasta  vaalitaistoa huhtikuun presidentinvaaleihin asti. Tasavaltaisen Les Républicains -puolueen ehdokkaaksi nousi viime viikonloppuna  Valérie Pécresse ,  jolla  on  erittäin hyvät  mahdollisuudet voittaa istuva presidentti.
 EU LUOKITTELI ILMASTOYSTÄVÄLLISET RAHOITUSKOHTEET
 EU:n kestävän rahoituksen ilmastokriteerit  tulevat voimaan . Suomi ja Ruotsi vastustivat esitystä, mutta ne eivät saaneet rinnalleen tarpeeksi muita jäsenmaita torppaamaan uudistusta määräaikaan mennessä. Komissio on  luvannut kertoa  ennen joulua, millaisia ehtoja ydinvoimalta ja kaasulta edellytetään.
 LAPSILISIÄ EU-ALUEEN LAPSILLE?
 Miten EU poistaa köyhyyttä jäsenmaissa?  Brysselin koneessa  toimittaja  Maija Elonheimolle  vastaa THL:n ja Helsingin yliopiston professori  Heikki Hiilamo.
 POPULISTIEN EPÄTOIVOINEN YHTEISTYÖ
 Populistit yrittivät jälleen perustaa yhteistä voimaryhmää EU-parlamenttiin, mutta rintamaa  hajottaa eripuraisuus  niin Venäjästä kuin koronatuistakin.
 Jos on ikävä Välimeren ruokaa, sitä voi lievittää katsomassa Areenan sarjaa. Kuvassa bouillabaisse-kalakeittoon erikoistunut Chez Camille -ravintola Ramtuellissä Ranskassa. Christian Liewig / AOP
 OLETKO KULINARISTI?  Kannattaa seurata  Ainsleytä  Välimerellä. Ihanissa maisemissa kuvattu sarja  löytyy Areenasta . Maisemien ohella yksi Välimeren valtteja on tunnetusti ruoka. "Ricotta, peperonata, tangia, tortilla, taatelimelassi, minttuomeletti, tagine, labneh". Herkkusuu hyrisee kotisohvalla jo pelkkiä sanoja maistellessaan.
 MIKÄ VIIKKO EDESSÄ! Huippukokous pohtii muureja rajoille, keskuspankki päättää kansalaisten talousasioiden tulevaisuudesta
 Ensi torstaina  pidetään kaksi erittäin tärkeää kokousta, kun sekä EU-johtajat kokoontuvat huippukokoukseen että Euroopan keskuspankin neuvosto pitää rahapoliittisen kokouksensa.
 Kansalaisten ja veronmaksajien kannattaa  seurata muun muassa näitä: kuka maksaa mahdollisen  muurin  EU:n itäiselle rajalle, mitä valtionjohtajat päättävät koronavarianttien leviämisen estämisestä, yhtenäistetäänkö jäsenmaiden energiapolitiikkaa hintojen kurissapitämiseksi, millä aikataululla keskuspankki lopettelee valtioiden velkaantumisen tukemista, milloin jo pitkään miinusmerkkisinä pidettyjen korkojen voi ennakoida nousevan.
 Keskiviikkona  EU-johtajat tapaavat  huippukokouksessa  viiden itäisen kumppanuusmaan eli Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan ja Ukrainan johtajia. Valko-Venäjä on perunut EU-kumppanuutensa.
 Maatalousministerit  taas kokoontuvat alkuviikosta.  Asialistalla  on niin kalastusoikeuksia, ruokaketjun turvallisuuden varmistamista kuin metsää tuhoavia tuotteitakin. Viimemainitusta voit lukea  lisää täältä .
 Ennen huippukokouksia  jäsenmaiden kantoja eri asioista yhteensovittavat myös  ulkoministerit  ja Eurooppaministerien  yleisten asioiden neuvosto  .

Eurooppa-kirje: Saksaan tuli kova koronapassikuri, ja se merkitsee monille vapautta – Ranska taas hakee nyt isoja uudistuksia EU-talouteen


Summary: Moni haluaa ikään kuin varmistukseksi myös paperisen koronapassin, vaikka älypuhelimeen olisi jo ladattu sähköinen koronatodistus.

Pyynnöt paperisten koronapassien toimittamisesta ovat ruuhkauttaneet terveydenhuollon hallintoa.
 Esimerkiksi Seinäjoen terveyskeskukseen tulee päivittäin jo 80–100 koronapassipyyntöä.
 Ruuhkaa lisää se, että monet haluavat koronapassin älypuhelimen lisäksi myös paperiversiona, mutta kotoa puuttuu tulostin.
 – Ongelma on juuri se, että monella ei enää ole tulostinta kotona. Silloin meiltä pyydetään printtausta omakannasta, jotta koronapassi saadaan tulostettua, selvittää johtava ylilääkäri  Tiina Perä  Seinäjoen terveyskeskuksesta.
 Apua tutuilta tai kirjastosta
 Tiina Perä neuvoo pankkitunnukset omaavia kansalaisia hakemaan tulostusapua vaikkapa tuttavilta lainaamalla heidän koneitaan tai esimerkiksi kirjastosta terveyskeskuksen sijaan.
 Paperisten koronapassien toimitusaika on Seinäjoella jo vähintään viikon verran, ja myös postinkulku ottaa oman aikansa.
 – Paljon kätevämmin ja nopeammin koronapassin saa itse tulostamalla.
 Terveyskeskuksesta toivotaan, että ihmiset luottaisivat älypuhelimien koronapasseihin.
 – Kyllä se älypuhelimeen ladattu passi riittää, ei tarvitse varmistusta.
 Aika pois muusta työstä
 Seinäjoen terveyskeskuksessa paperisia koronapasseja hoitavat potilastietojärjestelmän tukihenkilöinä työskentelevät sovellusasiantuntijat. Koronapasseihin menevä aika on poissa muusta työstä.
 – Jos Euroopan ulkopuolisiin koronatodistuksiin tarvitaan uusia kirjauksia, ne tekee terveydenhuollon ammattihenkilö, ja silloin se aika on poissa meidän päätyöstämme.
 Tiina Perä muistuttaa myös matkalle lähtijöitä varmistamaan, että kaikki dokumentit ovat kunnossa.
 – Meillä ei ole sellaista päivystystä, että niitä pystyttäisiin äkkiä tekemään.
 Paperinen koronatodistus
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan sellaiset henkilöt, jotka eivät käytä Omakanta-palvelua tai valtuuta toista henkilöä käyttämään sitä puolestaan, voivat saada paperisen koronatodistuksen eli "koronapassin" tulosteena terveydenhuollon toimipaikosta.
 Jos henkilö ei saa todistusta Omakannasta, hänen on oltava yhteydessä terveydenhuoltoon ja pyydettävä tulostettua todistusta.  Lisätietoja täällä.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 11. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue myös:
 Kaikki eivät saa koronapassia käyttöönsä parilla klikkauksella – näin saat passin, jos verkkopalvelun käyttö ei onnistu
 Paperisten koronarokotustodistusten menekki on yllättänyt Pietarsaaren seudulla – jatkossa ne on tilattava etukäteen

Paperiset koronapassipyynnöt ruuhkauttaneet terveydenhuoltoa Seinäjoella – kun kotona ei ole tulostinta, apua pyydetään terveyskeskuksesta


Summary: Suosikkipeli saa kauan odotetun jatko-osan. Yhtiö lupaa lisätietoja pelistä vuoden 2022 kesällä.

Suomalainen peliyhtiö Remedy Entertainment kertoo, että pitkään odotettu Alan Wake 2 -peli julkaistaan vuonna 2023. Yhtiö ilmoitti asiasta The Game Awards -gaalassa Los Angelesissa varhain aamulla Suomen aikaa.
 Pelin julkaisee yhdysvaltalainen Epic Games, ja se tulee saataville PC-alustalle Epic Games Storessa sekä Xbox Series X|S- ja PlayStation 5 -konsoleille. Peli on jatko-osa vuonna 2010 julkaistulle suositulle pelille.
 Alan Wake 2 on Remedyn ensimmäinen selviytymiskauhupeli. Yhtiö lupaa lisätietoja pelistä vuoden 2022 kesällä.
 Ensimmäinen Alan Wake tunnetaan kauhusävytteisenä toimintapelinä, jossa päähahmo etsii epätoivoisesti kadonnutta vaimoaan.
 Remedyn aiempiin menestyspeleihin kuuluu Alan Waken lisäksi Max Payne.

Remedy: Alan Wake 2 -peli julkaistaan vuonna 2023


Summary: Kestävän rahoituksen ilmastokriteerit astuivat voimaan eilen torstaina, mutta EU-komissio valmistelee jo täyttä häkää seuraavia. Luonnon monimuotoisuutta koskevat ympäristökriteerit ovat metsäteollisuudelle vielä vaikeampi pala, kirjoittaa Ylen ilmastopolitiikkaa seuraava toimittaja Hanna Eskonen.

Muutama viikko sitten nähtiin kipakka poliittinen draama, jota voisi kutsua myös moneen kertaan nähdyksi uusinnaksi.
 Hallitus  päätti keskustan, SDP:n ja RKP:n johdolla , että Suomi aikoo vastustaa kestävän rahoituksen ilmastokriteereitä EU:ssa. Vihreät ja Vasemmistoliitto taas kannattivat niiden hyväksymistä.
 Tuttua kiistassa oli ensinnäkin hallituksen repeäminen kahteen vastakkaiseen leiriin ilmastoimissa.
 Toinen, lähes yhtä usein toistunut kuvio oli lopputulos: virallinen Suomi asettui vastustamaan metsiin liittyvää ilmastopolitiikkaa EU:ssa.
 Tällä kertaa suomalaismetsät liittyvät  kestävän rahoituksen kriteereihin eli taksonomiaan .
 Luoltaantyöntävän sanahirviön taustalla on yksinkertainen periaate.
 Uusi EU-asetus on joukko kriteereitä ilmaston ja luonnon kannalta kestävälle liiketoiminnalle. Tarkoitus on luoda työkalu rahoittajille, jotka haluavat sijoittaa rahansa kestävästi. Kriteereitä on kutsuttu eräänlaiseksi ekomerkiksi.
 Taksonomia sisältää useita eri aloja ja omat kriteerit sekä ilmasto- että ympäristökestävyydelle. Nyt voimaan tulivat niistä ensimmäiset.
 Metsätalouden ilmastokriteerit osuvat sekä metsänomistajiin että puuta ostaviin yhtiöihin. Kriteereistä löytyy muun muassa vaatimus, että yli 13 hehtaarin metsätilojen tulisi jatkossa laatia ilmastosuunnitelma.
 Suunnitelman pitää osoittaa, että metsän hakkaaminen ei pienennä metsätilan hiilinielua vuoteen 2030 mennessä. Vuosi on kriittinen rajapyykki Pariisin ilmastosopimukseen kirjatun 1,5 asteen tavoitteen kannalta.
 Taksonomian piiriin haluavien metsäyhtiöiden pitäisi taas käytännössä varmistua siitä, että puuta hankitaan metsänomistajilta, jotka ovat ilmastosuunnitelmansa tehneet.
 Suomen virallisen kannan mukaan ilmastokriteereitä vaivaa tulkinnanvaraisuus ja “vaikea ymmärrettävyys”.
 Tulkinnanvaraisuus lienee ainakin osin totta. Moni tutkijakin päätyi taustahaastatteluissa arvailemaan, miten suunnitelmat käytännössä laadittaisiin ja mitä kaikkia teollisuuden toimintoja se koskisi.
 Taksonomian ilmastokriteereiden täyttäminen edellyttää, että metsän hakkaamisen vaikutuksista laaditaan ilmastosuunnitelma. Heikki Haapalainen / Yle
 Tulkinnanvaraisuutta enemmän Suomea taisivat kuitenkin närästää jo komission seuraavat kriteerit.
 Tämän saattoi päätelllä valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) puheista jo pari viikkoa ennen, kuin määräaika maiden kantojen jättämiselle toissapäivänä keskiviikkona päättyi.
 – On hyvin mahdollista, että asetus menee läpi. Mutta kielteinen kanta on tärkeä signaali vastaaviin hankkeisiin, Saarikko totesi Ylen haastattelussa pari viikkoa sitten.
 Suomen ja Ruotsin äänet eivät riittäneet torppaamaan ilmastokriteereitä EU:n viimeisessä päättävässä elimessä ministerineuvostossa. Siihen olisi tarvittu sääntöjen mukaan reilusti enemmän kuin puolet jäsenmaista.
 Saarikko valmistautuneekin puolueineen torppaamaan seuraavaksi kestävyyskriteereitä luonnon monimuotoisuudelle. Ne ovat parhaillaan komission valmistelussa.
 Myös metsänomistajien etujärjestöstä MTK:sta viestitään, että ympäristökriteerit ovat ilmastokriteereitäkin vaikeampi pala suomalaiselle metsätaloudelle.
 Komission luonnoksesta löytyy järjestön mukaan muun muassa 20 prosentin suojeluvelvoite talouskäytössä oleville metsille. Hakkuilta säästettäviä rantavyöhykkeitä pitäisi laajentaa 30 metriin ja avohakkuiden jättämille aukoille tulisi maksimikoko.
 Järjestö on kuvannut ympäristökriteereitä "katastrofiksi" ja "naulaksi arkkuun" suomalaiselle metsätaloudelle.
 Komissio on tiettävästi ottanut aikalisän kriteereiden valmistelussa. Lopullista esitystä odotetaan kesään mennessä eikä vielä tämän vuoden puolella, kuten alun perin piti.
 Valtiovarainministeri Annika Saarikon edustama keskusta oli taksonomian ilmastokriteereiden äänekkäimpiä vastustajia hallituksessa. Tiina Jutila / Yle
 Suomen ei-ääni metsään liittyvissä  ilmastoasioissa onkin nähtävä jatkona tiiviille vaikuttamiselle kuluneen vuoden aikana. Osa hallituspuolueista on välittänyt kansallisia kantoja EU-päättäjille ahkerasti.
 Siinä on riittänyt tehtävää, sillä taksonomian lisäksi metsien sääntelyä kaavaillaan parhaillaan useassa uudessa, ilmasto- ja ympäristöpolitiikkaan liittyvässä aloitteessa.
 Keväällä päivänvaloon nousi  muutamakin lobbauskirje  EU-komissaareille, joiden allekirjoittajina oli suomalaisministereitä.
 Suomen virallinen viesti on ollut hyvin samankaltainen kuin metsänomistajien etujärjestön viesti: täällä metsänhoito on ilmaston ja luonnon kannalta kestävää ilman EU-asetuksiakin, sillä sitä säännellään muun muassa metsälailla ja kansainvälisillä sertifikaateilla.
 Viestissä on ainakin yksi ongelma.
 EU:n ilmastoon liittyvä ja paikoin metsiäkin koskeva lainsäädäntö on yritys päästä Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin.
 Maailmanlaajuisessa sopimuksessa pyritään ilmaston lämpenemisen hidastamiseen. Siihen tarvitaan päästöjen vähennys, joka on hyvin mittava ja jonka pitää tapahtua erittäin nopeasti. Myös luontokadon pysäyttäminen vaatii yhtä pikaisia toimia.
 Tavoitteet tarkoittavat käytännössä, että kaikilla aloilla pitää tehdä enemmän kuin parhaillaan tehdään.  Business as usual  eli se sama vanha, johon on jo totuttu, ei enää riitä.
 Taksonomiankin perimmäinen tarkoitus on, että kaikki alat tekisivät enemmän toimia, kuin vaikkapa kansallinen laki parhaillaan vaatii.
 Siksi myös suomalainen metsätalouskin tarvitsee kriteerit sille, että hiilinielut ja luontoarvot säilyvät metsissä nykyistä paremmin.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 12.12. klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Suomen mielestä EU:n sääntely menee metsäasioissa liian pitkälle, mutta EU oli toista mieltä – kiistellyt ilmastokriteerit tulevat voimaan
 Suomi päätti äänestää metsiin ja ilmastoon liittyvää asetusta vastaan EU:ssa, ja hallitus riitautui – pääministeri Marin taipui keskustan kannalle
 Avohakkuut tyrmänneestä EU:n metsästrategiasta alkoi vääntö – Suomi ja joukko muita maita vetoaa komissioon: metsiä ei saisi "alistaa" ympäristönäkökohdille
 Ville Niinistö syyttää Marinia ja muita ministereitä luonnonsuojelun vesittämisestä EU:ssa: "Kolhu Suomen maineelle ja metsäluonnon tulevaisuudelle"
 Metsäkato aiheuttaa merkittäviä ilmastopäästöjä, mutta Suomi haluaisi ohittaa omansa EU:ssa – Tutkimusprofessori: "Vastuutonta"

Analyysi: Suomen viime hetken vastustus ei kaatanut kiisteltyjä ilmastokriteereitä EU:ssa, mutta se ei välttämättä ollut tarkoituskaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Satoja uusia lentoreittejä avautuu Euroopassa, osa myös poistuu
 Omikronmuunnoksen tuomat matkustusrajoitukset hidastavat kansainvälisen matkailun elpymistä vielä lähikuukausina. Lentoyhtiöt odottavat muutoksen jäävän lyhytaikaiseksi, jos omikron osoittautuu deltamuunnoksen kaltaiseksi, eikä aiheuta vakavampaa tautia.
 Suomessa halpalentoyhtiöiden markkinaosuus kasvaa ensi vuonna , kun Ryanair, Norwegian ja Wizz lisäävät suoria lentoja Suomesta. Euroopan lennonvarmistusjärjestö Eurocontrol arvioi, että Suomen ilmatilassa lennetään ensi syksynä todennäköisesti enemmän kuin ennen pandemiaa.
 Vain harva talokauppariita päätyy oikeuteen, nyt suositaan sovittelua
 Mikään tutkimus ei kerro talon kunnosta aivan absoluuttisesti. Vaikka talo avattaisiin kuin reikäjuusto ja kaikki olisi kunnossa, ostaja ei voi tuudittautua siihen, että näin on tästä ikuisuuteen, Tiina Koskinen-Tammi sanoo. Timo Turpeinen / Yle
 Riidat omakotitalojen  vioista ratkaistaan yhä useammin sovittelulla . Kokeneen asianajajan mukaan kaupan purku onnistuu vain, jos talossa on isoja vaurioita. Vanhan omakotitalon kaupassa ostajan vastuu on suurempi kuin yleensä luullaan.
 – Jälkeenpäin on helppo viisastella, mutta ostohetkellä olisi pitänyt painaa jarrua, kuvailee  Ville Kuoppu , joka osti talon, josta paljastui kosteusvaurio.
 Koronavuosi kuritti ihmisoikeuksia – myös valonpilkahduksia on nähtävissä, katso kooste
 Mielenosoitukseen osallistuvat naiset kannattelevat sateenkaarilippua ja väkivallan vastaisia symboleja sisältäviä banderolleja mielenosoituksessa Turkissa. Ela Yokes / AOP
 Koronakriisi on varjostanut kuluvaa vuotta, ja monissa maissa on pandemian varjolla poljettu ihmisoikeuksia. Silti positiivista kehitystä on tapahtunut.  Poimimme muutaman esimerkin onnistumisista . Tänään vietetään YK:n ihmisoikeuksien päivää, ihmisoikeuksien julistus hyväksyttiin tasan 73 vuotta sitten.
 Sää lauhtuu
 Yle
 Lämpötilat ovat päivän aikana vielä pakkasella, mutta sää lauhtuu koko maassa.
 Suuressa osassa maata on poutaista. Lounais-Suomeen kurkottaa kuitenkin lumisateita. Etelärannikolla sateiden seassa voi olla lauhtumisen myötä jäätäviä vesisateita, joiden vuoksi ajokeli muuttuu huonoksi.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lentoyhtiöt odottavat matkailun elpymistä, harva talokauppariita selvitetään oikeudessa, ihmisoikeuksia poljettu koronan varjolla


Summary: Werning kertoi jo aiemmin saamastaan positiivisesta tuloksesta koronan pikatestistä. Hän kertoo ottaneensa kaksi koronarokotusta.

Kouvolalaisella SDP:n kansanedustajalla ja Kouvolan kaupunginvaltuuston puheenjohtajalla  Paula Werningillä  on koronatartunta.
 Werning vahvisti torstai-iltana julkisessa  Facebook-päivityksessään , että on saanut positiivisen tuloksen koronatestistä.
 – Oireet ovat siedettävät, Werning kirjoittaa.
 Puolue tiedotti jo keskiviikkona, että Werning on saanut positiivisen tuloksen  koronan pikatestistä.
 – Ennustan myös virallisen koronatestin olevan positiivinen. Kanssani viime päivinä olleille ihmisille on ilmoitettu tartunnastani, Werning kommentoi silloin tiedotteessa.
 Werning kertoo ottaneensa kaksi koronarokotusta. Tartunnan hän on todennäköisesti saanut perheenjäseneltään.
 – Meille korona tuli siis koulun kautta, kuten niin moneen muuhunkin perheeseen viime aikoina, Werning kertoi keskiviikkona.
 Werning on nyt eristyksessä. Hänen mukaansa sen on tarkoitus päättyä 18. joulukuuta.
 Lue myös:   Eduskunnassa yli 20 korona-altistunutta samaan aikaan, kun kansanedustajat valmistautuvat jopa satoihin budjettiäänestyksiin

Kansanedustaja Paula Werningillä on koronatartunta: "Oireet ovat siedettävät"


Summary: Helsingin juutalaisen seurakunnan turvallisuusmenot ovat kasvaneet voimakkaasti viime vuosina. Uhkailuviestit ja ilkivalta ovat seurakunnan jokakuinen riesa.

Helsingin juutalainen seurakunta sai marraskuun alussa nimettömän kukkalähetyksen synagogan aidan eteen. Mukana oli viesti, missä luki "arbeit macht frei".
 Lähetys tuotiin ovelle kristalliyön vuosipäivänä. Kristalliyö oli vuonna 1938 natsi-Saksassa tapahtunut juutalaisiin kohdistunut väkivallan aalto. Kukkalähetyksen viesti viittaa toisen maailmansodan keskitysleireihin.
 Helsingin juutalainen seurakunta on ainoa uskonnollinen järjestö Suomessa, jolla on oma turvallisuusorganisaatio.  Kirkko ja kaupunki  uutisoi, että seurakunnan turvallisuuskulut ovat olleet viime vuosina noin 450 000 euroa.
 Marraskuussa julkaistu EU:n perusoikeusviraston  raportti  kertoo, että antisemitismi eli juutalaisvastaisuus on kasvanut koronapandemian aikana. Tämä näkyy etenkin internetkeskusteluissa.
 Helsinkiläinen  Eve Skurnik , 22, on oppinut varovaiseksi. Kadulla liikkuessaan juutalaisuus ei näy hänestä ulospäin.
 – Olen tehnyt tietoisen päätöksen, että pidän aika harvoin Daavidin tähti -koruani päällä. Yritän välttää kaikkia kommentointi- tai uhkatilanteita, Skurnik kertoo.
 Skurnik vieraili 15-vuotiaana Ruotsissa ystäviensä kanssa. Tuolloin poikaporukka oli huomannut Skurnikin kaulassa roikkuneen Daavidin tähti -korun, juutalaisuuden symbolin, ja jahdannut heitä rasistisesti huudellen.
 Tämän jälkeen koru on pysynyt piilossa Helsingissäkin.
 Myös rap-artisti Uniikkina tunnettu helsinkiläinen  Dan Tolppanen  on juutalaisperheen kasvatti. Hän ei enää koe turvattomuutta uskontonsa takia, mutta on lapsuusvuosina joutunut juoksemaan.
 – Joskus nuorempana saattoi joutua tappeluihin ja juoksemaan skinheadeja pakoon, Tolppanen kertoo.
 Turvallisuusmenoihin 250 000 euron kasvu neljässä vuodessa
 Helsingin juutalaisella seurakunnalla ei vielä 1970- ja 1980-luvuilla kulunut juurikaan rahaa turvallisuuteen. Vuonna 2017 turvallisuusmenot olivat jo noin 200 000 euroa. Nyt summa on yli kaksinkertaistunut neljässä vuodessa noin 450 000 euroon.
 Suurin osa rahasta saadaan valtion tuesta ja loput keräysvaroista. Suomessa on noin kaksi tuhatta juutalaista, joista noin tuhat kuuluu Helsingin seurakuntaan.
 Seurakunta ei avaa turvallisuusorganisaationsa työnkuvaa tarkemmin, mutta sen päämäärä on selvä: ennaltaehkäisy.
 – Turvallisuuteen käytetty raha mahdollistaa toiminnan järjestämisen. Ilman sitä ihmiset eivät uskaltaisi tulla mukaan toimintaamme, kertoo Helsingin juutalaisen seurakunnan puheenjohtaja  Yaron Nadbornik .
 Nadbornikin mukaan uhkailuja tulee tasaisesti esimerkiksi sähköpostitse. Myös töhryt, graffitit ja tarrat ovat jokakuinen riesa.
 – Olemme jo turtuneet tilanteeseen. Jos haluaa olla juutalainen Euroopassa, niin pitää hyväksyä se, että kaikki eivät siitä välttämättä pidä, hän sanoo.
 Ilkivalta ja uhkailut vähenivät hetkellisesti koronapandemian alussa, mutta viime kesän lopussa määrät lähtivät taas kasvuun. Helsingin poliisin mukaan rauhallisempi jakso johtui keskusta-alueen häiriökäyttäytymisen ja kaupunkien välisen liikkumisen vähenemisestä.
 Helsingin poliisin mukaan juutalaisseurakuntaan kohdistetun ilkivallan tekijät ovat usein ulkopaikkakuntalaisia. Pandemian alussa he jäivät useammin kotiin.
 – Outoa, että Suomessa on antisemitismiä eniten siellä, missä ei ole juuri ollenkaan juutalaisia, Nadbornik sanoo.
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tutkimuskeskuksen mukaan antisemitismiä Suomessa esiintyy muun muassa uusnatsiryhmissä ja muissa äärioikeistoryhmissä, jonkin verran muslimiyhteisöissä, sekä jonkin verran äärivasemmistolaisissa ryhmissä, joissa se liittyy Palestiinan tapahtumiin.
 Viharikosten toteaminen hitaampaa
 Helsingin Juutalaisen seurakunnan puheenjohtajan Yaron Nadbornikin mielestä yhteiskunnasta ja poliisilta puuttuu rakenteellinen strategia viharikoksia vastaan. Niiden tunnistamiseen ja jatkotoimenpiteisiin pitäisi panostaa enemmän.
 – Jos synagogaan tuhritaan natsimerkki, sitä pidetään samana kuin ostoskeskuksen seinään maalattua sinistä palloa. Se nähdään omaisuusrikoksena, hän sanoo.
 Nadbornikin mielestä rangaistukset viharikoksista ovat edelleen liian pieniä. Voi kulua pitkään, ennen kuin viharikos on määritelty tapahtuneeksi.
 Nadbornik pitää  Pohjoismaisen vastarintaliikkeen kieltämistä  positiivisena askeleena, mutta muutoin uhkakuvien määrä hänen mukaansa vain kasvaa.
 – Viharikosten puutteellinen ehkäisy antaa lisävihalle mahdollisuuden ja kasvualustan. Esimerkiksi Pittsbughin juutalaisvastaisessa iskussa oli hyökkääjänä ihminen, joka radikalisoitui netissä olevan vihapuheen perusteella.
 Iskussa kuoli 11 ihmistä .
 Uniikki luottaa uuteen sukupolveen
 Internetissä näkyvä vihapuhe huolestuttaa Eve Skurnikia. Avoin keskustelu internetissä voi auttaa ymmärtämään toisia kulttuureja, mutta samalla se toimii alustana antisemitismille.
 – En koe, että asiat olisivat parantuneet. Päinvastoin. Välillä Suomessa on tuntunut olevan rauhallista, mutta tapahtumat maailmalla voivat muuttaa suuntaa nopeasti, Skurnik sanoo.
 Myös Dan Tolppanen on huomannut vihapuheen kasvun Euroopassa. Hän laittaa toivonsa nuoreen sukupolveen, joka on Tolppasen mielestä entistä valveutuneempaa ja suvaitsevaisempaa.
 – Olen kiertänyt maata kaksikymmentä vuotta. Mielestäni täällä hyväksytään muita kulttuureja yhä paremmin. Niistä on tullut enemmän arkipäivää myös maaseudulla.
 Tolppasen mielestä rasistisia sanoja ei käytetä enää niin paljon kuin ennen, tai niiden käyttöön puututaan.
 – Paljon hyvääkin on siis tapahtunut.
 Lue myös:
 New Yorkissa hanukkajuhlaan iskeneelle miehelle syytteet viharikoksesta – viittasi päiväkirjamerkinnöissään Hitleriin
 Yhdysvalloissa antisemitistisen väkivallan aalto, juutalaisyhteisö kauhuissaan – Mukana viharyhmä, jonka mielestä mustat ovat "Jumalan valittu kansa"
 Tämän tiedämme nyt Pittsburghin synagogan ampumavälikohtauksesta

Helsingin synagoga sai kukkalähetyksen, missä luki "arbeit macht frei" – juutalaisen seurakunnan turvallisuusmenot ovat 450 000 euroa vuodessa


Summary: Katselen kaiholla ystävieni juhlakuvia Kiinasta, ja pienen hetken kaipaan päättäjien tiukkoja otteita, kirjoittaa Jenny Matikainen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Luit klikkiotsikon, joka on totta – hetkittäin. Silloin tällöin ikävöin entiseen asuinmaahani Kiinaan, missä asiat toimivat, koska presidentin johtamalla puolueella on yksinvalta.
 Kaipuuni johtuu vapaudesta, jota meillä ei juuri nyt ole.
 Itsenäisyyspäivän tienoilla  katselin kuvia parin vuoden takaa. Niissä skoolailemme ystävieni kanssa täydessä tällingissä shanghailaisessa hotellissa.
 Kiinalaisessa suurkaupungissa järjestetään vuosittain Suomen itsenäisyyspäivän kunniaksi iltajuhla, jossa kuka tahansa lipun ostanut pääsee larppaamaan Linnan juhlia. Pukua pohditaan usein viikkoja ja ovella vieraat kätellään tervetulleeksi.
 Illemmalla alkaa armoton bailaus, jonka vuoksi juhlat ovat monille yksi vuoden kohokohdista. Ne järjestettiin tänäkin vuonna.
 Sen sijaan Helsingissä Presidentinlinnaan pääsi toista vuotta putkeen vain kourallinen toimittajia ja artisteja. Perinteinen vastaanotto oli peruttu koronatilanteen vuoksi.
 Shanghaissa juhlat voitiin järjestää, koska kaikkien osallistujien koronasovellukset tarkistettiin ovella. Näin on Kiinassa tehty pandemian alkupuolelta asti kaikissa julkisissa tiloissa.
 Koronapassi on monille  suomalaisille hankala asia. Niin hankala, että välillä on vaikea uskoa, että monissa maailman maissa on  käytössä erilaajuisia rokotepakkoja . Se tarkoittaa, että ilman rokotetta ei pääse töihin tai voi jopa saada potkut.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa rokotepakko työpaikalla koskee arviolta 100 miljoonaa amerikkalaista. Se tarkoittaa kahta kolmannesta koko maan työvoimasta.
 Mutta mitä ihmettä! Eikö juuri Yhdysvaltojen pitäisi olla yksilönvapauksien ihmemaa?
 Ehei, korona-asioissa se rooli on jäänyt Suomelle. Näin analysoi Berliinissä asuva Ylen kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen  Mistä maailma puhuu -podcastissa.
 Turtiainen huomauttaa, että Saksassa koronapassi on ollut avain vapauteen, ei ahdistava pakkokeino. Sen avulla koteihinsa kuukausiksi lukitut ihmiset pääsivät viime keväänä jälleen ravintoloihin, työpaikoille ja harrastuksiin.
 Nyt  Saksan vastavalittu liittokansleri   Olaf Scholz  on kertonut ajavansa Saksaan yleistä rokotuspakkoa. Maan johdon kelkka on kääntynyt täysin, Turtiainen sanoo.
 Tällaisessa maailmassa  Suomi on alkanut kuulostaa Yhdysvaltain republikaanipuolueelta, jolle tärkein kysymys on yksilönvapaudet, ei yhteinen vastuu.
 Yleinen pelko on ollut, että koronapassi jakaa suomalaiset kahteen leiriin. Saksassa pelko on täysin sama, maan uusi johto vain on päättänyt sivuuttaa sen. Uuden liittokanslerin mielestä paheneva koronatilanne vaatii toimintaa.
 Koronapassiväittelyssä kyse on pohjimmiltaan siitä, kenen oikeuksia puolustetaan: ihmisten oikeutta olla ottamatta rokotetta vai rokotettujen oikeutta saada elää turvallisessa ja avoimessa Suomessa?
 Monessa maassa johtajat ovat puuttuneet tähän kiistaan. Sen sijaan Suomessa päättäjien viesti on tällä hetkellä varsin sekava.
 Samalla kun Shanghaissa tanssittiin, Suomessa sosiaalinen media kuohui pääministerin baarireissusta. Ottamatta kantaa  valtioneuvoston viestintäketjuun , monien mielestä  Sanna Marinin  (sd.) juhlinta virukselle altistuneena tuntui ylipäätään vastuuttomalta.
 Marin toimi siinä vaiheessa tiedossaan olleiden ohjeiden mukaan, mutta toimiko hän oikein? Millaista käytöstä suomalaisilta tällä hetkellä odotetaan: omaehtoista kuria vai elämää koronapassin ehdoilla?
 Palataan hetkeksi Kiinaan . Maassa jossa tarkkailu on arkipäivää, koronavalvonta hätkähdyttää harvoja. Suomalainen Kiinassa asuva kaverini kehui keväällä, miten huojentavaa oli tietää vaikkapa taksikuskin olevan vastatestattu.
 Valvonta ei tietenkään ole ongelmatonta. Kiinaa johtava kommunistinen puolue on yksinvaltainen ja sen ihmisoikeusrikkomukset kaikkien tiedossa. Sovellusta, joka seuraa kansalaisten liikkeitä, on helppo käyttää väärin. Pelkät korona-altistukset saattavat johtaa Kiinassa mielivaltaisiin sulkutiloihin.
 Moni kiinalainen saa kuitenkin myös nauttia autoritarismin hedelmistä. Juuri tähän perustuu Kiinan kommunistisen puolueen valta. Jos ei kuulu vähemmistöön tai joudu viranomaisten kanssa napit vastakkain, tiukasti valvotussa yhteiskunnassa on turvallista elää.
 Koronan vastaisessa taistelussa kyttäys on tuottanut tulosta. Elämä Pekingissä on ollut kuukausia lähes normaalia.
 Lopuksi on todettava , etten vaihtaisi paikkaani kiinalaisten kanssa. Se, että voin haaveilla määräilystä perustellakseni näkökulmani, on itsenäisyyspäivän bileitä tärkeämpi etuoikeus. Vain Suomen kaltaisessa vapaassa maassa voin nauttia siitä.
 Koronavuodet ovat opettaneet, että media, oppositio ja oikeusoppineet tarkkailevat oikeuksiani pilkuntarkasti. Siksi vallassa olevien demokraattisesti valittujen päättäjien soisi tekevän selkeitä ja kriisiajan hengessä rohkeita päätöksiä.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen ulkomaantoimittaja, joka ahdistuu klikkiotsikoista mutta miettii, onko maailman tärkeimmälläkään uutisella merkitystä, jos sitä ei kukaan lue.
 Blogista voi keskustella 11.12. klo 23.00 saakka.

Jenny Matikainen: Olisipa meilläkin vahva johtaja, joka päättäisi koronapassista puolestamme


Summary: Riidat omakotitalojen vioista ratkaistaan yhä useammin sovittelulla. Kokeneen asianajajan mukaan kaupan purku onnistuu vain, jos talossa on isoja vaurioita.

Viisilapsinen Kuopun perhe päätti keväällä 2015 palata kotiseudulle Pirkanmaalle. Toiveisiin sopiva koti löytyi Kangasalta. 1980-luvulla rakennettu talo oli lähellä kouluja ja palveluita.
 Kesä mökkeiltiin Ruovedellä ja koulujen alettua asetuttiin uuteen kotiin. Sen jälkeen alkoivat ongelmat.
 – Lapset oireilivat voimakkaasti. Oli poskiontelotulehdusta, korvatulehdusta ja kuumeilua. Itse pääsin suhteellisen helpolla, mutta puoliso sairasteli myös. Se oli jatkuva kierre, joka kesti, perheen isä  Ville Kuoppu  muistelee.
 Kuoppujen taloon tehtiin kuntotarkastus ennen kauppaa. Vaikka tarkastajalla oli pätevyys, Ville Kuopun mukaan monessa asiassa oiottiin. – Halvalla ei saa hyvää, hän sanoo. Kuvan talot eivät liity tapaukseen. Timo Turpeinen / Yle
 Alkuun oli mahdotonta edes ajatella, että vika olisi uudessa kodissa. Mutta kun sairaudet seurasivat toisiaan katkeamatta, Kuoppu tilasi homekoirat. Raportti oli pöyristyttävä. Sen jälkeen päätettiin ottaa yhteyttä ammattitaitoiseen kuntotarkastajaan.
 Talon rakenteita avattiin ja näytteitä otettiin. Tutkimus paljasti, ettei kotia saada kuntoon pienellä pintaremontilla.
 – Se oli aika karua luettavaa. Olimme varautuneet remontoimaan kylpyhuonetta ja vaihtamaan putkia, mutta emme siihen, että pitäisi mennä perustuksiin asti. Puhuttiin yli 100 000 euron remontista.
 Kuoppu otti yhteyttä asianajajaan. Alettiin neuvotella kaupan purusta.
 Ennakkotutkimukset vähentävät riitoja
 Suomessa tehdään vuosittain keskimäärin 15 000 pientalokauppaa, joista noin 1 000 johtaa riitaan ostajan ja myyjän välillä. Tamperelainen asianajaja ja oikeustieteen tohtori  Tiina Koskinen-Tammi  edustaa työkseen riidan osapuolia - hänen asiakkainaan on sekä myyjiä että ostajia.
 – Tyypillisesti riita koskee vanhaa omakotitaloa ja sellaisia salaisia virheitä, joissa ei ole ketään syypäätä. Myyjä ei ole huijannut vaan kaupanteon jälkeen tulee ikävä yllätys vastaan.
 Usein ongelmien syynä on jokin rakennusaikana yleisesti käytössä ollut rakennustapa, niin sanottu riskirakenne. Sellaisia löytyy kaikkien aikakausien taloista. Koskinen-Tammi sanoo, ettei ole mikään yllätys, jos riskirakenne todetaan jossain kohtaa käyttöikäänsä vaurioituneeksi.
 Tiina Koskinen-Tammi kävi marraskuussa puhumassa omakotikauppariidoista Pirkanmaan kiinteistövälittäjille. He kertoivat, että ilman kuntotarkastusta ei omakotitaloja enää myydä. Marjut Suomi / Yle
 Kun uudessa kodissa havaitaan vikaa, usein pettyneellä ostajalla on ensimmäisenä mielessä kaupan purku. Koskinen-Tammen mukaan ihmiset eivät aina ymmärrä, että se onnistuu vain, jos talossa on isoja vaurioita.
 – Puhutaan harhaanjohtavasti vastuuajasta, kun oikea termi on reklamaatioaika. Ostajalla on viisi vuotta aikaa reklamoida eli ilmoittaa virheistä myyjälle. Myyjällä on vastuunsa, mutta ei se ole mikään absoluuttinen asia.
 Korkeimman oikeuden ratkaisut ovat kasvattaneet viime vuosina ostajan ennakkotarkastusvelvollisuutta. Päätösten viesti on, että virheet jäävät ostajan vahingoksi siinä tapauksessa että tarvittavia tutkimuksia ei ole tehty ennen kauppaa.
 Koskinen-Tammi pitää linjausta tervetulleena. Hän uskoo, että riidat vähenevät, kun kauppaa harkitaan ja taloa tutkitaan entistä tarkemmin ennen kauppaa.
 – Kuntotarkastus on sekä ostajan että myyjän etu. Joskus tarvitaan myös pidemmälle meneviä toimenpiteitä. Tutkimukset kannattaa teettää pätevillä asiantuntijoita eikä millään kummin kaiman kavereilla, joita lähipiiristä löytyy.
 Muista nämä, kun teet kauppaa vanhasta omakotitalosta Kun myyt taloa , sinulla on tiedonantovelvollisuus. Kerro kaikista taloon liittyvistä seikoista, erityisesti tietämistäsi puutteista ja negatiivisista asioista. Ole realisti. Talo on ollut ehkä teille unelmien koti, mutta sen arvo ei välttämättä ole muille sama. Kun harkitset talon ostoa , ota selvää, mitä olet ostamassa. Hometalkoot.fi-sivustolla on tietoa eri aikakausien taloista. Teetä kuntotarkastus pätevällä alan ammattilaisella. Jos ilmenee tarvetta jatkotutkimuksiin, teetä ne ennen kauppaa. Mikäli myyjä ei suostu tutkimuksiin, unohda kohde. Mieti budjettiasi. Mitä jos vanhan talon riskit toteutuvat. Millä rahoitat korjaukset, jos lainan vakuudet riittävät vain talon ostoon ja varainsiirtoveroon? Lähde: asianajaja, oikeustieteen tohtori Tiina Koskinen-Tammi, Asianajotoimisto Alfa Oy
 Talokaupoilla ei kannata kiirehtiä
 Kuopun perheen kodista riideltiin pitkään. Riitaa puitiin ensin käräjäoikeudessa ja jutun hävinnyt myyjä vei sen jälkeen riidan vielä hovioikeuteen.
 – Mikään tutkimus ei kerro talon kunnosta aivan absoluuttisesti. Vaikka talo avattaisiin kuin reikäjuusto ja kaikki olisi kunnossa, ostaja ei voi tuudittautua siihen, että näin on tästä ikuisuuteen, Tiina Koskinen-Tammi sanoo. Timo Turpeinen / Yle
 Kuoput myivät rakkaan mökkinsä Ruovedeltä, että saivat varallisuutta viedä oikeusprosessia läpi. Erilaisia tutkimuksia teetettiin kasapäin. Aikaa kului ja myyjän korvaussumma kasvoi.
 – Talon hinta ollaan saatu takaisin. Mutta vieläkin yli 100 000 euroa on saamatta, ja tuskin tullaan ikinä saamaankaan, Ville Kuoppu sanoo.
 Paitsi kallis, prosessi oli myös raskas. Se toi haasteensa myös parisuhteeseen ja puolisoiden tiet erkanivat.
 – Jälkeenpäin on helppo viisastella, mutta ostohetkellä olisi pitänyt painaa jarrua. Muille haluan sanoa, että älkää pitäkö kiirettä vaikka aikataulupainetta tulee pankilta, välittäjältä, myyjältä ja monesta muusta suunnasta. Jos unelmakohde lähtee alta, niin sitä ei ole tarkoitettu teille.
 Sovittelu säästää aikaa ja rahaa
 Tiina Koskinen-Tammen mukaan tänä päivänä suurin osa yksityishenkilöiden talokauppariidoista sovitellaan joko oikeuden ulkopuolella tai tuomioistuinsovittelussa. Vain hyvin harva päätyy oikeuteen.
 Syynä on oikeudenkäynnin kalleus ja aikaavievyys. Ja kun jutut ovat harvoin pläkkiselviä, oikeuteen lähteminen on kummallekin osapuolelle riski.
 Talokauppariidat ovat usein inhimillisiä tragedioita kummallekin osapuolelle. Vaikka ostaja voi ainakin alussa ajatella, että myyjän on täytynyt tietää talon vioista, näin ei yleensä ole. – Talot vaan ovat sellaisia kuin ovat, ja se ongelma pulpahtaa jossain kohtaa esille, sanoo Tiina Koskinen-Tammi. Timo Turpeinen / Yle
 Koskinen-Tammen mukaan sovinto on aina kompromissi ja vaatii vastaantuloa. Silti se on yleensä riitelyä parempi vaihtoehto.
 – Oikeudessa sovittelevat käräjätuomarit sanovat, että paras sovinto on sellainen, että kumpaakin osapuolta vähän harmittaa. Kun sen kanssa voi edes jollain tavalla elää, pääsee asiasta eroon.
 Onko sinulla kokemuksia talokauppariidoista ja sairaista taloista? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 "Itkin, kun homekoirat merkkasivat lähes joka seinustan talostamme", sanoo Anna Penttilä – unelmakoti muuttui 100 000 euron velaksi

Vain harva talokauppariita päätyy oikeuteen, nyt suositaan sovittelua – Ville Kuoppu voitti hometalokiistan, mutta jäi taloudellisesti tappiolle


Summary: Omikronvariantin aiheuttamat matkustusrajoitukset hidastavat hetkellisesti kansainvälisen matkailun elpymistä, mutta ensi syksynä Suomen ilmatilassa lennetään todennäköisesti jo enemmän kuin ennen pandemiaa.

Halpalentoyhtiöt ovat tänä vuonna palauttaneet hurjaa vauhtia koronan takia tauolle jääneitä lentoreittejään.
 Mutta omikron on pysäyttänyt matkailun nopean elpymisen. Erityisesti Kiina on rajoittanut kansainvälisiä lentoja, ja myös Euroopassa uudet matkustusrajoitukset vähentävät lähikuukausina kysyntää.
 Esimerkiksi British Airways peruuttaa lähes 2000 lentoa maaliskuun loppuun asti, koska omikrontartunnat ovat olleet Britanniassa rajussa kasvussa, ja matkojen kysyntä on jäämässä varsinkin tammikuussa tuntuvasti normaalia alhaisemmaksi.
 Muutokset jäävät lyhytaikaiseksi, jos omikron lopulta osoittautuu deltaviruksen kaltaiseksi virusmuunnokseksi. Tällä hetkellä lentoyhtiöt odottavat tarkempaa tietoa variantista, ennen kuin ne tekevät suurempia muutoksia kesän lentotarjontaan.
 Lentoyhtiöiden suunnitelmat ennakoivat lentoliikenteen elpymistä ensi kesänä ja Euroopan kentät ja ilmatila voivat taas tuttuun tapaan ruuhkautua. Mutta koronapandemian jälkeen moni asia lentomatkustamisessa on toisin. Lue tästä jutusta, mikä muuttuu.
 1. Ostajan markkinat - lennot ovat nyt poikkeuksellisen halpoja
 Ennen omikronia Euroopan lentoliikenteestä ehti palautua noin 80 prosenttia pandemiaa edeltävistä lennoista. Tuolloin Euroopan ilmatilassa lennettiin päivittäin yli 25 000 lentoa. Matkustusrajoitusten ja lentovarausten peruutusten seurauksena koneita on jäänyt maahan niin, että nyt päivittäisiä operaatioita on noin 18 000.
 Suomessa omikronin vaikutukset lentoliikenteeseen ovat jääneet vähäisiksi.
 Finnairin mukaan asiakkaat ovat viime päivinä peruneet tai siirtäneet lähiviikkojen matkoja jonkin verran, mutta Suomen lentokentille suuntautuva liikenne on jatkanut elpymistä. Päivittäin kentiltä nousee tai niille laskeutuu noin noin 400 lentoa, mikä on reilut 70 prosenttia vuoden 2019 lentomääristä.
 Lentoyhtiöt käynnistävät matkustusta perinteisellä tavalla – halvoilla lentolipuilla.
 Eniten uusia reittejä on palauttanut irlantilainen lentoyhtiö Ryanair, joka avaa talvikaudella 250 uutta yhteyttä. Yksi uusista kohteista on Helsinki-Vantaa. Yhtiö arvioi talven hintakampanjoita niin rajuiksi, että se tulee heikentämään yhtiön vuoden 2022 tulosta.
 Siksi Ryanair ei poikkeuksellisesti antanut tulosjulkistuksen yhteydessä ohjeistusta ensi vuoden liikevaihdosta.
 Pohjoismaiden ja Euroopan liikenteeseen keskittynyt Norwegian onnistui marraskuussa myymään 76 prosenttia tarjolla olevista paikoista. Koneissa matkusti hieman yli miljoona ihmistä.
 – Emme ole tyytyväisiä tuottoon, mutta markkina on vasta toipumassa koronasta. Silti ihmiset haluavat matkustaa, ja täyttöasteet ovat olleet korkeita, pohtii Norwegianin toimitusjohtaja  Geir Karlsen.
 Nettimatkatoimisto Ebookersin keräämien hintatietojen mukaan ulkomaanmatka kannattaa aloittaa maanantaisin. Silloin hinnat ovat edullisimmillaan.

 2. Nopeat muutokset mahdollisia reiteissä - lentoyhtiöt analysoivat ennakoivasti kysyntää
 Lentoyhtiöt pyrkivät nyt ennakoimaan tarkasti kysynnän muutoksia ja reagoivat nopeasti avaamalla tai sulkemalla reittejä. Pandemian aikana yhtiöt ovat velkaantuneet huomattavasti, ja uudelleen avattavien reittien on oltava kannattavia.
 Liikenteen ja kysynnän tarkka analysointi näkyy myös Norwegianin tuloksessa, joka on nopeasti toipumassa yhtiötä keväällä uhanneesta konkurssista.
 Lue lisää:   Halpalentoyhtiö Norwegian pelastui konkurssiuhalta – saneerausohjelma hyväksytty
 Yhtiö teki kolmannella vuosineljänneksellä 169 miljoonaan Norjan kruunun tuloksen, kun vuotta aiemmin tulos oli 980 miljoonaa kruunua tappiollinen. Yksi syy hyvään tulokseen on se, että rankan saneerausohjelmän läpikäynyt yhtiö on onnistunut alentamaan konekohtaisia lentojen tuotantokustannuksia jopa 40 prosentilla verrattuna vuoteen 2019.
 – Olemme neuvotelleet leasingyhtiöiden kanssa sopimuksen, jonka mukaan maksamme koneista vuokraa vain niiltä tunneilta, jolloin lennämme. Sen antaa meille mahdollisuuden joustaa, sanoo Norwegianin toimitusjohtaja Geir Karlsen.
 Sopimus on poikkeuksellinen. Norwegian valttina on ollut neuvotteluissa se, että leasingyhtiöillä on käsissään satoja lentokoneita, joille ei juuri nyt ole kysyntää.
 Norwegianin toimitusjohtajan Geir Karlsenin mukaan yhtiö on tällä hetkellä lähes velaton. Saneerausohjelman osana useimmat veloista muutettiin yhtiön osakkeiksi, jolloin yhtiöön tuli runsaasti uusia osakkeenomistajia.  Jari Kovalainen / Yle
 3. Osa lennoista korvautuu junilla ja busseilla
 Lentoliikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on tärkeässä osassa, kun Eurooppa tavoittelee 55 prosentin päästövähennyksiä vuoteen 2030 mennessä.
 Euroopan lennonvarmistusjärjestön Eurocontrolin mukaan jopa neljäsosa Euroopan sisäistä lennoista on alle 500 kilometrin pituisia. Lentoliikenteen päästöistä ne muodostavat noin kuusi prosenttia.
 Lentoyhtiö Finnair ilmoitti korvaavansa ensi keväänä osan Tampere-Pirkkalasta ja Turusta Helsinki-Vantaalle lennettävistä vuoroista bussikuljetuksilla.
 Myös moni Keski-Eurooppaan matkaava huomaa, että lento saattaa jatkua maan pääkentältä määränpäähän junalla tai bussilla.
 Esimerkiksi Pariisin Orlyn kentältä ei enää lennetä suoraan Bordeauxiin, Lyoniin ja Nantesiin, koska Ranska on kieltänyt lyhyet kotimaanlennot. Myös Espanja suunnittelee vastaavaa kieltoa.
 Saksassa lento- ja junamatkoja on yhdistetty niin, että Frankfurtin lentoasemalta voi matkustaa lentolipulla 19 kaupunkiin junalla.
 Itävallassa Austrian Airlines on korvannut Wienin ja Salzburgin väliset lennot niin ikään junilla. Tämä oli yhtenä ehtona sille, että lentoyhtiö sai pandemian aikana valtion tukea.
 Lue lisää:   Lentämisen ei tarvitse loppua, jotta sen päästöt saadaan kuriin
 4. Halpalentokonsepti yleistyy
 Euroopan sisäisessä lentoliikenteessä myös Finnair joutuu kilpailemaan halpalentoyhtiöiden asiakkaista. Asiakkaalle se on tarkoittanut edullisempia lippuja, ja niukempaa palvelutasoa. Halpaan lippuun kuuluu tyypillisesti istuinpaikka koneessa, pieni käsimatkatavara ja lasillinen mustikkamehua. Sen sijaan kahvista joutuu jo maksamaan.
 Saksalainen Lufthansa on yksi viimeisistä, joka yritti harata kehitystä vastaan. Toukokuussa sekin siirtyi maksulliseen tarjoiluun turistiluokassa.
 Kaikki matkustajat eivät tyydy turistiluokan heikentyneeseen palvelukonseptiin. Finnairin mukaan vapaa-ajanmatkustuksessa  premium-palveluiden kysyntä on lisääntymässä. Lyhyellä Euroopan lennolla tarjottava business-luokan aamiainen. Jari Tanskanen / Yle
 Niinpä käytännössä kaikki lentoyhtiöt lentävät nykyisin Helsinki-Vantaalta Euroopan kohteisiin konseptilla, jonka halpalentoyhtiöt toivat markkinoille vuosia sitten. Matkustajan on vaikea erottaa istuuko hän perinteisen lentoyhtiön vai halpalentoyhtiön koneessa.
 Kun hintakilpailu laskee lentolippujen hintoja, lentoyhtiöiden myymistä lisäpalveluista on tulossa entistä tärkeämpi tulonlähde.
 Esimerkiksi Ryanairilla matkustajat maksavat keskimäärin 22 euroa lisämaksua oman toivomuksen mukaisesta istuinpaikasta, ison matkalaukun kuljettamisesta ruumassa ja nopeammasta koneeseen pääsystä. Se vastaa lyhyillä lennoilla jo lähes peruslipun hintaa.
 5. Halpalentoyhtiöt rynnivät Euroopan ja Suomen markkinoille
 Halpalentoyhtiöiden markkinaosuus Euroopassa oli vuonna 2020 jo yli 44 prosenttia, ja kasvu todennäköisesti jatkuu.
 Suomessa halpalentoyhtiöiden osuus on ollut merkittävästi alhaisempi kuin muualla Euroopassa, mutta sekin tilanne on muuttumassa.
 – Euroopassa lentoyhtiöt on investoineet uuteen kalustoon, ja kalustoa on tulossa myös halpalentoyhtiöille. Nyt seuraamme, tulisiko uutta kapasiteettia myös Helsinki-Vantaalle, sanoo Finavian toimitusjohtaja  Kimmo Mäki .
 Finaviassa seurataan tarkkaan esimerkiksi Ryanairin laajentumista Pohjoismaiden kentille. Yhtiö lentää ensi vuoden alkupuolella jo 16:lta kentältä Helsinki-Vantaalle, Lappeenrantaan ja Tampere-Pirkkalaan.
 Tukholmassa Ryanair puolestaan avasi tänä vuonna oman tukikohdan, johon se sijoitti neljä konetta ja miehistöä. Samalla se aloitti Ruotsin sisäiset lennot.
 Ryanairin uskotaan laajentuvan myös Suomessa, sillä yhtiölle on viiden vuoden kuluessa tulossa 210 uutta konetta nykyisten 450 Boeing 737-800-koneen lisäksi. Samalla vuotuisen matkustajamäärän pitäisi nousta 225 miljoonaan. Se on puolet enemmän kuin nykyisin.
 Norwegian lentää tällä hetkellä 51 koneella, mutta matkustuksen lisääntyessä tavoitteena on hankkia lähivuosina 100 koneen laivasto.   Esa Syväkuru / Yle
 Myös Norwegian laajentaa toimintaansa Suomessa. Yhtiö aloitti kesällä uudelleen lennot Helsinki-Vantaalta kahdella koneella, ensi kesänä koneita ja reittejä on tulossa lisää. Suomalaisen matkustamohenkilökunnan koulutus on parhaillaan käynnissä.
 – Meillä aloittavat suomalaiset lentäjät ja matkustamohenkilökunta joulukuussa, sanoo Norwegianin Helsinki-Vantaan miehistötukikohdan päällikkö  Ilkka Luode.
 Latvialaiselle airBalticille on tulossa ensi vuonna kahdeksan uutta konetta, jolloin sen laivasto kasvaa 40 koneeseen. Yhtiö lentää uusilla Airbus A220-koneilla, joilla operoiminen on edullista. Se mahdollistaa uusien reittien avaamisen myös monien keskisuurten kaupunkien välille, joiden väliset matkustajamäärät eivät ole olleet riittäviä suoriin lentoihin. Yhtiö on kertonut tutkivansa aktiivisesti uusia reittikohteita, eikä Suomi jääne osattomaksi kasvavasta laivastosta.
 Berliinin Brandenburgin lentoasemalla on aloitettu elokuussa EasyJetin uuden huoltohallin rakennustyöt. Berliinistä on tullut yhtiön tärkein tukikohta Britannian ulkopuolella, ja EasyJet alkaa kuljettaa keväällä Helsinki-Vantaalta lähteviä matkustajia eri puolille Eurooppaa juuri Berliinin kautta.
 Turkuun lentävä Wizz lisää merkittävästi Suomen-lentojen tarjontaa maaliskuun lopulla.
 Lue lisää:   Euroopan lentoliikenteessä tapahtui dramaattinen käänne elokuussa – liikenne elpyy odotettua nopeammin, ja voittajia ovat halpalentoyhtiöt
 6. Yksilöllinen hinnoittelu
 Koronapandemian aikana lentoyhtiöt ovat hioneet uudenlaisia toimintapoja lähestyä asiakkaita.
 Finnair aikoo jatkossa myydä enemmän lentoja omien jakelukanavien, kuten verkkokaupan ja mobiiliapplikaation kautta. Yhtiö on ottamassa käyttöön järjestelmän, joka tunnistaa aiempaa paremmin asiakkaan, tietää tämän matkustushistorian ja tarjoaa yksilöllisempiä vaihtoehtoja.
 Se tarkoittaa, että lentolipun hinta voi tulevaisuudessa vaihdella myös asiakkaan mukaan.
 Myös monet muut lentoyhtiöt, kuten Lufthansa ja British Airways ovat vauhdittaneet myynnin siirtymistä pois perinteisistä varausjärjestelmistä.
 Matkustajat jonottavat Rovaniemen lennolle. Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta kulki marraskuussa 701550 matkustajaa. Erityisesti kotimaan sisäinen lentomatkustus on lisääntynyt Lapin lomasesongin käynnistyttyä.  Esa Syväkuru / Yle
 7. Lentoliikenteen ruuhkat ja rajoitukset palaavat
 Kesällä 2022 Euroopan sisällä lennetään Euroopan lennonvarmistusjärjestön Eurocontrolin arvion mukaan jo lähes yhtä paljon kuin vuonna 2019. Suomessa järjestö arvioi liikenteestä palautuvan noin 80 prosenttia.
 – Näyttää siltä, että lentomatkustus tulee palautumaan nopeasti siihen, missä liikenne oli ennen koronapandemiaa. Sillä voi olla vaikutuksia reitteihin ja jopa siihen, mitä kautta Euroopan ja Aasian välillä tullaan matkustamaan, pohtii Finavian toimitusjohtaja Kimmo Mäki.
 Se voi merkitä Helsinki-Vantaan aseman vahvistumista uudelleen Euroopan ja Aasian kauttakulkuliikenteen vaihtokenttänä.
 Keski-Eurooppaan suuntaava lentomatkustaja huomaa ruuhkien palaavan niin lentoasemille kuin ilmatilaan. Monet lennoista tulevat todennäköisesti saapumaan tai lähtemään myöhässä.
 – Pahimmat ruuhkat on odotettavissa Saksan ja Ranskan lentoliikenteessä, sanoo lennonvarmistuspalveluita Suomessa tarjoavan Finntraffic Lennonvarmistus oy:n toimitusjohtaja  Raine Luojus .
 Myös Suomen ilmatilassa lentojen määrän ennakoidaan lisääntyvän loppuvuodesta 2022 nopeasti, kun Suomen kautta lentävien ylilentojen määrä lisääntyy. Eurocontrol arvioi, että vuoden 2022 lopulla Suomen läpi lennetään jo enemmän kuin vuonna 2019.
 – Se tarkoittaisi, että Suomen kautta lennetään enemmän suurilla laajarunkokoneilla, pohtii Raine Luojus.
 Kyseessä ovat Persianlahden suuret lentoyhtiöt, joiden lennot Pohjois-Amerikkaan kulkevat usein juuri Suomen ilmatilan kautta.
 Voit keskustella aiheesta 11.12.2021 klo 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Euroopan maat ottavat kilvan lentoveroja käyttöön, koska EU ei etene asiassa – nyt myös Belgia esittää veroa, Suomi empii vielä

Satoja uusia lentoreittejä avautuu Euroopassa, mutta osa myös poistuu – nämä 7 asiaa muuttuvat lentämisessä koronapandemian jälkeen