Summary: Covid-19-testin laiminlyöntiä koskevasta rikkomuksesta on tehty Suomessa kymmeniä rikosilmoituksia kesästä lähtien. Pykälä koskee tilanteita, joissa koronatestiä on vaadittu Suomeen saapuneelta.

Suomessa on tullut ensi kertaa vireille rikosjuttuja kesällä voimaan tulleen, koronatestistä luistamista koskevan lainkohdan perusteella. Yhteensä kolmea henkilöä vastaan on nostettu syytteet covid-19-testin laiminlyöntiä koskevasta rikkomuksesta Helsingin käräjäoikeudessa.
 STT tiedusteli asiaa myös muista käräjäoikeuksista, mutta niistä vastaavia juttuja ei vielä löytynyt. Syytteitä on todennäköisesti kuitenkin tulossa, sillä Tilastokeskuksen mukaan covid-19-testin laiminlyöntiä koskevasta rikkomuksesta oli syyskuun loppuun mennessä kirjattu Suomessa 63 rikosilmoitusta.
 Kyseessä on tartuntatautilakiin kesällä tehty väliaikainen lisäys. Sen mukaan täysi-ikäinen, joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta laiminlyö velvollisuuden osallistua koronatestiin, on tuomittava sakkoon. Pykälä koskee tilanteita, joissa Suomeen saapunut ihminen on ollut velvoitettu menemään koronatestiin.
 Turkulaismiehelle sakkoja kauppareissusta
 Aiemmin koronatestistä kieltäytyjiä saatettiin sakottaa terveydensuojelurikkomuksesta. Terveydensuojelurikkomus sisältyy rikoslakiin, ja siihen voi syyllistyä myös muun muassa silloin, jos rikkoo tartuntatautilaissa tarkoitettua pakollista terveystarkastusta tai karanteenia. Terveydensuojelurikkomuksesta voi saada sakkoja tai enintään kolme kuukautta vankeutta.
 Esimerkiksi Varsinais-Suomen käräjäoikeus käsitteli aiemmin tässä kuussa tapausta, jossa viikoksi eristettäväksi määrätty turkulaismies oli rikkonut eristystä käymällä ruokakaupassa. Parikymppinen mies myönsi syytteen.
 Käräjäoikeus katsoi, että huomioiden teon olosuhteet, sen aiheuttama vaara toisten terveydelle sekä vakiintunut rangaistuskäytäntö, sakkorangaistus oli riittävä seuraamus. Mies tuomittiin 25 päiväsakkoon, joista koitui hänen tuloillaan maksettavaa 150 euroa.

Ensimmäiset rikossyytteet nostettu koronatestin laiminlyöntiä koskevasta rikkomuksesta – rangaistukseksi voi saada sakkoja


Summary: Miljardööri on ollut Yhdysvaltain pakotelistalla vuodesta 2018, koska häntä epäillään rahanpesusta Venäjän presidentille Vladimir Putinille. Deripaskan edustajan mukaan miljardööri ei ole talojen omistaja.

Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n agentit ovat tehneet kotietsintöjä kiinteistöihin, jotka kytketään venäläismiljardööri  Oleg Deripaskaan .
 Ylellisellä asuinalueella Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa FBI:n agentit kantoivat laatikoita ulos kartanosta. Kartanon edustalle oli viritetty rikospaikkaa merkitsevä keltainen nauha. Agentit myös hinasivat pois ajoneuvon.
 Yhdysvaltain median mukaan kartano on Deripaskan omistuksessa.
 Lisäksi meneillään on ollut tutkinta New Yorkissa Manhattanilla Greenwich Villagessa sijaitsevassa asunnossa, joka myös kytkeytyy Deripaskaan.
 FBI ei ole kertonut ratsioiden syytä. Mediatietojen mukaan kyseessä olisi liittovaltion tutkinta, jota johdetaan New Yorkista.
 Deripaskan edustaja  Larisa Beljajeva  puolestaan  kertoi medialle , että FBI on tehnyt etsintöjä miljardöörin sukulaisten omistamiin taloihin Washingtonissa ja New Yorkissa.
 Beljajevan mukaan Deripaska ei siis itse ole talojen omistaja.
 Kun tieto etsinnöistä levisi, Deripaskan osittain omistaman suuren Rusal-alumiinikonsernin osakkeiden arvo laski Moskovan pörssissä 6 prosenttia. Rusal on maailman toiseksi suurin alumiinintuottaja.
 Etsinnät saattavat liittyä pakotteisiin
 Deripaskan edustajan mukaan oikeuden antamat etsintäluvat liittyivät Yhdysvaltain asettamiin pakotteisiin.
 Alun perin alumiiniliiketoimilla rikastunut oligarkki Deripaska joutui Yhdysvaltain pakotelistalle huhtikuussa 2018.
 Yhdysvaltain valtiovarainministeriö perusteli päätöstä sillä, että Deripaskalla on syviä salaisia talousyhteyksiä Venäjän presidenttiin  Vladimir Putiniin .
 Ministeriö epäili Deripaskan yrityksen pesseen rahaa Putinin puolesta.
 Deripaska sai Rusal-yhtiön ja sen emoyhtiön En+:n pois pakotelistalta tammikuussa 2019, mutta sen takia hän joutui vähentämään omistustaan ja valtaansa yhtiössä.
 Toisaalta Deripaskan  epäillään  säilyttäneensä otteen yhtiöstä kulissien takana.
 Deripaska yritti myös irrottautua pakotteista vetämällä valtiovarainministeriön oikeuteen Yhdysvalloissa. Hän syytti pakotteiden perustuvan huhuihin ja vihjailuihin. Deripaska sanoi kärsineensä vakavia tappioita pakotteiden takia.
 Tuomari hylkäsi Deripaskan kanteen kesäkuussa.
 Oligarkkien vallan alamäki
 Deripaksa on yksi Venäjän oligarkeista. Tuolla nimityksellä on kutsuttu suurliikemiehiä, jotka kahmivat Venäjän usein hämärissä 1990-luvun yksityistämisissä haltuunsa suuria omaisuusmassoja sekä taloudellista ja poliittista valtaa.
 Näiden oligarkkien kulta-aika Venäjällä päättyi 2000-luvun alussa, kun presidentti Vladimir Putin päihitti valtion turvallisuuskoneiston avulla vastahankaisimmat oligarkit ja alisti loput heistä osaksi omaa valtajärjestelmäänsä.
 Se merkitsee muun muassa sitä, että säilyttääkseen asemansa Venäjän talouselämässä oligarkkien pitää olla tarvittaessa auliita tukemaan Kremlin hankkeita.
 Deripaskan liiketoimet myös kärsivät pahoin vuoden 2008 talouskriisistä.
 Talouslehti Forbes arvioi Deripaskan omaisuuden arvoksi 4,9 miljardia dollaria.
 Deripaska on saanut Yhdysvalloissa kyseenalaista mainetta siitä, että  Donald Trumpin  presidentinvaalikampanjan päällikkönä vuonna 2016 toiminut  Paul Manafort  työskenteli aiemmin hänelle.
 Manafortin on kerrottu olleen yhteyksissä Deripaskaan kampanjan aikana.
 Deripaska on kiistänyt, että hänellä olisi mitään yhteyttä Venäjän sekaantumiseen Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin.
 Aiheesta muualla:
 ABC News:  FBI searches DC home of Russian oligarch with ties to Kremlin  19.10.2021
 CNN:  FBI at Washington home of Russian oligarch Oleg Deripaska  19.10.2021
 The New York Times:  F.B.I. Raids Homes Linked to Russian Oligarch  19.10.2021
 The Washington Post:  FBI searches D.C., NYC homes connected to Russian oligarch Oleg Deripaska  19.10.2021

FBI iski venäläisoligarkki Oleg Deripaskaan kytkeytyviin taloihin New Yorkissa ja Washingtonissa


Summary: Eteläsavolainen Juva käy synkkien väestöennusteiden kimppuun hyvien liikenneyhteyksien, laadukkaiden palveluiden ja erilaisten tempausten avulla

Kaupungistuminen tyhjentää etenkin Itä- ja Pohjois-Suomen maaseutukuntia hurjaa vauhtia. Edes korona ei ilmeisesti pysty tarjoamaan kuin hetken hengähdystauon.
 Vaikka Juva on maakunnan suurin maalaiskunta, myös se on kärsinyt rajusta väestötappiosta. 1960-luvulta väkiluku on puolittunut, ja juvalaisia on enää vajaat 6 000. Vielä 2000-luvun alussa heitä oli lähes 8 000.
 – Emme varmaan pysty kokonaan kehityskulkua muuttamaan, mutta tavoite on saada luvut paremmiksi. Ihmiset arvostavat hyviä liikenneyhteyksiä ja palveluita, ja ovat valmiita myös muuttamaan, kunnanjohtaja  Mervi Simoska  sanoo.
 Kunnanjohtaja Mervi Simoska ja projektipäällikkö Mirjami Laitinen uskovat Juvan tulevaisuuteen. Simo Pitkänen / Yle
 Juvallakin suurin ongelma on kuolevien ja syntyvien suuri ero. Siksi lapsiperheet ovat erityisen toivottuja kuntaan muuttajia.
 – Itse työskentelen varhaiskasvatuksessa ja mielestäni kelkka on jo hieman kääntynyt. Olemme saaneet uusia lapsia ja meillä on jopa positiivinen ongelma, että mistä tulijoille löytyy hoitopaikkoja. Tähän mennessä on onneksi löytynyt, juvalainen  Päivi Poikkimäki  sanoo
 – Mutta toivotaan parasta että tämä nähtäisiin oikeasti potentiaalisena asuinkunta kun on saatu uusi kampus.
 Päivi Poikkimäki näkee työssään lapsimäärän kasvun. Simo Pitkänen / Yle
 Tyhjään salaattitehtaaseen toimintaa
 Juvalla avattiin vuoden alussa uusi, hulppea, yli 20 miljoonaa euroa maksanut Martti Talvela -kampus, joka kokoaa lapset ja nuoret päiväkoti-ikäisistä lukion loppuun.
 – Yritämme kääntää kehitystä, mutta realisteja pitää olla. Koulun tilat on suunniteltu monikäyttöisiksi, kunnanjohtaja Mervi Simoska sanoo.
 Myös kohtalo on koetellut juvalaisia kovalla kädellä. Kymmeniä vuosia paikkakunnalle rakenneltu vihannesviljely suli kohta kaksi vuotta sitten alta, kun ruotsalainen Salico päätti sulkea yli 100 henkeä työllistäneen salaattitehtaan.
 Joroislainen vihanneksia, salaatteja ja valmisruokia valmistava Fanifarm laajentaa toimintansa entisiin salaattitehtaan tiloihin. Ensi kesänä aloittava tuotantolinja työllistää alkuvaiheessa kahdeksan työntekijää.
 – Jokainen työpaikka on tärkeä ja jokainen uusi ihminen tuo meille verotuloja ja valtionosuuksia, kunnanjohtaja Simoska muistuttaa.
 Juva sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien varrella. Simo Pitkänen / Yle
 Liiketilat täyttyvät, Onnellisten Kylä -hanke etenee
 Juvalla on jo parisen vuotta ollut menossa hanke, jolla etsitään lisää uusia yrityksiä, asukkaita ja elinvoimaa. Projektipäällikkö  Mirjami Laitisen  mukaan myönteinen pöhinä näkyy ja kuuluu.
 – Esimerkiksi tyhjät liiketilat ovat täyttyneet sekä kirkonkylällä että 5-tien varrella Vehmaassa. Myös logistiikan ja kaupan alan investointeja on tulossa, mutta ehkä korona toi siihen pienen aikalisän, Laitinen arvioi.
 Viime kesänä Juvalla tarjottiin kuukauden asumismahdollisuutta. Halukkaita oli enemmän kuin vapaita asuntoja.
 Seuraava hanke, televisiosta tutun hyvinvointivalmentaja  Kirsin Salon  vetämä Onnellisten Kylä, on nytkähtänyt ensimmäisten tonttikauppojen verran eteenpäin. Hasamäen hiihtokeskuksen seudulle on syntymässä omakotiyhteisö, joka elää mahdollisimman pitkälle omavaraistaloudessa.
 – Hieno kokonaisuus, johon päästiin kiinni oman aktiivisuutemme ansiosta, Mirjami Laitinen sanoo.
 Laitisen mukaan ensi vuoden sopiva tavoite olisi 80 uutta kuntaan muuttajaa.
 – Arvioisin, että 10-20 on tulossa pelkästään Onnellisten Kylään.
 Myös Juvalla kahvila-ravintolaa pyörittävä  Joni Piiroinen  uskoo Juvan tulevaisuuden näkymiin. Yritys on juuri investoinut uusiin tiloihin.
 – Näin tuoreena juvalaisena ja lapsiperheen isänä sanoisin, että täällä on palvelut hyvällä mallilla. Sijaintihan on erinomainen. Tästä edestämme liikkuu Savonlinnankin suuntaan paljon potentiaalisia asiakkaita, Piiroinen sanoo
 Joni Piiroisen perheen yritys investoi uusiin tiloihin Savonlinnan tien varrella. Simo Pitkänen / Yle
 Miten sinun kotikuntasi kehittyy? Voit keskustella aiheesta 20.10. klo 23.00 saakka.

Uusi tie, hulppea koulukampus ja Onnellisten Kylä  – Pieni savolaiskunta tappelee armottomia väestöennusteita vastaan


Summary: Helsingissä Honkasuon uusi kaupunginosa on varattu kokonaan puurakentamiselle. Ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle kesäkuussa 2016, ja yhteensä alueelle on tulossa koti 2 000 helsinkiläiselle.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Karkkimaailma. Näin voi kuvata  Honkasuon uudehkoa, puurakentamiseen keskittyvää asuinaluetta  Helsingin luoteisosassa, lähellä Vantaan rajaa. Parhaillaan rakennettavissa hirsitaloissa on väreinä oranssia, punaista, minttua ja harmaata. Värikkäitä ovat myös muut alueen talot.
 Honkasuon uudesta asuinalueesta Helsingissä tulee värikäs kokonaisuus. Olli-Pekka Kursi / Yle
 Helsingissä rakennetaan nyt ensimmäistä kertaa vuosikymmeniin käsin veistetyistä hirsistä kokonaista talorivistöä. Seitsemästä talosta viiden hirsirungot ovat jo pystyssä, ja kuudes tuodaan numeroituna hirsikasana paikalle marraskuussa.
 – Halusimme soveltaa perinnerakentamista ja torjua ilmastonmuutosta. Hirsirakentamisella saadaan mahdollisimman paljon hiilidioksidia talteen. Kutsun näitä hirsitaloja hiilinegatiivisiksi, vaikka se ei virallinen termi olekaan, arkkitehti  Minna Aarnio   Rakennusasiaintoimisto Aarteesta  sanoo.
 Arkkitehti Minna Aarnio kertoo, että painovoimaisen ilmanvaihdon vuoksi hirsitalojen huonekorkeus on melkein kolme metriä. Olli-Pekka Kursi / Yle
 Painovoimainen ilmanvaihto vaatii korkeat huoneet
 Männyt ja kuuset on valittu yksitellen Ähtäristä ja Kangasniemeltä ja veistetty käsin Kuortaneella.
 – Tämä on nimenomaan metsästä kodin seinään, sillä hirsirungon pystyy näkemään kaikkialta, hirsiä ei peitetä, Aarnio kertoo.
 Taloihin tulee painovoimainen ilmanvaihto ja aurinkopaneelit. Hormit muurataan paikan päällä varaavaa puulämmitystä ja ilmanvaihtoa varten.
 Jokaisella talolla on myös oma erillinen pihamökki.
 – Pieneen pihamökkiin voi sitten mennä, jos tarvitsee jäähyä tai työtilaa, Aarnio naurahtaa.
 Pihalle tulee myös yhteinen sauna, joka lämpiää sekä puulla että sähköllä.
 Jokaiseen taloon kuuluu oma piharakennus. Olli-Pekka Kursi / Yle
 Hirsitalot ovat hiilivarastoja
 Arkkitehti kiittelee yhteistyötä Helsingin kaupungin ja lukuisten ammattilaisten kanssa. Osa ammattilaisista on itse ilmoittautunut töihin tähän projektiin.
 – Perinteisen hirsirakentamisen voi rohkeasti ottaa nykypäivän rakentamisen keinoksi muuallekin kuin kesämökkeihin. Esimerkiksi Helsingillä on korkeat hiilineutraalisuustavoitteet, johon nämä talot sopivat, koska ne ovat hiilivarastoja.
 Sen sijaan betonin valmistamisessa syntyy suuret hiilidioksidipäästöt.
 Honkasuo on Helsingin suurin uusi puurakentamisalue, puutalojen kaupunkikylä. Ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle kesäkuussa 2016, ja yhteensä alueelle on tulossa koti 2 000 helsinkiläiselle. Alueen puistoa kaupunkiviljelypalstoineen rakennetaan parhaillaan.
 Hirsitaloista uutisoi ensimmäisenä  Maaseudun Tulevaisuus .
 Honkasuon alueelle muuttivat ensimmäiset asukkaat vuonna 2016. Alue on suunniteltu puutalojen "kaupunkikyläksi". Susa Junnola / Helsingin kaupunki
 Honkasuon uuden asuinalueen talot ovat värikkäitä. Susa Junnola / Helsingin kaupunki
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 20. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Sahatavaran hinta nousee rajusti, mutta kysyntä vain kasvaa – puutavarakauppiaiden puheenjohtaja: “Tilanne on aivan ennennäkemätön”
 “Mietin, kukahan hullu tuon ostaa” – Moona ja Jesse Niittymäki remontoivat 122-vuotiasta huvilaa Tampereen paraatipaikalla

Nämä hirsitalot pihasaunoineen ovat ensimmäisiä laatuaan Helsingissä vuosikymmeniin – Uusi asuinalue on kuin aikamatka 1900-luvun alkuun


Summary: Poliisiyhteistyön tiivistämisestä Suomen ja Ruotsin rajakunnissa on keskusteltu jo pitkään. Nyt sopimus maiden välillä on allekirjoitettu ja lainsäädäntötyö käynnistyy.

Suomi ja Ruotsi ovat laajentamassa poliisiyhteistyötä Lapin ja Norrbottenin rajaseudun kunnissa. Sopimus antaa poliisille oikeuden hoitaa kiireellisiä tehtäviä toistensa alueella Suomessa kuudessa ja Ruotsissa neljässä kunnassa.
 Suomen sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) ja Ruotsin sisäministeri  Mikael Damberg  ovat allekirjoittaneet sopimuksen poliisiyhteistyöstä.
 – Meillä on ollut erittäin tiivis yhteistyö ja olemme ottaneet yhteiseksi prioriteetiksi viedä tämän asian maaliin. Kun tällainen mahdollisuus on ollut pöydällä jo vuosia, niin oli hyvä, että poliittinen prosessi liikahti ja nyt päästään tekemään lainsäädäntötyö, Ohisalo kommentoi.
 Uuden sopimuksen mukaan suomalaiset ja ruotsalaiset poliisit voivat pyydettäessä ylittää valtionrajan ja ryhtyä väliaikaisiin toimenpiteisiin toisen maan alueella.
 Muutos on merkittävä nykytilanteeseen verrattuna. Nyt poliisiyhteistyö koskee vain ennalta sovittuja operaatioita, partiointia ja tutkintaa.
 Poliisien yhteispartioinnista on keskusteltu Lapissa jo pitkään. Poliisit ovat korostaneet, että koska rikolliset liikkuvat EU:n sisärajan yli olisi viranomaistenkin syytä pystyä tekemään samoin.
 Poliisijärjestöjen liitto pitää kuitenkin nyt solmittavaa sopimusta monelta osin ongelmallisena. Puheenjohtaja  Jonne Rinne  näkee ongelmina muun muassa yhteisen viestintäverkon puutteen ja juridiset- sekä vahingonkorvauskysymykset.
 – Meidän huolenamme ovat tiedolliset, taidolliset ja kielelliset valmiudet. Nämä ovat kaikki vielä ratkaisematta, vaikka nostimme asioita esiin jo asian valmistelun yhteydessä.
 Maria Ohisalo sanoo, että sopimuksessa on otettu huomioon, että käytännön toimivuutta voidaan arvioida matkan varrella.
 – Kun arvioidan, niin voidaan sitten myös korjata, jos käytännön tasolta nousee huolia matkan varrella.
 Ohisalo muistuttaa, että Suomen tai Ruotsin viranomaisella on aina mahdollisuus kieltäytyä pyynnöstä.
 – Tämä ei suoraan velvoita mihinkään, mutta antaa mahdollisuuden tehdä enemmän.
 Lue myös:   Sisäministeri Ohisalo lupaa kaataa poliisien rajayhteistyön esteet – Lapin poliisipäällikkö: "Meillä on yhteinen näky, että raja ei voi olla este"
 "Suomen poliisit ajavat Ruotsissa keikkaa"
 Rinne huomauttaa, että esimerkiksi poliisin voimankäyttö eroaa Suomessa ja Ruotsissa.
 – Siinä missä Suomessa poliisi yrittää pysäyttää pakenijan etälamauttimella käytetään Ruotsissa tuliasetta.
 Poliisijärjestöjen liitossa pelätään, että myös kieliongelmat vaikeuttavat tehtävien hoitoa. Liiton mukaan etenkin ruotsalaispoliisien kielitaito on olematon.
 Poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja Jonne Rinne kertoo, että liitto on ollut yhteydessä sisäministeriöön valtiosopimuksen ongelmista. Markku Rantala / Yle
 Rinne kertoo, että liitto kirjelmöi vuosi sitten tammikuussa Poliisihallituksen kanssa sisäministeriöön tekemistään havainnoista, jotka täytyisi huomioida ennen muutoksen toteuttamista.
 – Minun pelkoni on se, että siellä harjoitellaan niin sanotusti elävillä maaleilla. Kun jotain sattuu, niin meidän jäsen on vastaamassa toisella puolella rajaa näihin kysymyksiin, jos näitä ei ole etukäteen ratkaistu tai mietitty.
 Ohisalo sanoo, että esiin tulleita haasteita on pyritty ratkomaan ennakkoon ja niitä käsitelläään myös koulutuksen aikana.
 – Pitää varmistaa se, että koulutetaan ihmiset paitsi lainsäädäntökysymyksiin myös kielikysymyksiin ja myös varusteisiin liittyviin kysymyksiin. On selvää, että toimitaan niissä puitteissa, mitkä oman maan lainsäädäntö viranomaisille asettaa.
 Rinteen mukaan poliisien resursseissa pohjoisessa on myös epäsuhtaa. Siinä missä Suomessa on viisi poliisipartiota, niin Ruotsissa on yksi.
 – Kyllä tämä tarkoittaa, että Suomen poliisit ajavat Ruotsissa keikkaa.
 Ohisalo sanoo, että kyseessä on vastavuoroinen toiminta.
 – On hyvä muistaa, että tässä ei ole kyse vain siitä, että Suomen poliisit voivat auttaa Ruotsin puolella, vaan myös toisinpäin, jos sellainen tilanne vastaan tulee.
 Hän muistuttaa, että kyse on ennen kaikkea uhrin auttamisesta.
 – Kyse on uhrin oikeusturvasta eli ihminen, joka tarvitsee apua kriittisessä, erittäin vakavassa tilanteessa, saa sitä mahdollisimman pian. Kyse on siitä, että paikalle tulee ensimmäisenä se partio, joka ehtii, vaikka olisikin toisesta maasta. Tietysti päävastuu on oman maan viranomaisella, joka saapuu paikalle myöhemmässä vaiheessa, Ohisalo toteaa.
 Toimialueena rajakunnat molemmin puolin
 Nyt solmittavan sopimuksen mukaan poliisi voi pyytää kiireellistä apua rajan yli, kun torjutaan vakavaa rikosta, joka uhkaa ihmisen elämää, terveyttä tai ruumiillista koskemattomuutta.
 Valtionrajan ylittävät poliisit voivat toimia itsenäisesti, kunnes apua pyytäneet isäntämaan poliisit saapuvat paikalle. Sen jälkeen he voivat avustaa isäntämaan poliiseja näiden johdolla.
 Sopimus antaa kuitenkin naapurimaan poliisille mahdollisuuden ylittää valtionrajan ja ryhtyä toimiin myös ilman toisen maan pyyntöä, jos kyse on kiireellisestä tehtävästä, jossa ihmisen henki, terveys tai ruumiillinen koskemattomuus on vaarassa.
 Oikeus kiireellisten tehtävien hoitamiseen koskee Suomessa rajakuntia Torniosta Enontekiölle ja Ruotsin puolella Haaparannalta Kiirunaan.
 Lainsäädäntötyö käynnistyy tämän päivän allekirjoitustilaisuudesta molemmissa maissa. Suomessa hallituksen esitys on näillä näkymin valmis siirtymään eduskunnan käsiteltäväksi ensi syksynä.
 – Aikataulu on väljä ja kun ajatellaan koulutusvaatimuksia ja kielivaatimuksia, niin meillä on jonkin verran kokemuksia yhteispartioinnista, jolloin koulutus kesti kolme vuotta, mutta nyt on varmaan tarvetta tätä tiivistää, Lapin poliisin päällikkö  Esa Heikkinen  kuvaa koulutusaikataulua.
 Katso koko lähetys tästä:

 19.10. kello 15.41 Korjattu sisäasiainministeriö sisäministeriöksi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella poliisiyhteistyöstä  Yle Tunnuksella  20.10. kello 23 saakka.

Suomi ja Ruotsi laajentavat rajan poliisiyhteistyötä – "Kyse on siitä, että ihminen saa apua kriittisessä ja erittäin vakavassa tilanteessa mahdollisimman pian"


Summary: Risto Hiltusella on merkittävä rooli Yleisradion historiassa. Hiltunen oli TV2:n musiikkiohjelmien pitkäaikainen kapellimestari.

Säveltäjä, kapellimestari  Risto Hiltunen  on kuollut. Hän menehtyi äkilliseen sairauskohtaukseen kotonaan Tampereella sunnuntaina. Hiltusen poismenon vahvisti Ylelle hänen tyttärensä.
 Risto Hiltunen tunnetaan parhaiten TV2:n musiikkiohjelmien kapellimestarina ja pianistina. Hän oli valmistunut Sibelius-Akatemiasta kirkkomusiikin linjalta 1970-luvun alussa ja aloitti Yleisradion vakituisena työntekijänä vuonna 1975.
 Hiltunen on säveltänyt musiikkia lukuisiin elokuviin ja televisiosarjoihin kuten  Reinikainen  sekä  Sisko ja sen veli . Myös lukuisat TV2:n ohjelmien tunnusmusiikit ovat hänen säveltämiään.
 Hiltunen oli pianistina muun muassa vuosia TV2:lla pyörineessä  Tuttu Juttu  -viihdeohjelmassa. Hänen johtamansa lauluyhtye Hiltuset puolestaan esiintyi lukuisissa television musiikkiohjelmissa 1970-luvun puolivälistä lähtien.
 Risto Hiltunen oli syntynyt vuonna 1945 ja oli kuollessaan 76-vuotias. Häntä jäivät kaipaamaan kaksi tytärtä ja kaksi lapsenlasta.

Kapellimestari Risto Hiltunen on kuollut


Summary: Stora Enson tehdasalueella havaittiin kolme villisikaa viime viikonloppuna. Sittemmin eläimiä ei ole näkynyt, mutta tilannetta seurataan yhä, sillä villisiat voivat olla vaarallisia.

Oulussa  Stora Enson tehdasalueella viikonloppuna havaittu villisikakolmikko  on Oulun keskusta-alueella harvinainen näky.
 – En muista vastaavaa tapahtumaa olleen aikaisemmin, sanoo komisario  Juha Niemelä  Oulun poliisilaitokselta.
 Tehtaan valvontakamerakuvien mukaan kolme villisikaa on liikkunut keskustan tuntumassa sijaitsevalla tehdasalueella ainakin lauantain 16. lokakuuta vastaisena yönä. Lisäksi Stora Enson viestintäjohtaja  Satu Härkönen  kertoo, että havaintoja on ollut tehdasalueen läheltä, kaupungin omistamasta metsiköstä.
 Niemelän mukaan nyt yritetään varmistaa, ovatko eläimet edelleen tehdasalueella vai ovatko ne jatkaneet matkaansa muualle. Alueelle on asetettu ravintohoukutin sekä riistakameroita. Suomen riistakeskuksen mukaan villisiat näet saattavat vaellusmatkallaan pysähtyä taajama-alueelle, mutta jatkavat sitten matkaansa.
 Viranomaisten mukaan oululaisilla ei ole tällä hetkellä syytä erityiseen huoleen.
 – Villisiat eivät aiheuta mitään, jos niitä ei lähesty. Ne pyrkivät karttamaan viimeiseen asti ihmistä, Niemelä kertoo.
 Ahdistettuna ja loukkaantuneena eläin saattaa kuitenkin olla vaarallinen.
 Sanomalehti Kalevan  mukaan eläimet olisi aiemmin nähty myös Tarkka-ampujankadulla Oulun Heinäpäässä. Stora Enson Oulun tehtaan johtaja  Juha Mäkimattila  sanoo Ylelle, ettei villisioista ole uusia havaintoja eikä tiedossa ole, ovatko ne vielä tehtaan ja laajemmin Nuottasaaren alueella.
 Villisiat ovat läpikulkumatkalla
 Pohjois-Pohjanmaalla villisikoja pyritään poistamaan sitä mukaa, kun ne alueelle tulevat. Parin viime vuoden aikana on tullut aiempaa enemmän villisikasaalista.
 Villisikaa metsästetään sikaruton kitkemisen vuoksi. Vuoden 2020 syksyn ja viime kevään aikana saaliiksi on Pohjois-Pohjanmaalla saatu toistakymmentä villisikaa.
 Villisikaa ei ole rauhoitettu, joten eläintä saa metsästää henkilö, jolla on metsästysoikeus. Myös muiden metsästykseen tarvittavien edellytysten tulee täyttyä.
 Tehdasalueella asia kuitenkaan ole aivan näin yksinkertainen, eikä kuka tahansa voi mennä sinne metsästysaikeissa.
 – Vaaditaan lupa alueen omistajalta, ja ampuminen tulee tehdä turvallisesti. Se voidaan hoitaa myös poliisin suurriistavirka-avun kautta, komisario Juha Niemelä sanoo.
 Stora Enson tehdasalueella liikkuneet villisiat ovat todennäköisesti etelämpää vaeltaneita eläimiä. Vakiintunutta populaatiota Pohjois-Pohjanmaalla ei Suomen riistakeskuksen Oulun riistapäällikön  Harri Hepo-ojan  mukaan ole.
 – Ne voivat vaeltaa useita satoja kilometrejä sulan kauden aikana.
 Luonnonvarakeskus arvioi tämän vuoden tammikuussa , että villisikojen alueellinen levinneisyys Suomessa on ollut laajuudeltaan samanlainen kuin edellisvuonna. Villisikoja on eniten itäisen Uudenmaan ja Kaakkois-Suomen alueilla.
 Uusi kanta-arvio tehdään ensi vuonna, ja silloin arvioidaan, onko esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaalla ollut tänä vuonna aiempaa enemmän villisikahavaintoja ja onko kanta leviämässä, sanoo erikoistutkija  Leena Ruha  Luonnonvarakeskuksesta.
 Keskustelu on auki keskiviikkoon 20. lokakuuta kello 23:een asti.

Oulun villisikakolmikko on harvinainen vieras, eikä poliisikaan muista vastaavaa: eläimiä yritetään houkutella esiin ruuan avulla


Summary: Yritys etsii kylpylälle paikkaa eritoten Pirkanmaalta. Jos sopivaa tilaa ei löydy, etsintä voi laajentua muualle Suomeen.

Tampereelle perustettu yritys aikoo selvittää, voisiko Tampereelle perustaa japanilaistyylisen kylpylän. Omatsuri -nimisen yhtiön taustalla ovat japanilaislähtöinen liikemies  Toshiki Yamazaki  sekä Tampereella sijaitseva Monordi-yhtiö. Monordi kertoo kylpyläsuunnitelmista verkkosivuillaan. Yhtiö etsii suomalaisia yhteistyökumppaneita hankkeelleen.
 Yrityksessä mukana olevalla Yamazakilla on taustaa kylpyläbisneksessä. Hänen yrityksensä Onsendojo Inc. on vuoden 2011 jälkeen toiminut seitsemässä kylpylä- ja uintipaikassa Japanissa sekä tarjonnut liikkeenjohdon konsultointipalveluja kylpylöille. Vuonna 2013 yhtiö avasi Suomi-teemaisen  Ofuro Café Utatane -kylpylän  Saitaman prefektuurissa, Japanissa.
 Suomessa japanilaisten liikemiesten johdolla toimiva Monordi taas on perustettu vuonna 2018. Yritys tarjoaa liikkeenjohdon konsultointipalveluja Pohjoismaissa ja Baltiassa sekä yritysjärjestelyjä ja sijoituspalveluja japanilaisten ja pohjoismaisten yritysten välillä.
 – Etsimme kylpylälle ensisijaisesti tiloja Tampereelta, mutta jos sopivaa ei sieltä löydy, joudumme laajentamaan etsintäaluetta myös muualle Suomeen, Monordin toimitusjohtaja  Yoshi Kosuge  kirjoittaa sähköpostilla.
 Lue lisää:
 Heikki-sensein matkassa Tokion olympialaisissa: Sauna
 Suomesta on tullut Japanissa myyntivaltti, jota kannattaa korostaa – suuret markkinat ovat portti koko Aasiaan

Tampereelle kaavaillaan japanilaistyylistä kylpylää – taustalla useita kylpylöitä Japanissa pyörittänyt yhtiö


Summary: Mitä me kieltäisimme ja mitä sallisimme nyt, jos päihdepolitiikka pitäisi rakentaa uusiksi, pohtii Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Kautta aikain ihmiset ovat halunneet sekoittaa päitään päihteillä. Keinoja siihen on monia, mutta kaikki niistä eivät ole sallittuja. Suomessa esimerkiksi alkoholi on sallittua, vaikka tiukasti säänneltyä, mutta huumeet ovat kokonaan kiellettyjä.
 Kannabiksen laittomuudesta Suomessa päätettiin puoli vuosisataa sitten, mutta nyt konsensus tämän päätöksen takana rakoilee. Tällä hetkellä niin  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kuin Maailman terveysjärjestö WHO  suosittelevat kannabiksen rangaistavuudesta luopumista. Poliittisista puolueista vihreät päätti puoluekokouksessaan kannattaa  kannabiksen käytön, kasvatuksen, hallussapidon ja myynnin laillistamista .
 Päihdepolitiikka ei olekaan kiveen hakattua. Jos sinä saisit tehtäväksesi etsiä parhaan tasapainon ihmisten päihtymisen halun ja siitä aiheutuvien haittojen välille, mitä aineita kieltäisit ja mitä sallisit?
 Katso videolta lisää muun muassa päihdehaitoista ja tule kertomaan, miten päihdepolitiikkaamme pitäisi sinusta muuttaa. Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 22.10.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Kauhistelemme kannabista, mutta kuolemme viinaan


Summary: Illalla Suomeen saapuu lännestä voimakas matalapaine, joka tuo mukanaan lunta, räntää ja vettä. Keskiviikkona sää myös lämpenee tuntuvasti, etelässä jopa yli 10 asteen. Luvassa on myös huonoa ajokeliä.

Tänään suomalaiset ovat saaneet nauttia laajalti poutaisesta, aurinkoisesta ja verraten kauniista syyssäästä. Säätilaa ilmaisevat kartat ovat täyttyneet iloisen keltaisista auringon pallukoista.
 Vaikka aurinkoa on riittänyt, tänään tiistaina on ollut myöskin syksyn tähän asti kylmin päivä, Ylen meteorologi  Anniina Valtonen  kertoo.
 – Enontekiöllä oli viime yönä peräti 16 astetta pakkasta. Lapissa ja Kainuussa lämpötila on pysytellyt päivälläkin pakkasella, -1 ja -6 asteen välillä. Muualla Suomessa rannikkoa lukuunottamatta plusasteita on ollut vain muutaman asteen verran, joten tänään on ollut tosi kylmä päivä, Valtonen selostaa.
 Illalla ja yöllä lännestä hiipii voimakas matalapaine ja kaunis syyssää on kerralla pilalla. Tulevasta käänteestä antavat vihiä lännessä jo nyt majailevat paksut pilvipeitteet.
 Sateet saapuvat tiistai-illan aikana lännestä aluksi lumena, mutta ne muuttuvat nopeasti vedeksi, koska lounaasta virtaa lämmintä ilmaa.
 – Samalla tuuli voimistuu ja ajokeli muuttuu sateiden levitessä huonoksi suuressa osassa maata. Lapissa ajokeli on huomenna jopa erittäin huono, meteorologi Anniina Valtonen varoittaa.
 Myös Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä ja muistuttaa samalla talvirenkaiden tärkeydestä. Maan keskiosassakin sade voi tulla osin räntänä tai lumena ja tienpinnat voivat olla nollassa tai pakkasen puolella, Ilmatieteen laitos kertoo Twitterissä.
 Voimistuvat tuulet tulevat etelätuulena puuskittain yli 15 metriä sekunnissa.
 – Voidaan puhua myräkästä, mutta ei kuitenkaan myrskystä, Valtonen selventää.
 Keskiivikkona sataa etelässä, idässä räntää, pohjoisessa lunta
 Huomenna keskiviikkona suomalaiset heräilevät laajalti sateiseen aamuun. Sade pysyy lumena Lapissa ja Kainuussa, koska nollan raja löytyy Oulu-Lieksa akselilta. Etelämpänä tulee vettä, paitsi idässä Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa räntää.
 Lunta kertyy keskiviikon aikana pohjoiseen liki 15 senttiä. Etelässä vesisateita saadaan runsaasti, reilut 20 millimetriä.
 Lämpötilat kohoavat keskiviikkona liki +10 asteen etelässä. Torstaina on laajalti noin +10 astetta maan etelä- ja keskiosissa. Lapissa lämpötilat pysyvät pakkasen puolella.
 Torstaina matalapaine väistyy ja sää alkaa poutaantua eteläisessä Suomessa. Pohjoisessa voi tulla kuitenkin vähän lisää lunta.
 Torstain poutasää ei kuitenkaan jatku kovin pitkään, sillä jo perjantaina Suomeen rynnäköivät seuraavat sateet.
 – Koko loppuviikko on hyvin epävakainen. Kun matalapaine väistyy itään torstaina, samalla lämmin ilmamassa väistyy ja meille purkautuu pohjoisesta viikonlopuksi kylmää ilmaa, meteorologi Anniina Valtonen sanoo.

Tiistai on ollut syksyn kylmin päivä – loppuviikolla sää lämpenee selvästi, mutta muuttuu epävakaaksi


Summary: Kiinan sähköpulan taustalla on hiilen hinnan kallistuminen. Valtaosa energiasta tuotetaan Kiinassa hiilivoimalla. Kriisi on herätys siitä, miten suuria ongelmia vahva hiiliriippuvuus aiheuttaa, arvioi analyytikko.

Ostosten tekoa kynttilänvalossa, sähkökatkoja, tavallista aikaisemmin sulkeutuvia kauppakeskuksia ja seisahtuneita tehtaita.
 Tätä kaikkea tapahtuu, kun Kiinan keskushallinto yrittää saada kuriin energiakriisiä. Yli puolessa maan provinsseista sähkönkulutusta on säännöstelty syyskuun lopun ja lokakuun aikana.
 Sähköpulalle ja energiakriisille ei kuitenkaan näy loppua. Päinvastoin. Ongelmat sähköntuotannossa uhkaavat levitä yhä laajemmalle Kiinan ja koko maailman talouteen.
 – Tämä on yllättävän iso asia ja tuo oman haaasteensa Kiinan talouden kasvuun, jonka pelätään jo nyt olevan toivottua hitaampaan, sanoo Suomen Pankin vanhempi ekonomisti  Juuso Kaaresvirta .
 Kaaresvirran mukaan ongelmat sähköntuotannossa vaikuttavat tällä hetkellä etenkin raskaaseen teollisuuteen.
 Sähkökatkokset voivat kuitenkin heijastua monenlaisten tuotteiden tuotantoketjuihin, ja tuntua siten myös Suomessa. Talouslehti  Financial Timesin mukaan  esimerkiksi Guangdongin maakunnassa sähkökatkokset iskivät syyskuun aikana jopa 150 000 yrityksen toimintaan.
 – Voi olla, että tulee enemmän ja enemmän viivästyksiä ostoksiin. Ei tämä ainakaan paranna jo meneillään olevaa komponenttipulaa, Kaaresvirta sanoo.
 Mistä Kiinan energiakriisi johtuu?
 Energiamarkkinat ovat myllerryksessä eri puolilla maailmaa ja sähkön hinta on noussut huomattavasti myös Euroopassa. Taustalla on monia syitä. Yksi globaalia  hintojen nousua selittävä tekijä  on maailmantalouden kasvu. Teollisuustuotanto on käynnistynyt pandemian takia tehtyjen sulkujen jälkeen vauhdilla ja sähkön kysyntä on siksi noussut.
 Kiinan tilanteeseen vaikuttaa etenkin hiilen hinnan nousu. Kiinassa liki 60 prosenttia energiasta tuotetaan pahasti ilmastoa lämmittävällä hiilivoimalla.
 Hiilen hinta on ennätyskorkealla sekä Kiinan omilla että kansainvälisillä markkinoilla. Kiinan hiilifutuurien hinta oli maanantaina lähes 2200 yuania eli noin 300 euroa tonnia kohden, kun se vuosi sitten oli vajaa 600 yuania eli noin 80 euroa.
 Centre for Research on Energy and Clean Air -tutkimuslaitoksen johtava analyytikko  Lauri Myllyvirta  kuvaa meneillään olevaa energiakriisiä ja sen aiheuttamaa sähköpulaa pahimmaksi noin kymmeneen vuoteen. Osin hiilen kysyntäpiikkiä ja sen korkeaa hintaa selittävät sääolosuhteet.
 – Esimerkiksi vähäiset sateet Kiinassa ja Taiwanissa pienensivät vesivoimantuotantoa ja lisäsivät siten hiilivoiman kysyntää, Myllyvirta sanoo.
 Vaikka hiilen hinta on moninkertaistunut, kiinalaisten sähkölaskut eivät toistaiseksi ole juuri nousseet. Sähkön hinta on Kiinassa säädeltyä. Hiilivoimaloilla ei ole halua tuottaa sähköä, sillä toiminta jää hintakaton vuoksi nyt tappiolliseksi, Myllyvirta sanoo.
 Hiilivoimalat ovat tämän takia pysäyttäneet tuotantonsa vedoten esimerkiksi teknisiin ongelmiin tai vain jättäneet hiilivarastonsa tyhjiksi.
 Kiinan keskushallinto on patistanut hiilivoimaloita tuottamaan enemmän sähköä ja  viime viikolla se antoi  hiilivoimaloiden laskuttaa korkeampaa sähkön hintaa joiltakin asiakkailtaan. Myllyvirta pitää hintasäätelyn purkamista merkittävänä askeleena paljon sähköä kuluttavan teollisuuden osalta.
 Pian joidenkin yritysten sähkölaskut saattavat siis nousta, jolloin energiakriisi voi tuntua viiveellä myös kuluttajan kukkarossa.
 Herätys hiiliriippuvuuden ongelmiin
 Kiina on maailman suurin hiilivoiman tuottajamaa. Myös Intia on Kiinan lailla riippuvainen hiilivoimasta, ja siellä on tällä hetkellä  vastaavanlaisia energiatuotannon ongelmia.
 Lauri Myllyvirran mukaan meneillään oleva energiakriisi on "todella iso herätys" siitä, miten haavoittuvaisia taloudet ovat fossiilisten energialähteiden hinta- ja saatavuusvaihtelulle. Siksi kriisi voi tarkoittaa maailman suurimmista kasvihuonepäästöistä vastaavalle Kiinalle lisäpontta pyrkiä irti hiiliriippuvuudesta.
 Mutta on toisenlaisiakin tulkintoja. Myllyvirran mukaan fossiilisia energiamuotoja edustavat tahot ovat pyrkineet Kiinassa viestimään, että kriisi johtuisi energiasiirtymästä tai siitä, etteivät uusiutuvat energiamuodot ole riittävän luotettavia.
 – Tälläista puppua on aktiivisesti levitetty ja viestitty, että haavoittuvuutta voidaan vähentää poraamalla ja kaivamalla fossiilisia polttoaineita lisää. Tästä nyt väännetään.
 – Tosiasia on, että tuuli-, aurinko- ja ydinvoima saavuttivat Kiinassa hiljattain tuotantoennätyksensä. Jos näitä energianmuotoja ei olisi ollut, pula olisi vielä huomattavasti pahempi.
 Lue lisää:
 Kiinan talouden elpyminen koronapandemiasta hidastui – kipupisteinä energiakriisi, toimitusongelmat ja kiinteistöjätti Evergrande
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?
 Maailman suurimmat hiilipäästäjät ilmastoraportista: Kiina vakuuttaa sitoutumistaan, Yhdysvallat vaatii vauhtia ja Intia osoittaa vanhoja teollisuusmaita

Kiinassa on meneillään energiakriisi, jonka vaikutukset uhkaavat tuntua täälläkin – "Tämä on yllättävän iso asia", sanoo ekonomisti


Summary: Elokuussa alkavaan suomenkieliseen koulutukseen otetaan korkeintaan sata opiskelijaa. Viime viikon ensimmäisen vaiheen pääsykokeissa oli mukana noin 700 toiveikasta.

Poliisiammattikorkeakoulussa on oltu opintoasianpäällikkö ja ylikomisario  Jyrki Haapalan  mukaan huolissaan siitä,  miten säästöuutiset vaikuttavat intoon hakea  alalle. Mitään merkkiä innon laantumisesta ei kuitenkaan ole.
 – Korona-aikana hakijamäärät eivät nyt ole räjähtäneet, mutta lisääntyneet huomattavasti.
 Tampereella toimivan Poliisiammattikorkeakoulun pääsykokeisiin tuli viime viikolla noin 700 hakijaa. Huonoimpina aikoina paikalle on tullut Haapalan mukaan nelisensataa toiveikasta.
 Prosentuaalinen nousu hakijamäärissä suhteessa huonoimpaan aikaan on Jyrki Haapalan mielestä "aikamoinen". Miikka Varila / Yle
 Elokuussa alkavaan suomenkieliseen koulutukseen otetaan korkeintaan sata opiskelijaa. Hakujakso päättyy 30. marraskuuta.
 Elämänmuutos on yksi syy hakea poliisiksi
 Yksi syistä hakeutua alalla on myös alanvaihto.  Heta Komulainen  opiskelee nyt toista vuotta poliisiksi, vaikka taustalla on jo opettajan ammatti.
 Hänellä oli kaipuu tehdä vielä jotain muuta.
 – Itse, kun olen tämmöinen vanhempi villoittaja, niin mietin, että tässäkö tämä elämä oli? Vai voisiko tehdä jotain muuta?
 Myös toista vuotta opiskelevalle  Valtteri Tynykselle  puolestaan asia on ollut selvä jo pienestä asti.
 – Taisin äidille neljän vanhan ilmoittaa, että haluan poliisiksi.
 Lue lisää:
 Poliisi välttää yt-neuvottelut: hallitus esittää poliisille 30 miljoonaa euroa lisärahaa – poliisien määrä ensi vuonna 7 500
 Kiia Korpela ja Aleksi Koskela haluavat poliisiksi, ja niin haluaa moni muukin – vauhtia pääsykokeisiin haetaan kansanopistosta
 Tampereen korkeakouluissa yhteiset opinnot yleistyvät, myös Polamk mukaan ristiinopiskeluun
 Raportti: Poliisikoulusta valmistuneissa ei yhtään työtöntä, poliisien kunto ja motivaatio hyvässä iskussa
 Poliisikoulutukseen halutaan lisää hakijoita erilaisista taustoista – hakijan into voi tyssätä huivi- tai huntukieltoon

Aiempaa useampi haki opiskelemaan poliisiksi – nousu näkynyt korona-aikana


Summary: Saimaa ilman kaivoksia -yhdistyksen johtohenkilöiden kansalaisaloite vaatii massiivisten alueiden rauhoittamista kokonaan kaivostoiminnalta ja malminetsinnältä.

Kansalaisaloite  kaivostoiminnan rajoittamisesta on kerännyt yli 50 000 allekirjoitusta eli eduskuntakäsittelyyn oikeuttavan kannattajamäärän.
 Aloitteessa vaaditaan lakeja muutettavaksi siten, että malminetsintä ja kaivostoiminta kiellettäisiin suurilta alueita Suomen maa- ja vesipinta-alasta. Kielto perustuisi alueiden arvokkaisiin luontotyyppeihin ja ekosysteemiin sekä niiden verkostoihin.
 Kieltolistalla on lisäksi saamelaisten kotiseutualue pohjoisimmassa osassa Suomea.
 Uudet alueet määriteltäisiin jo olemassa olevien luonnonsuojelualueiden rinnalle sekä niiden välittömään vaikutuspiiriin, kuten vesistöjen valuma-alueille.
 Kaivostoiminnalta kielletyiksi alueiksi halutaan aloitteessa myös Suomen merialueet ja merenranta-alueet, pohjavesialueet, hyvän ja erinomaisen ekologisen tilan vesistöt, luonnonsuojelualueet, erämaa-alueet, kansallispuistot, Natura 2000 -alueet, luonnonsuojelulailla suojellut luontotyyppien ja lajien kohteet, Unescon maailmanperintökohteet, Unescon Geopark-kohteet sekä valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet.
 Heidi Kock  on yksi kansalaisaloitteen tekijöistä. Hän sanoo aloitteen tulleen hyvään aikaan
 – Kaivoslakia ollaan uudistamassa, ja moni on näistä asioista tietämätön. Julkisuus tuonee lisää allekirjoituksia aloitteelle.
 Tapauskohtainen arviointi vaikeutuisi
 Vesioikeuteen perehtyneen Itä-Suomen yliopiston ympäristöoikeuden professorin  Niko Soinisen  mukaan aloitteen sisällään pitämät alueet ovat niin laajoja, että asiaan on vaikea ottaa kantaa oikeudellisesti ilman selvitystä.
 Soinisen mukaan aloitteessa tulee eteen ainakin omaisuuden suojaan ja elinkeinovapauteen liittyviä kysymyksiä. Iso osa sisävesistä ja rannikosta on kiinteistönomistajien yhteisessä omistuksessa osakaskuntien kautta.
 Pelkästään kaivostoiminnalta suojeltavaksi vaadittavat vesialueet kattavat ison osan koko Suomen vesistä, sanoo Soininen.
 – Tässä varmaan ajetaan takaa ajatusta, josta EU:ssa on puhuttu, eli 30 prosenttia vesistä pitäisi saada suojelun piiriin. Aloitteella haluttaneen edistää samalla myös sitä.
 Vesipuitedirektiivi ja meristrategia lähtevät nyt siitä, että vesialueiden läheiset luparatkaisut tehdään tapauskohtaisesti. Aloite veisi systeemiä jäykempään suuntaan, arvioi Soininen.
 – Vesipuitedirektiivi ohjaa nimenomaan tapauskohtaisen arviointiin, jossa keskeinen merkitys on sillä, missä kunnossa vedet ovat ja mitä ne kestävät.
 Professori Soinisen mukaan pitävä perustelu joihinkin aloitteen kuvailemiin rajoitustoimiin olisi luontokadon pysäyttäminen, mutta hän kyseenalaistaa yksittäisten sektorien vahvan ohjaamisen.
 – Vai olisiko asiaa katsottava kokonaisvaltaisesti yli sektoreiden, kysyy Soininen.
 Kielletyt alueet olisivat yli puolet Suomen pinta-alasta
 Varovaisesti laskien kansalaisaloitteen vaatimukset kieltäisivät kaivostoiminnan ja malminetsinnän yli puolella Suomen pinta-alasta.
 Kansalaisaloitteen vaatimukset tiiviisti Suomen pinta-ala merineen on tilastokeskuksen mukaan 391 000 neliökilometriä. Kansalaisaloitteessa listattujen kiellettyjen alueiden pinta-alaksi tulee yhteensä vähintään 233 500 neliökilometriä. Kansalaisaloitteen tarkoittama kaivos- ja malminetsintätoiminnalta kielletty pinta-ala olisi siis noin 60 prosenttia koko Suomen pinta-alasta. Pinta-alaan ei ole laskettu mukaan vaadittua saamelaisten 30 000 neliökilometrin kotiseutualuetta, koska siitä hyvin suuri osuus kuuluu jo muuta kautta aloitteen pinta-aloihin. Merialueita kielto koskisi kokonaan, eli noin 52 000 neliökilometriä. Pohjavesialueita on 11 000 km², hyvässä tai erinomaisessa kunnossa olevia vesistöjä 30 000 km² ilman jokia ja valuma-alueita, luonnonsuojelualueita 46 000 km², erämaita 14 900 km², kansallispuistoja 10 000 km², Natura 2000 -alueita 50 000 km² ja suojeltuja luontotyyppejä 20 neliökilometriä. Lisäksi Unescon Geopark -kohteet, maailmanperintökohteet ja valtakunnallisesti merkittävät maisema-alueet toisivat reilun 20 000 neliökilometriä kielletyiksi alueiksi.
 Kansalaisaloitteella kuka tahansa Suomen kansalainen voi tehdä  aloitteen eduskunnalle , jolla ehdotetaan uutta lakia, muutosta olemassa olevaan lakiin tai olemassa olevan lain kumoamista. Jos aloite kerää vähintään 50 000 kannatusilmoitusta kuuden kuukauden kuluessa, se voi edetä eduskunnan käsittelyyn.
 Toistaiseksi kolme  kansalaisaloitetta  on päätynyt eduskunnassa laiksi asti: kansalaisaloite tasa-arvoisesta avioliittolaista, äitiyslaki ja laki tyttöjen sukuelinten silpomisen kieltämisestä. 50 000 allekirjoituksen rajan on ylittänyt 47 aloitetta.
 Malminetsintävaraus pelästytti Päijänteen rannoilla
 Myös moni Päijänteen alueen asukas  heräsi pohtimaan kaivoslakia  keväällä 2021, kun Pallegen-yhtiö jätti Tukesiin ilmoituksen malminetsintävarauksesta Asikkalan, Sysmän ja Heinolan alueella. Varauksen keskiössä oli Asikkalassa sijaitseva pieni Kalkkisten kylä.
 Pallagen  perui sittemmin varauksensa , mutta tapauksen vuoksi Facebookiin perustettu Pelastetaan Päijänne -ryhmä jäi toimintaan. Ryhmän ylläpitäjä, Asikkalassa keskustan listalla sitoutumattomana valtuutettuna toimiva  Satu Jaatinen ,seurasi jännityksellä kansalaisaloitteen täyttymistä.
 – Kun 45 000 meni läpi, sen jälkeen sinne tuli päivässä tuhat nimeä. Ihmisillä tuli tavallaan sellainen kiima päälle, että nyt pitää saada tämä läpi. Se meni ihan hetkessä, tuntien kuluessa tuli nämä loput, hän kuvailee.
 Jaatinen toivoo, että kansanedustajat puntaroivat, haluaisivatko he itse kaivoksen talonsa tai mökkinsä viereen, tutkisivat tarkkaan aiheeseen liittyvää tietoa ja tutustuisivat esimerkiksi siihen, miten kaivoslaki toimii Ruotsissa.
 Jaatisen mukaan nimien keräämistä kansalaisaloitteeseen jatketaan edelleen, vaikka 50 000 allekirjoitusta on jo koossa. Tavoitteena on, että ihmiset voivat edelleen ilmaista tahtoaan.
 Vaikka kansalaisaloitteen läpimeno lämmittää sydäntä, ei Satu Jaatinen vielä ilakoi.
 – Juhlistaminen on ehkä siinä vaiheessa, kun näemme, että meillä on kaivoslaki, joka on todellakin sekä talouden että luonnon että ihmisten puolella, hän summaa.
 Juttua on muokattu 19.10.2021 klo 18.14: Tarkennettu, että Satu Jaatinen on keskustan listalla sitoutumattomana.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 20.10. klo 23:een asti.

Kansalaisaloite kaivostoiminnan rajoittamiseksi keräsi yli 50 000 allekirjoitusta – suojelua vaaditaan valtaville alueille


Summary: Puolan pääministeri puolusti uhmakkaasti maansa perustuslakituomioistuimen kritisoitua linjausta.

Euroopan komissio voi puuttua Puolan oikeusvaltiouhitteluun taloudellisilla keinoilla, komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  kertoi EU-parlamentin täysistunnossa.
 Puolan perustuslakituomioistuin linjasi toissa viikolla, että osa EU:n perussopimusten artikloista on Puolan perustuslain vastaisia ja kyseenalaistavat näin EU-oikeuden aseman Puolassa.
 Linjausta on kritisoitu laajasti, koska ensisijaisuusperiaatteen mukaisesti EU-oikeus on kansallisen oikeuden yläpuolella.
 Von der Leyenin mukaan EU-komissiolla on kolme vaihtoehtoa Puolan toimiin puuttumiseksi: rikkomusmenettely, EU-budjettiin liitetyn oikeusvaltioehdollisuuden ja muiden taloudellisten keinojen käyttö sekä artikla 7:n mukainen menettely.
 – Puolan hallituksen on selitettävä meille, miten se aikoo suojata EU-rahoja ottaen huomioon tämän perustuslakituomioistuimen linjauksen, sanoi von der Leyen.
 Von der Leyen muistutti, että EU-rahat ovat veronmaksajien rahoja.
 – Jos unioni sijoittaa enemmän kuin koskaan yhteiseen elpymiseemme, meidän on suojeltava unionin budjettia oikeusvaltiorikkomuksilta.
 Oikeusvaltioehdollisuutta ei ole vielä käytetty
 Oikeusvaltioehdollisuus eli oikeusvaltiomekanismi sitoo EU:n rahankäytön oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. Näin pyritään estämään aiempaa paremmin EU-varojen väärinkäyttöä.
 Oikeusvaltioperiaatteen noudattamisella tarkoitetaan esimerkiksi sitä, että oikeuslaitoksen itsenäisyyden on oltava turvattu.
 Ehdollisuus on ollut voimassa tämän vuoden alusta alkaen, mutta sitä ei ole vielä käytetty. Puola ja Unkari ovat tehneet valituksen mekanismista Euroopan unionin tuomioistuimeen, jossa asian käsittely on vielä kesken.
 Tuomioistuinkäsittely ei estä komissiota aloittamasta mekanismin käyttöä. Komissio kuitenkin vaikuttaa kokevan tärkeäksi, että tuomioistuimen päätös kuullaan ennen kuin mekanismin käytössä edetään kovin pitkälle.
 Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki  puhui EU-parlamentille Strasbourgissa. Roland Wittek / EPA
 Puolan pääministeri lyttää EU-erospekulaatiot
 EU-parlamentin täysistunnon edessä puhui myös Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki , joka puolusti uhmakkaasti perustuslakituomioistuimen linjausta. Morawiecki sanoi muun muassa, että perustuslaki on Puolassa korkeimmassa asemassa, eikä Puola suostu olemaan muiden peloteltavana.
 Linjauksen jälkeen on ehditty väläytellä jopa Puolan erkaantumista unionista. Morawieckin mukaan Puolan EU-erolla spekulointi on turhaa. Hän sanoo Puolan noudattavan EU:n perussopimuksia, mutta samalla korosti, että Puolan perustuslaki on maassa kaikkein korkeimmassa asemassa.
 – EU-oikeuden ensisijaisuus ei ulotu perustuslailliseen järjestelmäämme, Morawiecki väitti.
 Morawiecki korosti, että kullakin jäsenmaalla tulee olla oikeus päättää omasta oikeusjärjestelmästään.
 – Ei ole hyvä tie tulevaisuudelle, jos rikkaat ja vahvat maat määräilevät rangaistuksia köyhemmille maille, jotka edelleen kipuilevat kommunismin perinnön kanssa, Morawiecki huomautti.
 Oikeuslaitoksen riippumattomuus uhattuna
 Puolassa EU-jäsenyydellä on vankka kannatus kansan keskuudessa. Viime vuosina välit unioniin ovat kuitenkin kiristyneet. Valtaapitävä Laki ja oikeus -puolue on ajanut lakiuudistuksia, jotka EU:n mukaan heikentävät muun muassa oikeuslaitoksen riippumattomuutta.
 Puolan kohdalla onkin käynnissä jo artikla 7:n mukainen kurinpitomenettely, ja maa on ollut asiasta kuultavana eurooppaministerien edessä. Myös Unkarin kohdalla artikla 7 on käytössä.
 Kurinpitomenettely voi johtaa äänioikeuden menettämiseen, mutta näin tuskin koskaan tapahtuu, koska sanktioista pitäisi päättää kyseinen jäsenmaa pois lukien yksimielisesti. Puola ja Unkari tukisivat todennäköisesti toisiaan ja estäisivät lopulta sanktiopäätöksen.
 Von der Leyenin mukaan artikla 7 on kuitenkin voimakas työkalu, jonka käyttöön on palattava.
 – Sallikaa minun muistuttaa, että Puolan perustuslakituomioistuin, joka on kyseenalaistanut perussopimuksiemme pätevyyden, on sama tuomioistuin, jota artikla 7:n nojalla emme pidä itsenäisenä ja lainmukaisena.
 Von der Leyen sanoi, että Puolan linjaus on suora haaste eurooppalaisen oikeusjärjestyksen yhtenäisyydelle. Yhtenäinen tulkinta EU-oikeudesta on tärkeää, jotta EU-maiden kansalaisille voidaan taata samat oikeudet.
 Von der Leyenin mukaan Puolan linjaus uhkaa myös tuomioistuimien itsenäisyyttä.
 – Ilman itsenäisiä tuomioistuimia ihmisillä on vähemmän suojaa ja sen seurauksena heidän oikeutensa ovat uhattuina, von der Leyen sanoi.
 EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen EU-parlamentin kokouksessa. Ronald Wittek / EPA
 Pääministeri puhui pitkään
 Pääministeri Morawiecki puhui parlamentissa varsin pitkään, ja EU-parlamentin varapuheenjohtaja  Pedro Silva Pereira  huomautti tälle ajan kulumisesta. Morawiecki jatkoi silti puhettaan ja sanoi käyttävänsä 35 minuutin ajan, joka oli hänelle annettu.
 Silva Pereira vastasi, ettei pysty vahvistamaan tätä, mutta antoi Morawieckin kuitenkin jatkaa puheen loppuun. Jälkikäteen Silva Pereira huomautti Morawieckia vielä erikseen.
 – Kukaan ei voi sanoa, ettetkö saanut tarpeeksi aikaa selittää asiaasi Euroopan parlamentille, mutta annetun ajan kunnioittaminen on myös tapa kunnioittaa tätä parlamenttia ja eurooppalaista demokratiaa, Silva Pereira sanoi.

EU-komission puheenjohtaja väläyttää taloudellisia keinoja Puolan uhitteluun puuttumiseksi, Puolan mielestä EU pelottelee


Summary: Business Finlandin mukaan Uros salasi sopimukset, jolla rahoitettujen projektien tulokset siirrettiin luxemburgilaiselle tytäryhtiölle. Uroksen mukaan järjestely ei ole rikkonut lainaehtoja.

Teknologiayhtiö Uros salasi asioita ja antoi tarkoituksella vääriä tietoja saadessaan miljoonien eurojen tuotekehityslainat ja avustukset 2010-luvun alussa, Business Finland sanoo.
 Uros sai vuosina 2011–2013 lähes viiden miljoonan euron tuotekehityslainat ja 1,25 miljoonan euron avustuksen silloiselta Tekesiltä eli nykyiseltä Business Finlandilta. Viime vuoden lopulla Business Finland määräsi rahat välittömästi takaisinmaksettavaksi.
 Uros on valittanut asiasta Helsingin hallinto-oikeuteen. Oikeudelle toimittamassaan lausunnossa Business Finland sanoo saaneensa vuosina 2019 ja 2020 tietoonsa asioita, jotka yhtiö oli salannut ja jotka olisivat aikoinaan johtaneet siihen, että rahoitusta ei olisi myönnetty.
 Business Finlandin lausunnon mukaan Uros salasi rahoittajalta sopimukset, joilla rahoitetuissa projekteissa kehitettävät tai aikaansaadut tulokset myytiin ja luovutettiin luxemburgilaiselle tytäryhtiölle.
 – Yritys on hakenut ja saanut rahoitusta esitettyyn lisenssiliiketoimintaan, jota sillä ei ole esiin tulleiden tietojen mukaan ollut aikomustakaan toteuttaa, lausunnossa sanotaan.
 Uros on oululaistaustainen yhtiö, joka sanoo bisneksensä rakentuvan niin kutsutun esineiden internetin eli iot-palveluiden ympärille. Yksinkertaistettuna yhtiö lisää asiakaskumppaniyritystensä laitteisiin pääsyn nettiin.
 Suuri yleisö sai tietää yhtiöstä maaliskuussa 2020, kun Tampereelle tämän vuoden joulukuussa valmistuva monitoimiareena nimettiin sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi.
 STT uutisoi aiemmin tässä kuussa, että Uros on lähes kymmenen vuoden aikana maksanut Business Finland -lainoistaan vain korkoja ja niistäkin vain osan, alle 400 000 euroa. Lainojen maksamatta jättäminen on outoa, sillä yhtiö väittää tehneensä pelkästään vuosina 2017–2019 yhteensä yli 300 miljoonaa euroa liikevoittoa. STT kertoi jo syyskuussa, että yhtiön kertomien mahtavien voittojen takana ei todennäköisesti olekaan vastaavaa todellista liiketoimintaa.
 Sopimukset tulivat Business Finlandin tietoon viime vuonna
 Business Finlandin mukaan yhtiö teki huhtikuun 2011 alussa sopimuksen, jonka mukaan se on vain Luxemburgissa sijaitsevan tytäryrityksensä Uros Techonologiesin sopimustuotekehittäjä ja kaikki immateriaalioikeudet luovutetaan tai ne kuuluvat tytäryritykselle. Vain muutamaa viikkoa myöhemmin yhtiö jätti Business Finlandille rahoitushakemuksen, jossa sopimuksesta ei kerrottu.
 – Sopimusasiakirja osoittaa, että rahoitusta hakenut suomalaisyhtiö on jo ennen hakemuksen jättämistä Business Finlandille tehnyt sopimuksen mahdollisten projektissa syntyvien tulosten siirtämisestä toiselle yhtiölle, Business Finland sanoo.
 Myöhemmin sopimus korvattiin uudella, vuoden 2015 alusta voimaan astuneella sopimuksella, jonka yhtiö myös Business Finlandin mukaan salasi.
 – Uros Oy:n ilmoittamana tavoitteena oli tehdä lisensiointiliiketoimintaa maailmanlaajuisesti. Tällainen liiketoimintamalli on kovin hankala, jos yrityksellä ei ole hallussaan oikeuksia, joita voisi lisensioida, lausunnossa sanotaan.
 Business Finland sanoo saaneensa tiedon sopimuksista vasta viime vuoden keväällä tehdyn tarkastuskäynnin tuloksena. Business Finlandin mukaan Uros ei ole missään vaiheessa ilmoittanut immateriaalioikeuksien myynnistä tai hakenut siihen lupaa, vaan on päinvastoin antanut ymmärtää, että tarvittavat immateriaalioikeudet ovat yhtiön omistuksessa.
 Samoihin aikoihin sopimusten kanssa Business Finland kertoo saaneensa tietoonsa myös lokakuussa 2013 allekirjoitetun patenttisiirtoasiakirjan, jonka mukaan Uros luovuttaisi patentit luxemburgilaiselle tytäryritykselle yhden dollarin hintaan.
 – Uros Oy on myynyt ja luovuttanut rahoitetuissa projekteissa kehitettävät tai aikaansaadut tulokset rahoitusehtojen vastaisesti rahoittajalta salattujen sopimusten nojalla. Uros Oy on hakenut rahoitusta sellaisen liiketoiminnan kehittämiseen, jota sillä ei ole ollut mahdollista harjoittaa patenttisiirtojen vuoksi, Business Finlandin lausunnossa sanotaan.
 Uros sanoo, ettei ymmärtänyt hakea suostumusta patenttien myynnille
 Valituksessaan hallinto-oikeudelle Uros kiistää, että olisi tarkoituksellisesti salannut tai antanut harhaanjohtavaa tietoa sopimusjärjestelyistä Uros Technologyn kanssa. Yhtiö vetoaa muun muassa siihen, että koska huhtikuun 2011 alun sopimus tehtiin ennen lainapäätöstä, asiassa ei voisi olla kyse lainaehtojen noudattamatta jättämisestä.
 Uroksen valituksen mukaan Tekesin johto otti helmikuussa 2011 yhteyttä Uroksen nykyiseen pääomistajaan ja hallituksen puheenjohtajaan Jyrki Hallikaiseen ja tiedusteli tältä jotain teknologiaan liittyvää liiketoimintasuunnitelmaa, koska Nokialta oli jäämässä lukuisa määrä insinöörejä työttömäksi.
 Valituksen mukaan Hallikainen selvitti Tekesille innovaatioita, joita hän oli kehittänyt Kickoff-nimiselle yhtiölleen Luxemburgissa, ja Uros Oy perustettiin Suomeen niiden toteuttamista varten. Näin ollen Tekes oli siis alusta alkaen tietoinen siitä, että innovaatiot olivat Hallikaisen Kickoffille kehittämiä, valituksessa sanotaan.
 Valituksen mukaan tämän jälkeen innovaatioita kehitettiin niin, että ne jalostuivat patenteiksi, joista Kickoff maksoi Urokselle korvauksen. Vuonna 2012 Uros Oy osti Kickoffin ja Kickoffin nimi muutettiin Uros Technologiesiksi. Valituksen mukaan yhtiö ei ymmärtänyt, että sen olisi tullut hakea patenttien myynnille suostumus, koska kyse oli konsernin sisäisistä järjestelyistä.
 – Innovaatiot ja patentit tulivat osaksi konsernia, suomalaista konsernia vaikkakin patentit ovat sen tytäryhtiön, Kickoff S.a.r.l:n nimissä. Suomessa ei olisi kehitetty yhtään mitään Uroksen teknologiaan viittaavaa ilman edellä mainittua. Asiassa ei siis ole kysymys siitä, että Tekesin varoilla olisi kehitetty innovaatiot ja patentit Suomessa, jotka sitten olisi siirretty vastoin rahoitus- ja avustusehtoja ulkomaille, valituksessa sanotaan.
 Valituksen mukaan yhtiö myös kertoi Tekesille rahoitushakemuksessaan, että se aikoo perustaa tytäryhtiön Benelux-maahan. Business Finlandin mukaan tuolloin yritys ei kuitenkaan kertonut, että immateriaalioikeudet oli jo siirretty tai aiotaan siirtää tytäryhtiölle.
 Vaikutukset lainojen takaisinmaksukykyyn kiistetään
 Yhtiö kiistää valituksessaan myös Business Finlandin väitteen, että immateriaalioikeuksien myyminen olisi vaikuttanut yhtiön lainojen takaisinmaksukykyyn. STT uutisoi aiemmin, että Urokselta vaativat miljoonavelkoja myös ainakin Nordea ja Oulun Osuuspankki.
 Valituksessaan Uros sanoo, että sillä on menossa lukuisia hankkeita, joihin ei ole haettu Business Finlandin rahoitusta ja jotka syövät lähes kaiken yhtiön vapaan kassavirran. Yhtiön mukaan haasteita ovat aiheuttaneet myös koronapandemia sekä "määrältään merkittävien asiakassaatavien kotiutukseen liittyvät ongelmat".
 Saamiset ovat esimerkiksi asiakkaiden velkoja yhtiölle. STT:n tietojen mukaan pääomistaja Hallikainen ei vuonna 2019 halunnut aktiivisesti periä myyntisaamisia asiakkailta eikä toisaalta alaskirjata niitä.
 Uros on kertonut, että vuoden 2019 päätteeksi sillä oli jo noin 330 miljoonan euron myyntisaamiset. Toimitusjohtaja  Rauno Jokelainen  sanoi aiemmin tässä kuussa STT:lle, että saatavia ei ole edelleenkään tarkoitus alaskirjata, eli myöntää, ettei rahoja ikinä tule.
 – Saatavat perustuvat meidän ja asiakkaan välisiin sopimuksiin, niillä on sopimuksellinen perusta. Ne ovat ihan valideja saatavia, Jokelainen sanoi tuolloin.
 STT ei tiistaina tavoittanut Hallikaista tai Jokelaista.
 Valituksessaan hallinto-oikeuteen Uros vaatii, että päätös rahojen takaisinperinnästä tulee kumota. Toissijaisesti yhtiö vaatii, että lainoista tulee periä takaisin korkeintaan kohtuullinen osa eli 30 prosenttia, ja että joka tapauksessa takaisinmaksulle pitää antaa vähintään vuosi aikaa. Hallinto-oikeus antoi asiassa maaliskuussa välipäätöksen, jonka mukaan takaisinperintää ei voida pistää täytäntöön ennen kuin kiistassa on saatu lainvoimainen oikeuden päätös.
 Valtiokonttori on nostanut Business Finlandin tuotekehityslainoista kanteen myös Helsingin käräjäoikeudessa. Vuonna 2013 myönnetty avustus korkoineen on sen sijaan siirretty ulosottoon.
 Uros sai vielä vuonna 2018 lisää rahaa Business Finlandilta
 Uros haki Business Finlandilta lisää rahaa myös vuosina 2015, 2018 ja 2019. Vuosien 2015 ja 2019 hakemukset hylättiin, mutta vuonna 2018 Business Finland myönsi yhtiölle lähes 800 000 euron avustuksen. Sitä ei ole lähdetty perimään takaisin.
 – Siitä voi vetää johtopäätöksen, että (kyseisen avustuksen) takaisinperinnälle ei ole perusteita, sanoo Business Finlandin rahoituksesta vastaava johtaja  Ari Grönroos  STT:lle.
 Hakemuksessaan Uros arvioi, että yhtiön liikevaihto kasvaa vuonna 2018 miljardiluokkaan ja että yhtiö tekee noin 100 miljoonan euron liikevoiton, vaikka aiempina vuosina toiminta oli suhteellisen pientä. Business Finland ei kuitenkaan kysynyt yhtiön kassavirrasta.
 Grönroosin mukaan kassavirrasta ei aina kysytä, jos yhtiö pystyy osoittamaan omarahoitusosuutensa liiketoiminnan tuotoista, sovitusta pankkilainasta tai omistajien rahoituksesta.
 – Ei ole mitenkään poikkeuksellista, että osaamispääoman syntyminen vie aikaa, jonka jälkeen liiketoiminta aukeaa ja lähtee tulppa padosta, Grönroos vastaa kysymykseen siitä, oliko Uroksen hakemuksessa esittämä kasvukäyrä uskottava.
 Uros kirjasi lopulta vuonna 2018 yli 120 miljoonan euron liikevoiton. STT:n tietojen mukaan voitot kirjattiin Hongkongin tytäryhtiöön, mutta sinne ei tullut vuoden aikana uskottavaa positiivista kassavirtaa yhtiön ulkopuolelta, vaan myyntisaamiset vain kerääntyivät ja jatkoivat kasvuaan.
 STT pyysi Business Finlandilta Urosta koskevan takaisinperintäpäätöksen, mutta Business Finland oli salannut siitä lähes kaiken perustellen salaamista yrityksen liikesalaisuuksilla. Vastaavat julkisen rahan käyttöön ja valvontaan liittyvät tiedot selvisivät STT:n Helsingin hallinto-oikeudesta pyytämistä asiakirjoista.

Business Finland: Uros sai miljoonien eurojen kehityslainat ja avustukset väärillä ja salailluilla tiedoilla


Summary: Parhaillaan menossa oleva kolmastoista Suomen metsien inventointi on tuonut esiin yllättävän havainnon. Tulokset vuosilta 2019–2020 kertovat, että metsien puuston määrä on lisääntynyt edelleen, mutta hitaammin kuin aiemmin.

Luonnonvarakeskus LUKEn tekemä valtakunnan metsien inventoinnin tuoreimpien tulosten (2019–2020) mukaan puuston määrä Suomessa on 2,505 miljardia kuutiometriä.
 Se on 30 miljoonaa kuutiometriä enemmän kuin edellisessä inventoinnissa (VMI12:ssa 2014–2018).
 Puuston vuotuiseksi kasvuksi on arvioitu nyt 103,5 miljoonaa kuutiometriä. Se taas on 4,3 miljoonaa kuutiometriä vähemmän kuin aiemmassa inventoinnissa arvioitiin.
 Puuston kasvua mitataan inventointivuosia edeltävältä viideltä vuodelta. Näin nyt menossa olevan VMI13:n kasvutulos kuvaa puuston kasvua vuosina 2014–2020 ja VMI12:n kasvutulos vuosia 2009–2018.
 Männyn keskimääräinen kasvuindeksi oli VMI12:n kasvunmittausjaksolla selkeästi tavanomaista korkeammalla tasolla, nyt se on VMI13:n kasvunmittausjaksolla laskenut. Kasvuindeksi kertoo ympäristötekijöiden, kuten sään, tuhojen ja puiden kukinnan sekä siementuotannon vaikutuksesta kasvuun.
 Pohjois-Suomen metsien kasvun pienenemisen taustalla on myös se, että suuri osa metsistä on jo ohittanut ikävaiheen, jossa puuston kasvu on nopeinta. Etelässä kuusen kasvun lisäys on korvannut männyn kasvun hidastumisen.
 – Puuston kasvun tasaantumista on osattu odottaa, mutta tarvitaan lisätutkimusta männyn kasvun alenemisen syistä, kun kasvukauden pituus tai lämpösumma ei ole kehittynyt kasvun kannalta huonoon suuntaan, kertoo valtakunnan metsien inventointeja johtava  Kari T. Korhonen  LUKEn tiedotteessa.
 Puuston vuotuinen poistuma, joka sisältää sekä hakkuut että luontaisen poistuman, oli 83 % kasvusta ajanjaksolla 2014─2020.
 Kaikki metsäinventoinnin tulokset ovat otantaan perustuvia, joten tuloksiin sisältyy otannasta aiheutuvaa vaihtelua. Kasvutuloksen pieneneminen on kuitenkin niin selvä, että otantavirhe ei sitä selitä.
 Sadassa vuodessa mäntyjen määrä on kasvanut, koska kuusivaltaisille alueille on istutettu mäntyjä. Markku Lähdetluoma / Yle
 Tulevaisuudessa metsänomistajien siirtyessä mahdollisesti jatkuvaan kasvatukseen ja välttämään avohakkuita, niin vaikutus metsien kasvuun ja hakkuumääriin voi vaihdella aiemmista vuosikymmenistä.
 Metsät muuttuneet sadassa vuodessa
 Metsien monimuotoisuuden kannalta tärkeä kuolleen puun määrä on edelleen lisääntynyt Etelä-Suomessa. Kuollutta puuta on Etelä-Suomessa nyt keskimäärin 4,9 kuutiometriä metsämaan hehtaarilla.
 Pohjois-Suomessa sekä suojelualueilla että talousmetsissä aiemmin havaittu kuolleen puun määrän väheneminen on pysähtynyt. Pohjois-Suomessa kuollutta puuta on keskimäärin 7,7 kuutiometriä hehtaarilla.
 Suomen metsien inventointeja on tehty jo sata vuotta ja Suomi on ollut edelläkävijä arviointien teossa. Sata vuotta sitten Suomen metsät kasvoivat puolet vähemmän kuin nyt.
 Metsien käsittely muuttui suuresti 1960-luvulla. Vielä vuosina 1920-1970 metsien kasvu ja vuosittainen poistuma olivat tasapainossa.
 Metsien kasvu on ollut 1970-luvulta lähtien jatkuvasti poistumaa eli hakkuita ja luontaista poistumaa suurempi. Vuosina 2015–2020 kokonaispoistuma oli keskimäärin 83 prosenttia kasvusta.
 Muutos metsissä näkyy siinä, että mäntyjä on nyt enemmän kuin 50 vuotta sitten, koska mäntyjä on istutettu enemmän aiemmin kuusivaltaisille alueille. Erikoistutkija  Pekka Nöjdin  kertoo, että vanhoja puita on nyt enemmän kuin ennen, mutta esimerkiksi Lapissa vanhat männyt ovat melko pieniä. Rungon paksuus vain 15 senttiä.
 Vanhin mänty on Lapissa Urho Kekkosen kansallispuistossa. Sen iäksi on arvioitu 800 vuotta.
 Osa aluskasvillisuudesta hyötyy harvennuksista, mutta  kärsii avohakkuista. Yle/Stefan Paavola
 Uutta seurantatietoa metsien aluskasvillisuudesta keväällä 2022
 Metsäinventoinneissa on seurattu myös metsien aluskasvillisuuden muutoksia 1950-luvulla, 1980-luvulla ja 1990-luvulla. Kesällä 2021 aloitettiin viimeksi 25 vuotta sitten inventoitujen 3 000 otoskoealan aluskasvillisuuden peittävyyksien inventointi.
 Maastoinventoinnit jatkuvat myös kesän 2022. Keväällä 2022 on odotettavissa alustavia tuloksia ensimmäisen kesän inventoinnin pohjalta.
 – Viimeisimmän mittauksen jälkeen metsä- ja suoluonnossa on tapahtunut mittavia muutoksia aiemmin tehtyjen soiden ojitusten, metsänhoidon käytäntöjen muuttumisen ja ilmastonmuutoksen seurauksena. Tämän vuoksi tarvitsemme ajantasaista tietoa myös aluskasvillisuudesta, kertoo tutkimusprofessori  Raisa Mäkipää  Lukesta.
 Osa lajeista hyötyy harvennushakkuista, mutta kärsii avohakkuista. Tämä vaikuttaa metsäluonnon monimuotoisuuteen.
 Lue myös:
 Suomeen ei rakenneta uusia paperikoneita, sanoo Björn Wahlroos – "Kyse on siitä, missä järjestyksessä niitä suljetaan"
 Tuhannet lajit hakevat lahopuuta talousmetsistä, turhaan – Huippuekologi: Hiljainen tappaja lähempänä
 EU-parlamentti vaatii tiukkaa lakia, joka turvaisi luonnon monimuotoisuuden – suomalaismepit täysin erimielisiä, mitä tapahtuu metsätaloudelle
 Metsähakkuut supistuivat viime vuonna reippaasti – yksityismetsissä roima pudotus
 Metsäkato aiheuttaa merkittäviä ilmastopäästöjä, mutta Suomi haluaisi ohittaa omansa EU:ssa – Tutkimusprofessori: "Vastuutonta"

Suomen metsien kasvu hidastunut – puuston määrä kuitenkin kasvaa


Summary: Sirkusala on tehnyt korona-aikana tappiota. Rajoitusten keventyminen on näkynyt myös sirkuskatsomoissa. Väki uskaltautuu jälleen liikkeelle.

Pakkasyön jälkeen aurinko heijastuu sirkustelttaan ja sitä ympäröiviin asuntovaunuihin sekä varastokontteihin Helsingin Kaisaniemessä. Sirkus Finlandian aidatulla alueella on vielä hiljaista.
 Sirkusjohtaja  Carl Johan Jernström  tupakoi portilla. Yksi työntekijöistä tasoittaa haravalla puruja hevosten näytösalueella, toinen tulee suihkukontista pyyhe olkapäillään.
 Sirkus Finlandia teki viime vuonna 1,1 miljoonan euron tappiot. Tänä vuonna on tavoite saada kulut ja menot kuitattua.
 – Jos pääsemme plus miinus nollaan, silloin olemme jo voiton puolella. Lokakuu näyttää toivoa. Helsinki on näyttänyt, että kannatti tulla, Jernström sanoo.
 Hänen mukaansa myös ihmisten käyttäytyminen on muuttunut viime vuodesta aika paljon. Näytöksiin uskalletaan taas tulla.
 Sirkus Finlandian sirkustelttaan mahtuu enimmillään 1 200 katsojaa. Korona-aikana katsojia on voitu ottaa areenalle vain noin 500, nyt rajoitusten kevennyttyä maksimissaan 800. Antti Lähteenmäki / Yle
 Sirkus Finlandian näytöksissä käy yleensä vuosittain noin 200 000 katsojaa. Viime vuonna kävijöitä oli vain noin reilut 30 000. Tämän vuoden katsojamääriä ei ole vielä laskettu.
 Vuosittaisella kiertueella on yleensä noin sata erilaista sirkusnäytöstä. Viime ja tänä vuonna näytöksiä on vain noin 30.
 Osassa kiertueen kohteista viivytään vain päivä, osassa ollaan pidempään. Pieni liikkuva kylä siirtyy aina uuteen paikkaan kolmena eri kolonnana.
 – Lähes 50 auton letka tukkisi muutoin taajamat ja tiet, Jernström sanoo.
 Päähevosten kouluttaja, akrobaatti Ignat Ignatov sirkushevosten talliteltan ja varustekontin lähellä. Hän on ollut Sirkus Finlandian henkilöstöä jo vuosien ajan. Ensimmäisen kerran bulgarialainen Ignatov esiintyi nykyisen johtajan isän kiertueella. Antti Lähteenmäki / Yle
 Henkilökunta on tehnyt rästi- ja huoltotöitä
 Raaseporilainen sirkusyrittäjä ei ole korona-ajan tuomista tappioista huolimatta lomauttanut henkilöstöä, vaan on teettänyt rästi- ja korjaustöitä, kuten maalaamista ja huoltamista.
 – Minun moraali ei antanut periksi. Se olisi ollut iso kriisi, jos olisin niin tehnyt. Olemme yhtä sirkusperhettä, yhteisö.
 Joka kaudelle valmistuu uusi näytös. Osa sirkustaiteilijoista on joutunut odottamaan jopa pari vuotta omaa näytöstään.
 – Olisi ollut väärin taiteilijoita kohtaan, jos olisin sanonut, ettemme lähdekään liikkeelle. Heidän työnsä ovat siirtyneet, ja olisi taas tullut siirto. Mitä he olisivat ryhtyneet tekemään leipänsä eteen?
 Lokakuisena aamuna sirkusteltan katto on kuurassa ja sen ympärillä on hiljaista. Johtaja Jernströmin mukaan sirkuskylä nousee uudelle kentälle nopeimmillaan neljässä ja puolessa tunnissa, kun paikalla on riittävän paljon työvoimaa ja jokainen tietää oman tehtävänsä. Antti Lähteenmäki / Yle
 Kahden tunnin näytöksessä on useita 5–7 minuutin kokonaisuuksia.
 – Yhden minuutin osuus näytöksessä tarkoittaa noin vuoden mittaista harjoittelua. Vastaavasti viiden minuutin näytös viiden vuoden työtä, Jernström sanoo.
 Tällä kaudella mukana on noin 75–80 sirkustaiteilijaa ja työntekijää. Vilkkaimpina vuosina Sirkus Finlandia työllistää jopa sata ihmistä.
 – Meitä on kritisoitu siitä, että palkkaamme paljon ulkomaisia taiteilijoita suomalaisten sijaan. Suomi on pieni maa. Haluamme parasta, eikä täällä ole paljon sirkusalan taitajia, Jernström sanoo.
 Johtaja Carl Johan Jernström ja päähevosten kouluttaja, akrobaatti Ignat Ignatov neuvottelevat sirkushevosten hoidosta. Pakkasyön jälkeen harjoitukset pidetään vasta myöhemmin iltapäivällä. Antti Lähteenmäki / Yle
 Talvitapahtuma sisätiloissa
 Tänä vuonna uutta on talvitapahtuma, joka pidetään joulu-tammikuun taitteessa. Vuodenvaihteessa sirkusnäytöksiä ja tivolilaitteita pääsee katsomaan kahden viikon ajan Helsingin Messukeskuksessa.
 – Tsigaboomissa on mukana tivoli Sariola ja Messukeskus. Ville Sariola eli tivoli Sariolan nykyinen johtaja ideoi tällaista sisätapahtumaa ja pyysi mukaan. Sariola on ollut Suomen, jopa maailman parhaita tivolintekijöitä, niin heidän kanssaan on hyvä tehdä yhteistyötä.
 Myös Jernströmin ja Sariolan vanhemmat ovat olleet ystäviä pitkään. Sirkus ja tivoli ovat kiertueillaan olleet samoilla kentillä aiempina vuosina yhtä aikaa.
 – Yhteiskentiltä välittynyt tunnelma on ollut ainutlaatuista.
 Sirkus Finlandian sisäänkäynti oli aamulla kiinni. Näytökset ajoittuvat iltaan ja viikonloppuihin. Lokakuun aikana näytöksiä on ollut kerran päivässä, syyslomaviikolla kaksi näytöstä päivässä. Antti Lähteenmäki / Yle
 Kaisaniemen sirkuskentällä valmistaudutaan illan näytökseen vasta iltapäivällä.
 Johtaja Jernström katsoo luottavaisena tulevaisuuteen.
 – Aina pitää toivoa. Olemme päässeet aina ennenkin eteenpäin. 1990-luvun laman aikaan hakasimme päätämme seinään ja teimme paljon töitä. Mitä enemmän tekee töitä, niin sitä kautta pääsee eteenpäin.
 Sirkushevonen Tjibbe söi aamupäivällä kaikessa rauhassa. Harjoitukset ja esiintyminen ovat vasta illalla. Antti Lähteenmäki / Yle
 Lisää aiheesta:
 Carl Jernström syntyi sirkuskiertueella ja täyttää nyt edesmenneen tirehtööri-isänsä haaveen: Suomeen avataan Sirkusmuseo, kokoelmissa yllättävä ”tv-legenda”

Sirkus Finlandia teki koronan vuoksi valtavat tappiot, mutta piti työntekijöistään kiinni – johtaja: "Olemme yhtä sirkusperhettä"


Summary: Päävastuu koronatoimista on nyt paikallisilla viranomaisilla, ei hallituksella. Ravintolarajoituksilla arvioidaan olevan kaikkein suurin merkitys epidemian torjumisessa, mutta juuri ne ovat hallituksen päätösvallassa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronaepidemia kuormittaa sairaanhoitopiirejä tällä hetkellä hyvin eri tavoin eri puolilla maata.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS) jouduttiin viime viikolla siirtämään kymmenen sydänleikkausta – ennätysmäärä – koska tehohoito on koronan hoidon takia liian kuormittunut.
 Tämän viikon sydänleikkauksia on peruttu jo etukäteen, kertoo HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä .
 Sydänleikkaus on potilaalle raskas toimenpide, joka voi edellyttää tehohoitoa myös leikkauksen jälkeen.
 – Sydänleikkauksia on siirretty etukäteen neljä kappaletta niin, että potilaita ei suoraan edes yritetä kutsua leikkaukseen vallitsevan tilanteen takia. Leikkausten siirtäminen tehohoidon vetovaikeuden vuoksi on nyt arkea, Petäjä sanoo.
 Ravintoloiden lisärajoituksilla koronapassista kaikki irti
 Sairaanhoitopiirit ja paikalliset viranomaiset, kuten aluehallintovirastot ovat nyt paljon vartijoina.
 Hallituksen hybridistrategian mukaan vastuu epidemian kurissa pitämisestä ja sairaaloiden kantokyvyn turvaamisesta on niillä. Toisaalta viranomaisten on huolehdittava myös siitä, ettei ihmisten vapauksia tai elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä rajoiteta ilman välttämätöntä syytä.
 Juuri nyt ei koronaepidemian kokonaistilanne ole pääkaupunkiseudulla niin huono, että uusia rajoituksia olisi syytä ottaa vielä käyttöön.
 – Kokoontumisia ja tilojen käyttöä koskevia rajoituksia ei ole välttämättömiksi arvioitu, eikä siis valmisteilla. Tilannetta seurataan täällä valppaasti alueellisten koronakoordinaatioryhmien kanssa, sanoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston johtaja  Merja Ekqvist .
 Parin viikon päästä tilanne voi jo olla toinen, arvioi HUSin Jari Petäjä. Petäjä on niin sanotun alueellisen koronanyrkin eli Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin koronakoordinaatioryhmän puheenjohtaja.
 – On hyvin todennäköistä että kahden, kolmen viikon sisällä joudumme toteamaan joitain uusia rajoituksia välttämättömiksi, Petäjä sanoo.
 Todennäköisesti rajoitukset olisivat uusia ja mahdollisesti usean tunnin tiukennuksia ravintoloiden aukioloon. Ne voisi kuitenkin välttää koronapassilla. Tällä hetkellä nekin ravintolat, jotka eivät koronapassia kysy, saavat olla isossa osassa Suomea vapaasti auki – leviämisvaiheen alueillakin aamuyhteen.
 – Suurin vaikuttavuus tullaan saamaan ravintolatoiminnan rajoituksista, kun ne yhdistetään koronapassiin, Petäjä sanoo.
 Rajoitusten kipurajana HUS-alueella pidetään sitä, että tehohoitopaikoista 15 ja sairaalapaikoista 50 on koronapotilaiden käytössä. Rajaa on viime päivinä hätyytelty, mutta vielä se ei ole ylittynyt.
 Pietilä: Alueilla ehkä edessä tulikaste
 Myös Varsinais-Suomessa sairaanhoito kuormittui viime viikolla koronapotilaiden takia.
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto määräsi lokakuussa tartuntojen taltuttamiseksi pakollisia terveystarkastuksia telakoille Turussa ja Raumalla, joissa tartuntaryppäitä on ollut.
 Viime viikkojen sairaalakuormituksen piikki onkin Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilän  mukaan taittumassa, vähintään hetkellisesti.
 Näköpiirissä ei ole tällä viikolla uusia rajoituksia, mutta tilanne voi muuttua nopeasti jo ensi viikolla.
 – Alueilla voi olla edessä varsinainen tulikaste koko kotimaassa, mikäli koronatilanne oikeasti vaikeutuu, Pietilä pohtii yleisellä tasolla mahdollista tilannetta, jossa aikaisemmin turvauduttiin valtakunnallisiin, hallitukseen määräämiin rajoituksiin.
 Myös Pietilä näkee koronapassin laajan käytön parhaana ratkaisuna epidemian kitkemiseen. Samalla se kannustaisi ihmisiä ottamaan rokotuksen, kun koronapassin tarjoama hyöty kasvaa.
 – Näin me pystyisimme kaikkein parhaiten suojelemaan kaikkein hauraimmassa asemassa olevia sekä puuttumaan terveydenhuollon ylikuormitukseen, mutta niin että yhteiskuntaa voidaan pitää auki.
 "Tässä on tietty paradoksi"
 Paikallisten rajoitusten esteenä, ja koronatilanteen pahentajana voikin ristiriitaisesti olla se, että epidemia ei ole tietyllä alueella ”riittävän” paha, jotta passia voitaisiin hyödyntää.
 Esimerkiksi ravintolarajoitusten kiristykset ovat mahdollisia vain, mikäli ne katsotaan välttämättömiksi.
 Rokotusten ottaminen on esimerkiksi suojellut tehokkaasti koronakuolemilta, jotka puolestaan olisivat yksi rajoitusten käyttöönoton mittareista.
 – Jotta koronapassia voidaan täysipainoisesti käyttää, pitäisi ensin ottaa rajoitukset käyttöön, mutta sen tämänhetkinen lainsäädäntö nimenomaan oikeasuhtaisuuden ja oikean suuntaamisen näkökulmasta estää. Toisaalta ymmärrän hyvin, että ei pidä tehdä rajoitustoimia tehdä jotka eivät johda tavoitteeseen mitä tavoitellaan, Pietilä sanoo.
 – Tässä on tietty paradoksi.
 Vakavan ja siedettävän tautitilanteen välissä sinnittelevä alue voikin joutua limboon, jossa tarjolla olevia työkaluja ei pääse käyttämään.
 Pietilä arvelee, että sairaalakuormitus tulee pysymään korkeana.
 – Pelkään, että tästä on tulossa krooninen, pitkäaikainen ongelma. Katse pitäisi kohdistaa siihen, miten tätä pitkään jatkuvaa tilannetta voidaan kestää.

Sairaalat täyttyvät, mutta koronatilanne on "liian hyvä" rajoituksille – ylilääkäri pelkää tilanteen kroonistuvan


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO on kehottanut lykkäämään tehosterokotuksia, jotta köyhemmätkin maat saisivat rokotteita. Kehotus on kuitenkin kaikunut kuuroille korville muun muassa Pohjoismaissa.

Yhä useampi vauras maa on alkanut tarjota kansalaisilleen tehosterokotusta koronavirusta vastaan jo ennen  Suomen tiistaista päätöstä .
 Intoa kolmannen rokoteannoksen antamiseen on lisännyt nopeasti leviävä deltavariantti ja koronatartuntojen sitkeä esiintyminen rokotuksista huolimatta. Lisäksi rokotteen teho näyttä heikkenevän ajan mittaan, nopeimmin iäkkäämmillä ja riskiryhmiin kuuluvilla.
 Maailman terveysjärjestö  WHO on vedonnut  vauraisiin maihin, jotta ne lykkäisivät tehosterokotusten antamista ainakin vuoden loppuun. Näin köyhemmissä maissa ehdittäisiin rokottaa useampia ihmisiä. Vetoomus lienee kaikunut kuuroille korville.
 Yhtä mieltä maat eivät ole siitä, onko tehosterokotus syytä antaa kaikille vai vain riskiryhmille. Kolmas rokotus annetaan joka tapauksessa yleensä vasta, kun toisesta on kulunut vähintään puoli vuotta.
 Listasimme esimerkkejä siitä, millaisen linjan eri maat ovat valinneet tehosterokotuksen suhteen.
 Israel oli ensimmäinen
 Ensimmäisenä tehosterokotuksia alkoi antaa Israel, jossa suurin osa kansasta sai jo alkuvuonna kaksi rokotetta.
 Kolmannet rokotukset aloitettiin heinäkuussa, mutta  aluksi sen saivat  vain yli 50-vuotiaat ja riskiryhmiin kuuluvat.
 Nyt tehosterokotuksen saavat kaikki halukkaat yli 12-vuotiaat. Halukkuutta lisännevät uudet säännöt: Israel on lokakuusta lähtien lukenut täysin rokotetuiksi vain kolme rokoteannosta saaneet. Koronan sairastaneille on omat kriteerinsä.
 Nainen näytti 7. lokakuuta Modiinin kaupungissa Israelissa koronapassia mennessään ravintolaan. AOP
  Ilman tehosterokotusta ei saa  koronapassia, jos toisesta rokotuksesta on kulunut puoli vuotta. Passi vaaditaan moniin sisätiloihin, muun muassa ravintoloihin ja hotelleihin.
 Uusinkin kriteerein myönnetty passi on voimassa vain puoli vuotta. Israelin viranomaiset eivät vielä ota kantaa siihen, tullaanko myöhemmin tarvitsemaan lisää tehosterokotuksia,  kertoo uutiskanava CNBC .
 Myös Bahrain vaatii jo kolmatta rokotusta täysin rokotetun koronapassiin.
 Unkari EU:n etulinjassa
 EU-maista ensimmäisenä kolmannet rokotukset aloitti Unkari  elokuun alussa.
 Kukaan ei ole etusijalla, vaan tehosterokotteen voi saada jokainen, jonka kakkosrokotuksesta on kulunut neljä kuukautta.
 Tätä on arvosteltu, mutta virologi  Miklós Rusvai  torjuu kritiikin uutisivusto Telexin haastattelussa.
 – Ketään ei tarvitse asettaa etusijalle, koska rokotteista ei ole pulaa. Toivoisin, että ongelmana olisi rokotteiden jonottaminen, hän sanoi Telexille  Hungary Today -nettilehden mukaan .
 Rokotehalukkuus on viime kuukausina vähentynyt Unkarissa.
 Unkari on hyväksynyt kaikkiaan kahdeksan eri koronarokotetta,  EU:n hyväksymien lisäksi  muun muassa venäläisen Sputnikin ja kiinalaisen Sinopharmin. Periaatteena on, että tehosterokote on eri valmiste kuin edelliset rokotteet.
 Daily News Hungary -nettisivusto  kertoi maanantaina, että tehosterokotuksen on saanut liki miljoona unkarilaista eli noin joka kymmenes.
 Britanniassa rokotetaan yli 50-vuotiaat
 Britannia tarjoaa tehosterokotuksen  yli 50-vuotiaille, riskiryhmiin kuuluville ja heidän kanssaan asuville sekä terveydenhoitohenkilöstölle ja sosiaalityöntekijöille.
 Koronavirukseen kuolleille on maalattu muistoseinä Lontoossa. Andy Rain / EPA
 Ihminen kutsutaan tehosterokotukseen aikaisintaan puolen vuoden päästä toisesta rokotuksesta.
 Koska Britannia aloitti rokotukset varhain, tehosterokotukseen oikeutettuja on jo paljon,  tämänhetkisten sääntöjen mukaan  noin 30 miljoonaa eli lähes puolet maan asukkaista,  kertoo yleisradioyhtiö BBC.
 Tähän mennessä tehosterokotuksen on saanut vajaat neljä miljoonaa brittiä.
 Ranska ja Saksakin tehosterokottavat iäkkäitä
 Myös muun muassa  Ranska  ja Saksa ovat alkaneet tehosterokottaa iäkkäitä, riskiryhmiin kuuluvia ja heidän kanssaan työskenteleviä.
 Ranskassa ikäraja on 65 vuotta, Saksassa 70 vuotta.
 Ranskan koronarokotusstrategiasta vastaava immunologi  Alain Fischer  sanoo  Ouest France -uutissivustolle,  että tehosterokote on tarpeen iäkkäille ja riskiryhmille, koska heillä rokotteen suoja vaikeaa tautia vastaan näyttää heikentyvän puolessa vuodessa.
 Muille se ei tällä hetkellä ole välttämätön. Jos epidemia kuitenkin riehaantuisi uudestaan, se voitaisiin antaa myös muille, Fischer toteaa.
 Saksassa  tehosteen voivat saada myös ne, jotka ovat aiemmin saaneet Johnson & Johnsonin rokotteen. Sitä annetaan vain yksi annos, ja sen antama suoja koronaviruksen deltavarianttia vastaan vaikuttaa olevan muita rokotteita heikompi.
 The Local -lehden mukaan  Saksan väistyvä hallitus näyttää suunnitelleen kolmannen annoksen antamista myöhemmin muullekin väestölle. Uuden hallituksen aikeista ei ole tietoa.
 Tanska, Ruotsi, Norja Suomen linjoilla
 Tanska, Ruotsi ja Norja aloittivat tehosterokotukset jo ennen Suomea. Kaikissa maissa kolmas rokote tarjotaan vain iäkäille ja riskiryhmiin kuuluville, Tanskassa myös hoitohenkilökunnalle.
 Pohjoismaissa on päätetty tässä vaiheessa antaa tehosterokote iäkkäille ja riskiryhmille. Kuvituskuva Tukholman Södermalmin alueelta lokakuulta 2020. Amir Nabizadeh / EPA
 Tanskassa ja Norjassa rokotteen saavat yli 65-vuotiaat,  Ruotsissa  yli 80-vuotiaat sekä palvelutaloissa asuvat ja kotihoidon asiakkaat.
 Tanskassa  on tarkoitus antaa tehosterokotus myöhemmin myös nuoremmille.
 Rokotuksen saavat halutessaan myös ne, jotka ovat saaneet aiemmat rokotteet kahdella eri rokotteella tai  Johnson & Johnsonin rokotteen ,  kertoo muun muassa The Local -lehti.
 Näin siksi, että matkustettaessa kaikki maat eivät välttämättä hyväksyisi heitä muutoin täysin rokotetuiksi.
 Ruotsissa  tehosterokotusta ei tällä haavaa pidetä tarpeellisena muille ryhmille, sanoo kansanterveysvirastoa johtava  Johan Carlson  uutistoimisto TT:lle  Ny Teknik -verkkolehden mukaan.
 Norjan  kansanterveysviranomainen pohtii, pitäisikö terveydenhuoltohenkilöstökin rokottaa kolmannen kerran.
 Norjan kunnille on annettu ohje, ettei tehosterokotusta iäkkäille pidä antaa influenssarokotteen kustannuksella. Ensisijaista on antaa kaikille ensimmäinen ja toinen koronarokote sekä tehosterokotus niille, joiden immuniteetti on alentunut.
 Sen jälkeen etusijalla on influenssarokotus ennen iäkkäiden tehosterokotusta, kertoo  Varden-uutissivusto.
 Lue myös:
 Kolmatta koronarokotetta suositellaan lähes kahdelle miljoonalle suomalaiselle – THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek: "Haluamme suojata haurainta väestöämme"
 Euroopan lääkevirasto suosittaa pikaista kolmatta koronarokotusta heille, joiden puolustusjärjestelmä on heikko
 Keskustelu kiihtyy: tulisiko rikkaiden maiden antaa kansalaisilleen kolmas rokoteannos vai lähettää rokotteet kehitysmaihin?
 Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivän lähetys aiheesta:

Moni maa antaa jo tehosterokotteita koronaa vastaan – jossakin kolmas rokote on koronapassin ehto, toisaalla sen saavat vain yli 80-vuotiaat


Summary: Yli 23 miljoonaa kertaa Spotifyissa kuunneltu Penelope syntyi raumalaisessa kerrostaloasunnossa. Tuottaja Aitio, eli Anselmi Ala-Kaila on monen kanaalikaupungista viime aikoina nousseen artistin takana.

Raumalaisen Williamin, eli  Ville Virtasen  hitti Penelope oli vuoden 2020 striimatuin kotimainen kappale.
 Tähän mennessä Penelopea on kuunneltu Spotifyssä yli 23 miljoonaa kertaa. Samalla siitä tuli pisimpään Spotifyn listan kärjessä ollut suomalaiskappale.
 Toinen hittikappale Penelopen tuottajista on 25-vuotias raumalainen  Anselmi Ala-Kaila , tuottajanimeltään Aitio. Toisena tuottajana toimi  Joel Suhonen , Joe L.
 Aition ja Williamin yhteistyö ulottuu useiden vuosien taakse. Alunperin Ala-Kaila ei välttämättä arvannut nuorukaisessa piilevää musikaalisuutta, mutta tuottajan tehtävä on mahdollistaa sen pintaan pulpahtaminen.
 – Musikaalisuutta saattaa olla useammassa ihmisessä kuin saattaisi arvatakaan. Se ei välttämättä pääse ikinä esiin.
 Anselmi Ala-Kaila kävi toimittaja  Jere Sanaksenahon  kanssa kohta kohdalta läpi Penelopen syntytarinan. Kuuntele, millaisista äänellisistä elementeistä triplaplatinaa myynyt hittikappale koostuu.
 Jalometallia on kertynyt Anselmi Ala-Kailan seinälle ripustettavaksi. Jere Sanaksenaho / Yle
 Sytyke-efekti aiheuttaa ketjureaktion
 Raumalta nousee juuri nyt paljon nuoria muusikoita.
 Williamin lisäksi miljoonan striimin rajan Spotifyssa on rikkonut Samuli Heimo ( Samuli Horjanheimo ) kolmella kappaleellaan. LILBRO-taiteilijanimeä käyttävä  Viljami Julkunen  on niin ikään Raumalta.
 Aitio on yksi heidän menestyksensä taustavaikuttajista.
 – Tuntuu, että siinä on pientä ketjureaktiota, sytyke-efektiä. Kun yksi-kaksi onnistumista nähdään, jengille herää se palo, että tulee sen rajan yli, uskaltautuu oikeasti koittamaan, pohtii Anselmi Ala-Kaila.
 Aitio, eli Anselmi Ala-Kaila uskoo, että onnistumiset rohkaisevat uusiakin artisteja kokeilemaan siipiään. Jere Sanaksenaho / Yle
 Myös Helsingistä Raumalle kuusi vuotta sitten muuttanut laulaja-lauluntekijä  Neili on noussut kuuntelijoiden tietoisuuteen . Neilin kappaleet lähentelevät 100 000 kuulijakertoja Spotifyssa ja kuukausittaisia kuuntelijoita on yli 23 000.
 Taannoin  Jaana Airikka  arveli Ylen haastattelussa, että Raumalla vallitseva auttamisen kulttuuri on yksi syy kanalikaupungin pop-keskittymään.
 – Ihmiset ovat todella ystävällisiä ja auttavaisia. Esimerkiksi jos olen sosiaalisessa mediassa etsinyt kitaristia, sellainen on löytynyt helposti, mietti Neili.

 Lue myös:
 Raumalaisen Neilin puhelimesta löytyy yli 700 biisin raakiletta: "Aloin miettiä, miksen tee asioita joista olen haaveillut, ja ostin kitaran"

Striimihitti Penelopen tuottaja Aitio uskoo kaikissa meissä piilevään musikaalisuuteen – kuuntele, kuinka Williamin menestysbiisi syntyi


Summary: Etelä-Suomen rannikkoseutujen lämpö ja runsas kosteus saavat punkit liikkumaan edelleen. Omat havainnot voi yhä ilmoittaa punkkilive.fi-palveluun.

Kansalaiset tekivät kesäkuukausina puutiaishavaintoja ahkerasti. Huippulukemista havaintojen määrä on syksyllä vähentynyt selvästi, mutta etenkin Etelä-Suomen rannikkoseuduilla leuto sää ja runsas kosteus pitävät punkit vieläkin liikkeessä, kerrotaan Turun yliopiston tiedotteessa.
 Puutiaisten esiintyvyyttä selvittävät tutkijat toivovat kansalaisilta ilmoituksia puutiaishavainnoista  Punkkilive-verkkopalveluun , vaikka ilmat ovatkin kylmenemässä.
 – Puutiaisia esiintyy edelleen varsinkin eteläisimmissä osissa Suomea. Kylmien säiden myötä puutiaiset vähenevät selvästi, mutta jos talvi on leuto, voi niitä satunnaisesti esiintyä jopa talvikuukausina, genetiikan yliopistonlehtori  Eero Vesterinen  sanoo.
 Kylmän ajan liikehdintä kiinnostaa tutkijoita
 Tällä hetkellä tutkijoita kiinnostaa etenkin puutiaisten kylmän ajan esiintyvyys. Kansalaisilta toivotaan aktiivista havaintojen ilmoittamista myös syys- ja kevätkuukausina. Tutkijoille kansalaisten raportoimat havainnot ovat merkittävä apu.
 – Kansalaisten ilmoittamien havaintojen avulla voimme seurata puutiaisten esiintyvyyttä kaikkialla Suomessa. Pelkästään tutkijavoimin emme pystyisi keräämään näin kattavasti tietoa. Nyt olemme erityisen kiinnostuneita, miten paljon puutiaisia esiintyy eri alueilla myöhään syksyllä, varhain keväällä ja jopa talvikuukausina, biodiversiteettitutkimuksen professori  Ilari Sääksjärvi  sanoo.
 Puutiaiset ovat viime vuosina levinneet yhä laajemmille alueille ja yhä pohjoisemmas. Samalla puutiaisten levittämiä tauteja esiintyy yhä enemmän eri puolilla Suomea. Tästä syystä uusien riskialueiden tunnistaminen on entistä tärkeämpää.
 – Kesällä tehtiin yllättävän runsaasti puutiaishavaintoja esimerkiksi Oulun, Kemin ja Rovaniemen seuduilla sekä muualla Etelä-Lapissa. Kansalaisten Punkkiliveen aktiivisesti ilmoittamat havainnot ovat jo antaneet meille tärkeää tietoa puutiaisten levinneisyydestä etenkin Pohjois-Suomessa, Sääksjärvi kertoo.
 Jo 72 000 raportoitua havaintoa kansalaisilta
 Turun yliopiston tutkijat ovat toukokuusta alkaen keränneet kansalaisten puutiaishavaintoja kaikille avoimessa Punkkilive.fi-palvelussa, jonka tutkijat ovat kehittäneet yhteistyössä Pfizerin kanssa. Kaikkiaan Punkkiliveen on saatu jo yli 72 000 raportoitua puutiaishavaintoa eri puolilta Suomea. Kävijöitä sivustolla on vieraillut yli 266 000.
 Omat puutiaishavainnot voi ilmoittaa helposti selainpohjaiseen  punkkilive.fi -palveluun puhelimella vaikka heti havaintopaikalla. Havainto raportoidaan Suomen kartan avulla, ja ilmoittaminen vie aikaa vain muutaman minuutin.
 Punkkilivessä voi myös seurata eri alueilta ilmoitettuja puutiaishavaintoja kuluneen viikon, kuukauden tai koko vuoden ajalta.
 Lue lisää:
 Punkit pysyivät poissa melkein koko kesän, mutta nyt puutiaisia kaivautui esiin hurja määrä – punkkitutkija kertoo, miksi
 Vuoden toinen punkkihuippu voi olla vielä edessä – punkki voi tarttua käytännössä missä vain

Tutkijat kaipaavat punkkihavaintoja myös ilmojen kylmetessä


Summary: Osa lahtelaisen Kariston pientaloalueen asukkaista on huolissaan sorkkaeläinten metsästyksestä läheisellä mansikkapellolla. Frisbeegolfrata sijaitsee noin 200 metrin päässä lähimmästä ampumatornista.

Valkohäntäpeuroja, metsäkauriita ja hirviä ammutaan lahtelaisen Kariston pientaloalueen läheisellä mansikkapellolla niiden aiheuttamien vahinkojen vuoksi. Alueen asukkaat ovat huolissaan metsästyksen turvallisuudesta.
 Karistossa asuva  Elina Malkamäki  sanoo, että läheistä virkistysaluetta käytetään laajasti ulkoiluun frisbeen heittämisen ohella. Omakotialue on kasvanut voimakkaasti muutaman viime vuoden aikana ja siellä asuu paljon ihmisiä.
 – Eniten huolettaa, että frisbeegolfradalla on niin paljon lapsia. Lisäksi siellä on lenkkeilijöitä, maastopyöräilijöitä ja koirien ulkoiluttajia. Koko pellon ympäristö on suosittua ulkoilualuetta.
 Elina Malkamäki on huolissaan metsästyksestä kotinsa lähistöllä. Markku Lähdetluoma / Yle
 Malkamäki kertoo, että metsästäjiä on nähty myös ulkoillessa.
 – On vanhempia, jotka ovat törmänneet metsästäjään alueella. Tulee pelottava tunne, kun ei tarkkaan tiedä mitä siellä tapahtuu ja milloin.
 Sorkkaeläimet syövät mansikkapellon taimet
 Koivistoisen mansikkapellot sijaitsevat kaupungin vuokramaalla, ja kaupunki on sopinut Villähteen metsästysseuran kanssa haittaeläinten poistosta. Ampumista varten pellon laidoille on pystytetty neljä ampumatornia.
 Kaupungin mielestä metsästyksestä ei ole vaaraa ulkoilijoille. Ampumasuunnat on tarkkaan määritelty pellon suuntaan alaviistoon, kertoo kaupungingeodeetti  Juha Helminen .
 – Täällä on tornit sen takia, että ammutaan ainoastaan ylhäältä alaspäin ja ainoastaan pellolle. Luoti tökkää peltoon eläimen ohi tai läpi mennessään, eikä siitä tule kimmokkeita.
 Mansikkapellon laidalla olevista torneista ammutaan sorkkaeläimiä pellon suuntaan alaviistoon. Markku Lähdetluoma / Yle
 Helmisen mukaan alueella on harjoitettu mansikan viljelyä ja vahinkoeläinten poistoa jo pitkään. Kesällä pellolla ammutaan räkättirastaita. Mutta asutus on laajentunut lähemmäksi peltoaluetta. Sen myötä kaupungille on nyt ensimmäistä kertaa tullut kyselyjä, onko ampuminen alueella turvallista.
 – Etäisyydet frisbeegolfradalle eivät ole pitkiä, lähimmillään 150-200 metriä, mutta täällä toimitaan lain mukaan. Kaikki varotoimenpiteet on tehty. Pyritään varmistamaan asukkaiden turvallisuus ja myös mansikanviljelyn jatkuminen alueella.
 Vaihtoehtona pellon aitaus
 Asutuksen levitessä entisestään torjuntakeinoja joudutaan jossain vaiheessa rajaamaan, toteaa Juha Helminen.
 – Löytyykö vahinkoeläinten poistoon muita tapoja kuin ampuminen? Pitkässä juoksussa korvaavia keinoja varmasti pohditaan.
 Metsästyslain  mukaan eläintä ei saa ampua ilman rakennuksen omistajan tai haltijan nimenomaista lupaa 150 metriä lähempänä sellaista rakennusta, jossa asutaan.
 Kaupungingeodeetti Juha Helminen on saanut asukkailta kyselyitä ampumisen turvallisuudesta mansikkapellolla. Markku Lähdetluoma / Yle
 Suomen riistakeskuksen riistasuunnittelija  Antti Rinne  kertoo, että yksi vaihtoehto metsästykselle on mansikkapellon aitaaminen.
 – Mansikkatiloja aidataan aika paljon. Suomen riistakeskus välittää sähköaitoja ja niitä myönnetään paljon varsinkin mansikka- ja porkkanatiloille. Aitatarvikkeiden hankkimista tuetaan hirvieläinten pyyntilupamaksuvaroilla.
 Rinne kertoo, että kiinnostus aitaamiseen on kasvanut niin paljon, että määrärahat tämän vuoden osalta ovat loppuneet.
 Oletko ollut huolissasi metsästyksestä asutuksen lähellä? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan klo 23:een saakka.

Kun metsästys tulee lähelle asutusta, voi syntyä ristiriitoja – frisbeegolfradan käyttäjät ja ulkoilijat ovat huolissaan turvallisuudesta


Summary: Pääkaupungissa myös lisätään etätöitä ja tiukennetaan rokotusvaatimuksia. Koko Venäjällä aiotaan julistaa työntekijöille marraskuun ensimmäinen viikko vapaaksi.

Venäjällä kiristetään rajoituksia koronaepidemian kiihdyttyä ennätystahtiin. Etenkin pääkaupunki Moskova tiukentaa selvästi koronarajoituksiaan.
 Kaupunki tiedotti tiistaina esimerkiksi, että yli 60-vuotiaiden ja kroonisista sairauksista kärsivien tulee pysyä kotonaan lokakuun 25. päivästä peräti helmikuun loppuun asti. Määräys koskee rokottamattomia. Heitä on 60-vuotiaista Moskovan pormestarin mukaan kaksi kolmesta eli lähes kaksi miljoonaa ihmistä.
 Uutistoimisto RIA Novosti kertoo, että he voivat kuitenkin käydä kävelyllä ja harrastaa liikuntaa raikkaassa ilmassa.
 Etätyö- ja rokotusvaatimukset laajenevat
 Lisäksi Moskovassa toimivien yritysten on siirrettävä vähintään 30 prosenttia työntekijöistään neljäksi kuukaudeksi etätyöhön. Määräys ei koske esimerkiksi terveydenhuoltoalaa tai puolustusteollisuutta. Myös rokotusvaatimuksia tiukennetaan: Palvelualan yrityksissä vähintään 80 prosentilla henkilökunnasta on oltava Moskovassa jatkossa koronarokotus.
 – Ymmärrän hyvin, miten ikäviä ja vastenmielisiä nämä rajoitukset ovat, mutta emme pysty suojelemaan teitä tältä vakavalta sairaudelta mitenkään muuten. Käyttehän hakemassa rokotuksen. Niin voitte itse suojella terveyttänne, Moskovan pormestari  Sergei Sobjanin  kirjoitti verkkosivuillaan  Moscow Times -sivuston mukaan .
 Leningradin rautatieasemaa desinfioitiin Moskovassa tiistaina. Juri Kotšetkov / EPA
 Maan toiseksi suurimmassa kaupungissa Pietarissa rajoituksia tiukennettiin jo maanantaina. Pietarissa otettiin käyttöön koronapassi, jota vaaditaan marraskuun alusta lähtien muun muassa urheilu- ja kulttuuritapahtumissa.
 Passi on käytännössä QR-koodi, jonka saa täydellä rokotussarjalla tai alle 72 tuntia vanhalla negatiivisella testituloksella. Myöhemmin passi otetaan käyttöön myös muun muassa teattereissa ja museoissa sekä kuntosaleilla, ravintoloissa ja kaupoissa. Koronapasseja on käytössä myös muualla Venäjällä.
 Lue myös:   Junaliikenne itärajan yli aiotaan avata ennen joulua, vaikka Venäjän koronatilanne heikkenee – kuinka huolissaan pitäisi olla? Ei kovin, vastaa tutkija
 Koronatunnusluvut korkeampia kuin koskaan aiemmin
 Venäjältä on raportoitu jo useiden päivien ajan koronaennätyslukuja. Tiistaina kerrottiin jälleen ennätysmäärästä koronakuolemia vuorokauden aikana: Kuolleita oli 1 015. Myös uusia koronatartuntoja todetaan kiivaampaan tahtiin kuin kertaakaan aiemmin.
 Venäjällä koronaan kuolleiden määrästä ei ole tarkkaa tietoa, sillä terveysviranomaisten koronatilastot ovat olleet puutteellisia. Terveysministeriö on raportoinut noin 223 000 koronakuolemaa, kun tilastokeskus Rosstat on laskenut 575 000 ylimääräistä kuolemaa pandemian aikana.
 Koronarokotukset ovat edenneet Venäjällä hitaasti: Koko väestöstä vain noin kolmasosa on täysin rokotettu. Tiistaina kansalaisia kehotettiin jälleen rokotuksiin Kremlistä asti.
 – Perinteisesti valtiota syytetään kaikesta. Mutta maamme kansalaisten on nyt osoitettava vastuullisuutta ja käytävä rokotuksessa, sanoi presidenttin  Vladimir Putinin  tiedottaja  Dmitri Peskov .
 Venäjällä aiotaan määrätä työntekijät vapaalle reilun viikon ajaksi kiihtyvän koronaepidemian takia. Varapääministeri  Tatjana Golikova  esitti tiistaina, että päivät lokakuun 30:nnestä seuraavan viikon loppuun julistettaisiin vapaapäiviksi.
 Venäjä on aiemminkin käyttänyt samaa keinoa, muun muassa pandemian alussa yli kuukauden ajan.
 Lue täältä uusimmat tiedot koronaviruksesta.

Venäjä kiristää koronatoimiaan – Moskovan yli 60-vuotiaat rokottamattomat kotiin neljäksi kuukaudeksi


Summary: Rautalammilla koetaan, että kunnanjohtaja Anu Sepposen vääntö Ruokolahden kanssa vaikeuttaa Rautalammin asioiden hoitamista. Sepponen itse pitää sopimussotkuaan yksityisenä asiana.

Pohjois-Savon Rautalammilla osa ihmisistä kokee, että kunnanjohtaja  Anu Sepposen  vääntö Ruokolahden kunnan kanssa haittaa jo kunnan imagoa ja vie aikaa muilta hoidettavilta asioilta.
 Sepposta on kritisoitu viime viikonloppuna muun muassa maakuntalehti  Savon Sanomien  kovasanaisessa  mielipidekirjoituksessa . Siinä kunnan entiset valtuuston ja hallituksen puheenjohtajat tuovat esille muun muassa ihmetyksensä siitä, että Sepponen on hakeutunut jo pitkään muualle töihin.
 Yle ei saanut kirjoituksen laatijoilta haastattelua. Tiedossa kuitenkin on, että myös nykyisessä valtuustossa on jäseniä, jotka eivät katso kunnanjohtajaan liittyvää sekasotkua hyvällä.
 Sepponen kokee, että hänen Ruokolahden kanssa käymänsä vääntö on yksityisasia, joka ei kuulu Rautalammin kunnalle.
 – Normaaliin kunnan elämään tämä ei edes liity millään tavoin. Ainoastaan silloin, kun tästä tehdään isompaa numeroa, niin tokihan se kuntalaisille näkyy, Sepponen sanoo.
 Päättäjien taholta Ruokolahden tilanteesta on kysytty Sepposelta viimeksi  syyskuun valtuuston kokouksessa .
 – Heitä toki kiinnostaa, missä mennään tämän asian kanssa. Olen toki heille kertonut, että asia etenee omaa tahtia. Jos ja kun asiassa tapahtuu käänne, tietysti kerron missä mennään, hän sanoo.
 Ruokolahden kunnanhallitus selvittää Sepposen irtisanomista
 Sepponen valittiin Ruokolahden kunnanjohtajaksi elokuussa 2020. Hän on kuitenkin jatkanut työtään Rautalammilla, koska Ruokolahti ja Sepponen eivät ole päässeet sopimukseen kunnanjohtajan työehdoista, joita heikennettiin valinnan jälkeen.
 Yli vuoden ajan jatkunut tilanne saattaa olla ratkeamassa. Ruokolahden kunnanhallitus  selvittää mahdollisuuksiaan irtisanoa Sepponen  muun muassa siksi, että hän on ollut pois töistä ilman syytä.
 Ruokolahden kunnanhallitus on kutsunut Sepposen tehtäviään koskevaan kuulemiseen huomenna keskiviikkona. Tämän jälkeen kunnanhallitus päättää mahdollisesta esityksestä valtuustolle.
 Sepponen on pyrkinyt ratkaisemaan tilanteen esittämällä omia ratkaisuehdotuksia. Mitään hän ei tekisi kuitenkaan toisin.
 – Ikävää, että tämä on pitkittynyt, hän sanoo.
 Rautalammilla Sepponen toivoo pystyvänsä keskittymään kunnanjohtajan työhön. Syntynyt tilanne ei ole hänen mukaansa haitannut työskentelyä.
 Lue lisää:
 Potkut uhkaavat parempaa sopimusta vaatinutta kunnanjohtaja Anu Sepposta – ei yllättynyt: "Halutaan päästä eroon"
 Yksi ääni syöksi uuden kunnanjohtajan näytelmään, johon asukkaatkin ovat jo kyllästyneet: "Olisi hyvä, jos valitsisivat jonkun muun"

Kunnanjohtaja Anu Sepponen on ollut kahden työpaikan välissä jo yli vuoden – valintasotku kuumentaa tunteita nyt myös Rautalammilla