Summary: Kauppakamareiden torstaina julkistama kysely on yksi todistus lisää työvoimapulan pahenemisesta. Suurimpina syinä ei kyselyn mukaan ole esimerkiksi kielitaidon puute tai työvoiman liikkuvuus, vaan pula ammattikoulun ja ammattikorkeakoulujen käyneistä.

Kauppakamareiden jäsenyrityksille tekemä kysely kertoo karusti pahenevasta työvoimapulasta.
 Kyselyn mukaan kolme neljästä yrityksestä kokee pulaa tai jopa pahaa pulaa työvoimasta. Lähes 70 prosenttia yrityksistä arvioi, että pula osaavasta työvoimasta on rajoittanut niiden kasvua. Kyselyyn vastasi lähes 1 300 yritystä eri puolilta maata.
 Tilanteen nopeasta muuttumisesta kertoo se, että viime vuonna osaavan työvoiman pulasta kärsi vain puolet yrityksistä.
 Keskuskauppakamarin osaamisasiantuntija  Mikko Valtonen  pitää tilannetta hälyttävänä ja perää toimenpiteitä valtiovallalta.
 – Nyt on tosi kiire, hän sanoo.
 Valtonen viittaa siihen, että kyselyyn vastanneista yli 64 prosenttia kertoi, että väkeä tarvittaisiin yhä enemmän seuraavan puolen vuoden aikana. Kahden - kolmen vuoden päästä rekrytointitarve nousee jo lähelle kahdeksaakymmentä prosenttia.
 Väkeä tarvittaisiin erityisesti kaupan, hallinnon, tekniikan ja tietojenkäsittelyn sekä tietoliikenteen aloille. Lisäksi hoito- ja palvelualat sekä oikeustieteen alat kärsivät jo nyt selvästä osaajapulasta kauppakamareiden kyselyn mukaan.
 Ei ole hakijoita eikä sopivaa koulutusta
 Yritysten mukaan suurin syy työvoimapulaan on yksinkertaisesti se, että hakijoita ei ole tai hakijoilla ei ole työkokemusta tai soveltuvaa koulutusta. Vajaat puolet yrityksistä ilmoittaa, että hakijoiden määrään vaikuttaa kiristynyt kilpailu työvoimasta.
 Hakijoiden työkokemuksen puute vaivaa noin 45 prosenttia kyselyyn vastanneista yrityksistä ja hakijoiden vähäinen koulutus joka neljättä.
 Kannustinloukut ovat olleet rekrytoinnin haasteena vajaalla viidenneksellä yrityksistä. Kannustinloukuilla tarkoitetaan sitä, että palkasta käteen jäävä tulo ei ole verojen jälkeen kovin paljon suurempi kuin tuet.
 Muut, julkisuudessakin paljon esillä olevat syyt jäävät vähäisemmiksi.
 Esimerkiksi työvoiman liikkuvuus on rekrytointihaasteena noin 12 prosentissa yrityksistä ja puutteellinen kielitaito noin 8 prosentissa.
 Osaamisasiantuntija Mikko Valtonen pitää yllättävänä, että työvoiman liikkuvuus ei noussut kyselyssä tämän suuremmaksi esteeksi.
 – Se on yllättävää. Olemme itsekin pitäneet esillä muun muassa varainsiirtoveroon liittyvää problematiikkaa tai liikkuvuusavustusten laajentamista.
 Mikä sitten ratkaisuksi? Yhtä toimivaa keinoa ei ole, mutta yksi asia nousee kauppakamareiden kyselyn perusteella ylitse muiden: koulutus ja nimenomaan oikeanlainen koulutus.
 Kysyntää työmarkkinoilla olisi erityisesti ammatillisen tai ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneille. Näitä hakijoita toivoo reilusti yli kuusikymmentä prosenttia yrityksistä.
 Ylemmän ammattikorkeakoulun suorittaneita tarvitsisi vajaat puolet yrityksistä ja yliopiston maisteritutkinnon suorittaneita noin kolmannes.
 Valtonen haluaa painottaa nimenomaan koulutuksen merkitystä yritysten työvoimapulan ratkaisussa. Myös kannustinloukkuihin tulisi hänen mielestään puuttua.
 Vaikka kyselyssä toivotaan nimenomaan ammattikoulun suorittaneita hakijoita, hän ei tinkisi yliopiston suorittaneistakaan.
 – En vetäisi sitä johtopäätöstä, että yliopistokoulutettuja ei tarvita niin paljon. Jos katsotaan 2030-vuoden toiselle puolelle, korkeakoulutettujen tarve selvästi kasvaa. Enemmänkin panostaisin siihen, että meillä koulutusmäärät ovat riittävät.
 Myöskään oppisopimuskoulutuksen kehittäminen ei ole yritysten mukaan edennyt juuri lainkaan. Yritysten näkökulmasta kouluttamisesta koituvat palkkauskustannukset ovat liian suuret.
 – Oppisopimuksen kehittäminen on junnannut valitettavan paikallaan. Varsinkin kun kyse on nuorista vailla aiempaa työkokemusta tai koulutusta, se on yrityksille kannattamatonta ainakin alkuvaiheessa.
 Kaiken kaikkiaan selvä valtaosa yrityksistä kannattaa koulutuksen sisältöjen kehittämistä, yritysten ja oppilaitosten yhteistyön parantamista ja kannustinloukkujen purkamista.
 Kilpailu ulkomaisesta työvoimasta kiristyy
 Ulkomaalaisia oli kyselyn mukaan rekrytoinut vajaat neljäkymmentä prosenttia kyselyyn vastanneista yrityksistä. Lähes sama määrä vastaajista aikoo rekrytoida jatkossa ulkomaalaisia osaajia.
 Valtonen toivoo, että Suomessa helpotettaisiin ulkomaisen osaajien ja opiskelijoiden tuloa maahan. Hän muistuttaa, että kilpailua työvoimasta pitää katsoa koko maailman mittakaavassa.
 – Työn ja koulutuksen perässä maahanmuuttamiseen pitäisi saada vauhtia. Kilpailu on niin kovaa, että pitää katsoa EU-rajojen ulkopuolellekin.
 Samasta  asiasta twiittasi  tänään myös Nordean pääanalyytikko  Jan von Gerich . von Gerich kirjoittaa, että talous toipuu nopeasti koronasta, työvoiman saatavuus aiheuttaa ongelmia ja keskuspankit alkavat pian ajaa alas pandemia-ajan poikkeustoimiaan.
 Alla on twiitissä liitteenä ollut grafiikka.
 Kauppakamareiden jäsenyrityksille suunnattu kysely tehtiin elokuun loppupuolella. Kyselyyn vastasi lähes 1 300 yritystä. Vastauksia kertyi kaikilta toimialoilta ympäri Suomen sekä kaiken kokoisista yrityksistä. Suurin osa yrityksistä on työnantajayrityksiä, yksinyrittäjiä oli vajaat kolme prosenttia vastanneista. Henkilöstömäärällä mitattuna vastaajissa korostuu 10–49 henkilöä työllistävät yritykset.

Kysely maalaa synkän kuvan Suomen työvoimapulasta: Jopa kolme neljästä yrityksestä tarvitsee lisää työntekijöitä, tilanne pahentunut nopeasti


Summary: Hallituksen exit-strategia ehti vanhentua elokuun lopussa.  Koronapassia vasta valmistellaan. Ylen tietojen mukaan työpaikoille voisi tulla vapaaehtoinen koronapassi.

Tänä syksynä on jäänyt epäselväksi, kuka koronarajoituksista päättää. Testaaminen, jäljittäminen ja eristäminen jatkuvat, vaikka  kaksi kertaa rokotettuja on yli puolet kansasta.
 Hallitus ja aluehallintovirastot ovat keskittyneet vääntämään kättä kahden metrin turvaväleistä. Sosiaali- ja terveysministeriö lähettelee aveille paimenkirjeitä ja kansalaiset seuraavat hämmentyneinä sivusta.
 Teatterit ja ooppera ihmettelevät,  johtaako pääministeri Suomea tviittaamalla.
 Kokonaiskuva koronan hallinnasta näyttää olevan hukassa. Suomelta ei ole ajantasaista suunnitelmaa siitä, miten koronasta päästään ulos. Hallituksen huhtikuussa tekemä exit-suunnitelma vanheni elokuun lopussa. Syyskuulle ei ole suunnitelmia.
 Yksi tavoite on lausuttu ääneen: rajoituksista voidaan luopua, kun rokotekattavuus nousee 80–90 prosenttiin.
 Tanskassa tämä on jo totista totta.  Tanska on ilmoittanut luopuvansa syyskuussa kaikista koronarajoituksista .
 Lintilä: Toivottavasti jo tällä viikolla
 Työ- ja elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) myöntää, että Suomi tarvitsee pikaisesti suunnitelman siitä, miten koronasta päästään ulos.
 – Toivon, että yhteiskuntaa pystytään avaamaan mahdollisimman paljon ja mahdollisimman pian. Olisi oikeus ja kohtuus, että ne päivät olisivat kaikkien tiedossa. Toivon, että jo tällä viikolla.
 Koronapassista Lintilä lupailee hallituksen esitystä kahden viikon kuluttua. Koronapassilla voisi todistaa, että on saanut kaksi rokotusta, negatiivisen koronatestin tai sairastanut koronan.
 Passilla voisi avata isoja yleisötapahtumia ja festivaaleja. Sitä voisi käyttää myös ravintoloissa. Ylen tietojen mukaan harkinnassa on myös, voisiko passia käyttää työpaikoilla. Sen pitäisi kuitenkin olla vapaaehtoista, jotta työntekijät eivät joutuisi eriarvoiseen asemaan.
 Elinkeinoministeri Mika Lintilä haluaa näkymän Suomen avaamisesta.  Mikko Stig / Lehtikuva
 Opposiotiossa ihmetellään vitkuttelua
 Näkymää tulevasta vaaditaan myös oppositiossa. Kokoomuksen lääkärikansanedustaja  Mia Laiho  ihmettelee hallituksen vitkuttelua.
 – Tilanne ei ole enää kenenkään hanskassa. Se (exit-suunnitelma) tarvitaan nyt eikä vasta lokakuussa. Meidän pitää arvioida muuttunutta tilannetta. Millä kriteereillä Suomi aikoo esimerkiksi jatkaa koronan testausta ja jäljitystä?
 Yle kertoi maanantaina , että jäljitys sakkaa, koska henkilökuntaa ei ole enää riittävästi. Lääkärille ei pääse eikä vaivoja saa hoidettua. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Esa Rintala  totesi, että näin ei voida jatkaa
 Kokoomuksen Laihon mielestä juuri tässä piilee ongelman ydin. Monet perussairaudet jäävät hoitamatta, kun jäljitys ja testaus vievät henkilökuntaa perusterveydenhoidosta.
 Alueet ovatkin tehneet tilanteesta omia johtopäätöksiään. Esimerkiksi Tampereella kansalaisia on jo ohjeistettu, että kahdesti rokotettujen ei tarvitse mennä lievien oireiden takia koronatestiin.
 Päätöksiä on tehtävä, koska testaus ylikuormittuu, kun ihmiset tapaavat enemmän toisiaan ja tavalliset flunssat leviävät.
 Ministeriö: "Hiki hatussa suunnitellaan"
 Sosiaali- ja terveysministeriön koronasta vastaava johtaja  Pasi Pohjola  myöntää, että koronan jäljityksessä on ongelmia ja testauskäytännöt vaihtelevat eri alueilla. Hän ei olisi kuitenkaan valmis lopettamaan jäljitystä.
 – En pidä tätä ongelmana. Alueet päättävät, Pohjola sanoo.
 Pohjolan mukaan uutta korona-strategiaa väännetään ministeriössä "hiki hatussa". Sen jälkeen hallituksen pitää vielä käsitellä se.
 Koronapassi on Pohjolan mukaan viivästynyt, "koska muut ministeriöt vastustivat sitä viime keväänä".
 Virologian professori Olli Vapalahti uskoo,että Suomi on Tanskan tilanteessa puolentoista kuukauden kuluttua. Silja Viitala / Yle
 Nyt seurataan, miten käy Tanskan
 Suomella on vielä matkaa siihen, että rokotuskattavuus nousisi yli 80 prosentin. Virologian professori  Olli Vapalahti  arvioi, että Tanskan tilanteessa ollaan puolentoista kuukauden kuluttua.
 – Se on varmaan käännekohta. Kauhean paljon enempää ei sitten voi tehdä sillä rintamalla, ellei sitten alle 12-vuotiaille saada rokotteita.
 Samaan aikaan tavoite tuntuu karkaavan käsistä. Vaikka rokotuskattavuus olisi sata prosenttia, koronavirus ei poistu maailmasta.
 Vapalahti seuraa mielenkiinnolla, miten Tanskan käy sen jälkeen, kun rajoitukset poistuvat.
 Jälkijunassa matkaamisessa on se hyvä puoli, että muiden virheistä voidaan myös oppia.
 Suomi on rokotusten etenemisessä WHO:n mukaan Euroopan keskikastia.  Yksi syy tähän on se, että Suomessa rokotusten väli on ollut 12 viikkoa , muualla sen ollut kahdeksan viikkoa.
 Toinen syy on se, että Suomessa suurin osa ihmisistä on rokotettu Pfizerin rokotteella, muualla käytössä on ollut enemmän myös Astra Zenecan ja Modernan rokotteita.
 Myös rokotusten saatavuudessa on ollut ongelmia, mutta ne näyttävät olevan ohi.
 Junassa voi istua vierekkäin, teatterissa ei
 Professori Olli Vapalahti toivoo, että hallituksella olisi suunnitelma siitä, miten koronasta päästään ulos. Silloin eri aloilla pystyttäisiin varautumaan, missä järjestyksessä toimintoja avataan.
 Vapalahti pohtii myös sitä, miten kauan nykyinen testauksiin ja karanteeneihin perustuva malli voi toimia.
 Hän pitää pulmana myös sitä, että lainsäädännössä ei ollut alunperinkään välineitä pandemian hoitoon. Siksi saamme seurata viranomaisten kiistelyä, nokittelua ja paimenkirjeiden lähettelyä.
 Lakien säätäminen on hidasta, viiden puolueen hallitus kiistelee ja eduskunnan valiokuntakäsittely vie oman aikansa.
 Laiho: Päätös turvaväleistä nopeasti
 Kokoomuksen Mia Laiho uskoo, että eduskunta pystyy tarvittaessa päättämään kahden metrin turvavälien poistamisesta hyvinkin nopeasti.
 Laiho toivoo, että hallitus tuo esityksen eduskuntaan jo ensi viikolla. Eduskunnan syysistuntokausi alkaa 7. syyskuuta.
 Kahden metrin turvaväliä on pidetty kohtalonkysymyksenä esimerkiksi teattereille ja oopperalle.
 Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  on jo ehtinyt tviitata asiasta. Hän ihmettelee, miksi junassa voi istua vieraan ihmisen viereen, teatterissa ei?
 Pääministeri tviittasi kahden metrin turvavälien poistuvan laista, mutta tapahtuma-alaa lupaus ei vielä lämmitä: “Maata ei johdeta Twitterissä”
 "Näin ei voida jatkaa", sanoo lääkäri Esa Rintala – koronan jäljitys ja testaaminen ovat ajaneet terveydenhuollon äärirajoille
 Suomalainen koronarokote päivitetty suojaamaan paremmin virusmuunnoksia vastaan – testit alkavat vuoden vaihteessa
 Lue uusimmat koronauutiset

Hallituksen koronasta ulos -suunnitelma happani käsiin: Kuinka kauan Suomi vielä testaa, jäljittää ja eristää?


Summary: Kanta-Hämeen pelastuslaitos sai hälytyksen keskiviikkona iltapäivällä noin puoli kolmelta.

Riihimäen Koivistonrinteessä syttyi tulipalo omakotitalossa keskiviikkona iltapäivällä. Kanta-Hämeen pelastuslaitos löysi talosta iäkkään miehen ja koiran menehtyneenä.
 Talossa ei ollut muita henkilöitä tai eläimiä.
 Omakotitalo paloi sisältä asumiskelvottomaksi. Poliisi tutkii palon syttymissyytä.

Iäkäs mies ja koira kuolivat tulipalossa Riihimäellä


Summary: Kreikassa on keskiviikkona päättynyt määräaika, jonka puitteissa terveydenhuollon henkilökunnan on pitänyt hankkia ainakin yksi annos koronavirusrokotetta.

Kreikassa on astunut voimaan uusi, tiukempi laki, joka velvoittaa terveydenhuollon henkilöstön ottamaan koronavirusrokotteen.
 Keskiviikosta alkaen terveydenhuollon rokottamattomat ammattilaiset siirretään sivuun työstään vähintään kolmeksi kuukaudeksi. Rokottamaton hoitaja tai lääkäri ei voi työskennellä potilaiden kanssa. Myös heidän palkkoja leikataan.
 Alan ammattiliiton mukaan noin 10 000 ammattilaista on jättänyt koronarokotteen ottamatta.
 Pakolliset rokotteet suututtavat
 Pakolliset rokotteet puhuttavat kreikkalaisia. Ihmiset ovat olleet erityisesti huolissaan terveydenhuollon palveluiden saatavuudesta. Keskiviikkoaamuna monissa sairaaloissa ja terveyskeskuksissa marssittiin ulos protestiksi pakollisia rokotuksia vastaan.
 Ammattiliiton mukaan Kreikan terveydenhuollon ammattilaisista noin 10 prosenttia työvoimasta on jättänyt rokotteen hankkimatta. Tämä tarkoittaa, että esimerkiksi ensihoitajista noin 1 245 ihmistä on siirretty sivuun toimestaan koko maassa, kertoo sanomalehti  Naftemporiki.
 Ammattiliiton komitean jäsen  Dimitris Kourouvalakis  sanoi uutistoimisto AFP:lle olevansa huolissaan siitä, että laki pakollisista rokotuksista sotii demokraattisia arvoja vastaan.
 Suuresta vastustuksesta huolimatta terveysministeri  Athanassios Plevris  sanoi keskiviikkona, että laki pakollisista rokotuksista on pantu täytäntöön.
 Alan ammattiliitto on kehottanut terveydenhuollon henkilökuntaa liittymään lakkoihin, jotka alkavat eri puolilla maata torstaina. Mielenosoituksia on määrä järjestää ainakin Kreikan suurimmissa kaupungeissa Ateenassa ja Thessalonikissa.
 Työvoimapula uhkaa
 Heti lain astuttua voimaan keskiviikkona Kreikan terveysala ajautui työvoimapulaan.
 Hallitus ei osannut odottaa, että niin moni terveydenhuollon henkilökunnan ammattilainen jättäisi rokotuksen hankkimatta.
 Tällä hetkellä työvoimapulaa paikataan esimerkiksi lomia lykkäämällä ja yksiköitä yhdistelemällä. Hallitus on luvannut, että terveydenhuollon toiminta turvataan.
 Vaikka tilanne on Kreikassa vaikea, suurin osa terveydenhuollon ammattilaisista on hankkinut lain edellyttämän yhden rokoteannoksen.
 Tilastojen mukaan yli 90 prosenttia lääkäreistä ja 80 prosenttia sairaanhoitajista on saanut ensimmäisen rokotteen.
 Kreikan hallitus on kertonut, että tällä hetkellä sairaalahoidossa olevista koronapotilaista yli 90 prosenttia ei ole rokotettu. Lähes 11 miljoonan asukkaan maassa ainakin yhden rokotteen on saanut yli 5,7 miljoonaa ihmistä.
 Lue lisää:
 Hallituksen koronasta ulos -suunnitelma happani käsiin: Kuinka kauan Suomi vielä testaa, jäljittää ja eristää?
 Tästäkö apu sakkaavaan koronajäljitykseen? Uusi nettipohjainen palvelu tulossa käyttöön parin viikon sisään
 Pirtelö loppui! Brexit ja korona kurittavat Britannian taloutta – EU-eron haittoja myöntävät nyt myös brexit-mieliset, mutta kiistely jatkuu

Kreikassa astui voimaan uusi, tiukempi rokotelaki – nyt jopa 10 000 hoitajaa ja lääkäriä voi joutua jäähylle


Summary: Sote-sopimuksen piirissä on lähes 180 000 palkansaajaa, joista merkittävä osa on sairaanhoitajia ja lähihoitajia. Todelliset väännöt sopimuksen sisällöstä käydään ensi keväänä, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Täällä se nyt on: hoitajaliittojen vuosia odottama sote-sopimus.
 Historian ensimmäinen sosiaali- ja terveydenhuollon työ- ja virkaehtosopimus tuli voimaan tänään.  Suomen suurimmaksikin kutsutun  alakohtaisen työehtosopimuksen piirissä on lähes 180 000 palkansaajaa. Heistä iso osa – lähes puolet – on sairaanhoitajia ja lähihoitajia,  arvioi Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat (KT) .
 Harva asia muuttui kuitenkaan vielä. Todelliset väännöt sote-sopimuksesta käydään ensi keväänä.
 Hoitajaliitot ovat halunneet jäsenistölleen oman työehtosopimuksen kunta-alan neuvottelujärjestelmän sisälle – samaan tapaan kuin vaikkapa lääkäreillä.
 Muutoksen tausta on  edellisellä liittokierroksella.
 Tehy ja Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer  pitivät sote-sopimuksen synnyttämistä tärkeänä neuvottelutavoitteena , jonka he lopulta saavuttivat. Hoitajaliitot ovat halunneet jäsenistölleen oman työehtosopimuksen kunta-alan neuvottelujärjestelmän sisälle – samaan tapaan kuin vaikkapa lääkäreillä. Tämä mahdollistaisi liitoille enemmän neuvotteluvoimaa esimerkiksi palkankorotuksista.
 Nyt sovitussa mallissa hoitajaliitot eivät kuitenkaan yksin neuvottele sote-sopimuksesta työnantajan kanssa, sillä mukana on myös muita ammattiryhmiä. Neuvotteluihin osallistuvat akavalaisia korkeakoulutettuja edustava JUKO sekä Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n ja ammattiliitto Jytyn muodostama Julkisen alan unioni JAU.
 – Sote-sopimuksessa sosiaalihuollon ammattilaisilla on valtava rooli. Kyseessä ei todellakaan ole mikään terveydenhuollon oma sopimus, kommentoi esimerkiksi akavalaisen Talentian puheenjohtaja  Jenni Karsio  tänään liiton tiedotteessa.
 Osana kunta-alan sopimusmuutoksia myös varhaiskasvatuksen opettajat siirtyvät opettajien OVTESin piiriin. Liittojen mukaan jatkossa suurin KVTESin henkilöstöryhmä ovat lastenhoitajat.
 Toistaiseksi sote-sopimus on – ihan kirjaimellisestikin – vain osia vanhasta KVTESistä uusilla kansilla.
 Vaikka erityisesti Tehyn  ja SuPerin suunnalta on riemunkiljahduksia, ei sote-sopimuksen voimaantulo muuta vielä juurikaan hoitajien työehtoja – joitakin työaikajärjestelyitä lukuun ottamatta.
 Sote-sopimus synnytettiin keväällä halkaisemalla jättimäinen kunta-alan työ- ja virkaehtosopimus. Toistaiseksi sote-sopimus on vain osia vanhasta KVTESistä uusilla kansilla.
 Sosiaalisessa mediassa näkyikin keväällä muiden kunta-alan palkansaajaliittojen naljailuja sote-sopimuksesta Tehyn ja SuPerin suuntaan.
 Kuittailuissa ei sinänsä ole mitään uutta eikä outoa. Muut palkansaajaliitot olivat jo viime vuonna nihkeitä sote-sopimuksen synnyttämisestä.
 Syytä voi etsiä  vaikkapa Ylen jutusta tammikuulta 2020 . Jytyn tuolloinen puheenjohtaja  Maija Pihlajamäki  arvioi, että jos sopimuksesta irrotetaan yksi ammattiryhmä, olisi silloin reilua tarkastella myös muiden asemaa.
 – Jos ruvetaan pilkkomaan KV-sopimusta osiin, niin seuraavaksi me alamme vaatia sieltä irti vaikkapa nuoriso-ohjaajia. Jotta sopimus pysyy kasassa, niin on hyvä, että olemme siellä yhdessä, Pihlajamäki sanoi.
 Lopulta niin ei käynyt.
 Siinä, missä muilla aloilla palkansaajat ja työnantajat ovat napit vastakkain, ollaan kunta-alalla oltu viime vuosikymmeninä enemmänkin työntekijöiden kesken napit vastakkain.
 Naljailut kertovat yli  400 000 palkansaajan kunta-alan neuvottelujärjestelmän omalaatuisuudesta.
 Siinä, missä muilla aloilla palkansaajat ja työnantajat ovat napit vastakkain, ollaan kunta-alalla oltu viime vuosikymmeninä enemmänkin työntekijöiden kesken napit vastakkain.
 Sote-sopimus on hoitajille yritys pidemmällä aikavälillä eriyttää työehtokehitystä ja mahdollistaa hoitajille korkeammat korotukset kuin muille kunta-alan palkansaajille. Se ei maistu muille liitoille: ne painottavat, että ”kustannusraami” on yhteinen.
 Muut alat haluavat myös korotukset – eivätkä ainakaan suostu rahoittamaan hoitajien korotuksia omasta pussistaan.
 Keväällä neuvotellaan uudelleen kunta-alan sopimuksien sisällöistä ja palkankorotuksista.
 Uusi sote-sopimus  on voimassa helmikuun loppuun saakka, kuten myös muut kunta-alan sopimukset. Keväällä neuvotellaan uudelleen kunta-alan sopimuksien sisällöistä ja palkankorotuksista.
 Viimeksi neuvottelukierrokselta odotettiin hoitajien työtaisteluita, mutta korona sotki suunnitelmat.
 Ensi keväänä korona ei välttämättä enää ole työtaistelujen tulppana. Sama kevät näyttää, millainen sote-sopimuksesta todella muodostuu.

Analyysi: Sote-alalla tuli tänään voimaan uusi, ”Suomen suurimmaksikin” kutsuttu työehtosopimus – mutta harva asia on heti toisin


Summary: Syksyn omenasato on hyvä tai jopa runsas. Vanhalla omakotialueella Tampereen Nekalassa omenapuut tuottavat niin paljon hedelmiä, että omenoita saavat sukulaisten ja tuttavien lisäksi myös ohikulkijat.

Omenapuut notkuvat hedelmiä Tampereen Nekalassa. Omenat maistuvat sellaisenaan ja niistä voi tehdä mehua, piirakoita ja hilloa, mutta kun pihassa kasvaa viisi isoa puuta, ei satoa saa mitenkään kokonaan käytettyä.
 – Suurin osa menee Tarastenjärven jätekeskukseen. Omenapuut ovat kaikki eri lajia ja kantavat tosi hurjaa satoa. Kyllä se on aina melkein pari kuukautta päivittäistä omenanpoimintaa, sanoo  Tiina Lahtinen . Hänen pihapuunsa on istutettu joskus 1940-luvulla.
 Lahtinen jakaa omenoita myös ohikulkijoille. Hän täyttää portilla olevat korit päivittäin.
 – Siitä niitä kyllä häviää. On ihanaa, ettei tarvitse kaikkia sinne Tarastenjärvelle kuskata.
 Tiina Lahtinen täyttää portinpielen omenakoria päivittäin. Silti hedelmiä pitää viedä säkkikaupalla jäteasemalle. Marko Melto / Yle
 Nekalan omakotialueella ohikulkijoille on tarjolla omenoita ainakin kymmenen talon portilla. Myös Lahtisen naapuri  Erkki Räsänen  on tuonut hedelmiä portin pieleen ja antanut niitä ohikulkijoille enemmänkin, jos he ovat halunneet ottaa. Lisäksi Räsänen on kuskannut omenoita kuntosalille ja läheiseen ruokapankkiin.
 – Kyllä ihmiset on kovin kiitollisia. Tämä on vielä tosi hyvän makuinen laji.
 Vaikka omenoita on mennyt paljon, Räsäsen mukaan kaikkia ei saa kuitenkaan käytettyä.
 – Tänä vuonna on tullut kyllä oikein tosi runsas sato. Viime vuonna tähänkään puuhun ei tullut yhtään ja nyt se on ihan täynnä. Vaikka näiden kanssa on välillä vähän hukassa, kyllähän näitä aina myös odottaa.
 Omenanviljelijätkin saavat nyt hyvän sadon
 Runsas sato ei ole paikallinen ilmiö. Hedelmän- ja marjanviljelijäin liiton asiantuntija  Tomi Pousi  sanoo, että omenasato vaikutta kohtalaisen hyvältä tai jopa runsaalta. Vaikka liitto ei kotipuutarhureiden satoa aktiivisesti seuraakaan, tietoa ja yhteydenottoja sinne kuitenkin kantautuu. Myös omenanviljelijöiden sato näyttää samanlaiselta.
 – Kuumuus ja kuivuus on vaikuttanut joihinkin varhaisiin lajeihin niin, että omenoiden koko on voinut jäädä pieneksi. Toisaalta talvilajit ovat hyötyneet elokuun sateista, Pousi sanoo.
 Pro agrian mukaan omenat ovat kypsyneet lämpimän kesän vuoksi etuajassa. Syyslajikkeistakin osa on jo poimittu, mutta talvilajikkeiden sato jatkaa vielä kasvuaan. Laadultaan omenasato on hyvä.

Kotipihoilta riittää omenoita jaettavaksi – Erkki Räsänen vie hedelmiä kuntosalille ja ruokapankkiin: "Kyllä ihmiset ovat kovin kiitollisia"


Summary: Malminetsintäyhtiöt pyrkivät antamaan löydöistään hyvän kuvan, mutta varausvaiheessa ei haluta luvata liikoja. Uskottavuus on alalla kaikki kaikessa.  Varausten tekemistä aiotaan suitsia kaivoslain uudistuksessa.

Lupaavaa kultakaivoshanketta sijoittajille mainostaneen Tuohivirta-yhtiön markkinointipuheet valtavista malmivaroista ovat malminetsintäyhtiöille vieras toimintatapa. Etsinnän tuloksista raportointi on alan sisällä tarkkaan säänneltyä, sillä huijauksista on otettu opiksi.
 Tuohivirta kertoi verkkosivuillaan, että sillä on Sodankylän Lokassa "kaivosvaraus", jonka kultavarannot ovat tutkimusten perusteella jopa yhdeksän miljoonaa troy-unssia. Malmion kultapitoisuus ilmoitettiin grammoina tonnia kohti.
 Väitteet poistettiin sivuilta Ylen oltua yhteydessä Tuohivirran puheenjohtajana esiintyvään liikemies  Kari Wahlroosiin .
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela  kertoo, ettei ole aiemmin törmännyt tapaukseen, jossa jo varausvaiheessa houkutellaan sijoittajia lupauksilla korkeita kultapitoisuuksia sisältävästä malmiosta.
 – Kun junioriyhtiöt hakevat rahoitusta malminetsintää varten, pitää dokumentaation olla kunnossa. Hankkeet läpivalaistaan täysin ja uskottavuus on keskeistä, Suomela sanoo.
 Lisää aiheesta:   OneCoin-huijauksella rikastunut suomalaismies houkuttelee sijoittamaan kultakaivokseen – GTK:n asiantuntija: "Toivottavasti ihmiset eivät lankea tällaiseen"
 Tuohivirta viittasi alunperin nettisivuillaan GTK:n tekemiin tutkimuksiin kultavarannosta, mutta viittaukset poistettiin kun Yle kysyi asiasta. Kuvakaappaus yhtiön verkkosivuilta 25.8. kello 8. Yle
 Myös työ- ja elinkeinoministeriön kaivosylitarkastaja  Riikka Aaltonen  on hämmästynyt tapauksesta.
 – Jos luvataan paljon ja sitä ei pystytä pitämään, nousee rahoitustie hyvin nopeasti pystyyn, Aaltonen sanoo.
 Käytännössä Tuohivirralla on alueella yksityishenkilön nimissä oleva varaus, joka antaa vain etusijan malminetsintäluvan hakemiseen. GTK:n mukaan alueella ei ole tehty tutkimuksia, joiden perusteella malmivarat voisi arvioida tarkoin.
 Uusi kaivoslaki tiukentaa varausmenettelyä
 Tällä hetkellä malminetsintäyhtiöt tekevät varauksia laajoille alueille, joiden sisään jäävät niin mökkitontit kuin suojelualueetkin. Malminetsintäluvassa alue tarkentuu.
 Kaivoslain uudistuksessa varauksiin ollaan puuttumassa. Lakiin esitetään muutosta, joka edellyttäisi malminetsintäyhtiön rajaavan varausalueestaan jo valmiiksi pois ne alueet, joille malminetsintälupaa ei voi saada, kertoo kaivosylitarkastaja Riikka Aaltonen.
 – Viime aikoina varaukset ovat herättäneet huomiota, kiukkua ja pelkoakin ja se haittaa koko toimialaa. Tähän halutaan puuttua, Aaltonen sanoo.
 Lue lisää:   Kaivosyhtiöt ovat tehneet varauksia jopa luonnonsuojelualueille – katso kartasta kotipaikkakuntasi varaustilanne
 Lakiin esitetään myös pinta-alaperusteista varausmaksua. Aaltosen mukaan tämä johtaa siihen, että yhtiöiden on jatkossa tehtävä pohjatyönsä tarkemmin.
 Lisäksi varauksen tekijän on, jos lakimuutos hyväksytään, jatkossa ilmoitettava oikea yhteyshenkilö – pelkkä yhtiön nimi ja postilokeron osoite ei esimerkiksi riitä.
 Kaivosylitarkastaja Riikka Aaltosen mukaan myös malminetsintäluvan kriteereitä ollaan tiukentamassa kaivoslain uudistuksessa. Yle/Carmela Walder
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela ymmärtää ministeriön näkökulman, vaikka lisäkustannukset ennestäänkin kalliissa malminetsinnässä hieman alaa närästävätkin.
 – Ymmärrämme sen, että jos on kovin monenlaisia suhertajia liikkeellä, silloin pitää valtion reagoida. Tässä TEM on liputtanut, että nyt suitsitaan asioita.
 "Emme kaipaa alalle renkaanpotkijoita"
 Malminetsinnän tuloksista raportoimista koskevaa säännöstöä kiristettiin sen jälkeen, kun kanadalainen Bre-X -yhtiö 1990-luvulla huijasi osakesijoittajia indonesialaisella kultakaivoshankkeella, jonka tutkimustulokset oli väärennetty.
 Raportointikoodistoja on useita: Australiassa ja Kanadassa omansa, Euroopassa omansa ja vielä YK:llakin.
 Malminetsinnän palveluyhtiö Geopool Oy:n päägeologi  Juhani Ojala  kertoo, että pörssiyhtiöille kelpaavan malmiarvion tekemiseen vaaditaan pätevöitynyt ammattilainen, "qualified person".
 – Malmiarviossa pitää pystyä tarkkaan mallintamaan malmion suuruus. Siihen asti puhutaan malmiaiheesta, "prospectista", ei malmiosta. Tupakkiaskin kanteen pystyy toki alalla oleva ihminen laskeskelemaan, mutta sijoittajat eivät niitä lappuja osta, Ojala sanoo.
 Malmiarvion tekijältä edellytetään alan koulutusta, viiden vuoden kokemusta juuri kyseisen malmityypin arvioimisesta, ja kansainvälisen panelin hyväksyntää. Osaamista on myös ylläpidettävä ja siitä raportoitava.
 Suomessa malmiarvion tekemiseen päteviä ihmisiä on muutama kymmenen. Tehtävän tarkkuutta korostaa se, että malmiarvion tekijä allekirjoittaa sen omalla nimellään – hänen maineensa alalla on siis pelissä.
 Ojala suhtautuu Tuohivirran hankkeeseen ja sen motiiveihin epäillen. Hänen mukaansa ammattilaiset eivät missään tapauksessa usko houkutteluun.
 – Se on yhtä aikaa naurettavaa ja huolestuttavaa, Ojala sanoo.
 Toiminnanjohtaja Pekka Suomelan mukaan Kaivosteollisuus ry:n jäsenyritykset ovat sitoutuneet toimimaan lain kirjaimen ja hengen mukaisesti, mikä edellyttää avoimuutta ja rehellisyyttä, jotta ammattilaiset voivat arvioida hankkeen uskottavuutta geologisten faktojen valossa.
 – Jos näin ei toimita, se on koko alan kannalta valitettavaa. Me emme tällaisia sanoisinko renkaanpotkijoita kaipaa.
 Lue myös:   Malminetsintäyhtiöiden aluevarauksista ei nykylainsäädännön mukaan tarvitse kuulla paikallisia – Saamelaisorganisaatiot toivovat tilanteeseen parannusta kaivoslain uudistamisen yhteydessä

Onecoin-miljonäärin kaivoshanke kertoi valtavista kultavarannoista, mutta voiko sellaisilla kehuskella? Kaivosalalla malmiarvioita säädellään tiukasti


Summary: Tanskalainen pitkään jatkunut tv-sarja Anne og Anders I Norden kiertää tuoreimmalla kaudellaan Pohjoismaissa. Suomesta esiin nousee paikallisten ruokien lisäksi myös ilmainen kouluruokailu, jonka lopettamista Tanskassa Anne Hjernøe pitää virheenä.

Tanskalaista ruokaohjelmaa “Anne og Anders I Norden” kuvattiin torstaina Iissä, Pohjois-Pohjanmaalla.
 TV-sarjassa juontajat  Anne Hjernøe  ja  Anders Agger  kiertävät maailmalla, tutustuvat paikallisiin ruokiin ja tapaavat kotimaastaan muuttaneita tanskalaisia.
 Ohjelman uudella kaudella kierretään pohjolassa. Suomi-jaksoa on kuvattu muun muassa Helsingissä ja Oulun seudulla. Iissä itsekin tv-kokkina toiminut  Janne Pekkala  opetti tanskalaisille maivan paistamista.
 – He itse toivoivat valmistettavaksi muikkua, ja kun meillä on maivan eli merimuikun sesonki parhaimmillaan, niin se sopi mainiosti.
 Ohjelman kokki Anne Hjernøen mielestä Tanskassa ei tunneta Suomea kovinkaan hyvin.
 Reissun ensimmäisten päivien aikana hänet ovat yllättäneet ainakin hyvä sää sekä puheliaat suomalaiset. Sekä asia, jota ei Hjernøen mukaan voisi löytyä yhdenkään tanskalaisravintolan listalta: päivän poroannos.
 Anne Hjernøe tahtoo nostaa esiin myös suomalaisen kouluruokailun. Hän kertoo, kuinka ilmainen kouluruoka loppui Tanskassa muutamia vuosia sitten ja se oli hänen mukaansa suuri virhe.
 – Se on surullista, koska säännöllinen kouluruokailu on lapsille hyvin tärkeää ja vähävaraisemmatkin perheet voivat luottaa, että lapset saavat hyvän ruoan joka päivä. Meillä Tanskassakin pitäisi edelleen olla sama malli. Haluan sen takaisin.
 Suomi-jakso esitetään Tanskassa DR1-kanavalla lokakuun lopulla. Anne Hjernøen ruokaohjelmia on esitetty Suomessa aiemmin Yle Fem -kanavalla.

Tanskalaisille tv-katsojille esitellään Suomesta maivan paistoa ja kouluruokaa


Summary: Mopoilijoiden ajokorttien takavarikoiminen, kaahausalueille tehdyt hidasteet, eikä poliisin puuttuminen rikoksiin ole estänyt kaahailua. Ylikomisarion mukaan tilanne näyttää vain kärjistyvän ja uhka kohdistuu poliiseihin.

Oulussa asukkaat, yrittäjät ja poliisi ovat kyllästyneet mopoilijoiden tapaamisten eli mopomiittien aiheuttamaan kaaokseen.
 Viime viikonloppuna mopomiittejä eli yleensä alaikäisten mopoilijoiden kokoontumisia oli kolmessa paikassa: Ruskossa, Kempeleessä ja Kaakkurissa.
 Oulun valvonta- ja hälytysyksikön johtaja ylikomisario  Jyrki Kivirinnan  mukaan poliisi saa mopomiiteistä ilmoituksia joka viikonloppu. Tällä kertaa hälytystehtävä kuitenkin  äityi varsinaiseksi välikohtaukseksi.
 Poliisi kertoi tiistaina 31. elokuuta, että tapaamisen nuoret olivat muun muassa piirittäneet poliisiauton ja heittäneet sitä kivillä.
 – Käytös oli todella uhkaavaa, ei millään tavalla normaalia käytöstä kansalaisilta tai edes nuorilta, Kivirinta kommentoi.
 Ennen välikohtausta poliisipartio oli saapunut Kempeleen Zatelliitti-alueelle puuttuakseen yleiseen häiriöön ja liikenteen vaarantamiseen. Kivirannan mukaan paikan päällä nuoriso kuitenkin vastusti poliisia "joukkohurmoksen" kaltaisessa tilassa.
 – Poliisi on selvästi haastamisen kohteena ja osa nuorista saattaa saapua paikalle juuri näyttääkseen poliisille, mitä uskaltaa tehdä, Kiviranta kertoo.
 Tilanne on yleistymässä myös muualla Suomessa ja Oulussa poliisin vastustamista on nähty kesällä  myös muissa yhteyksissä . Kivirinnan mukaan poliisille uhittelu on selvästi lisääntynyt kesän aikana, vaikka viikonlopun tapahtumat veivätkin tilanteen uudelle tasolle.
 Työpaikalla odottaa kauhu
 Kaakkurissa, mopomiittien vakiopaikassa työntekijöitä odottaa usein viikonloppujen tapaamisten jälkeen kauhu. Power Kaakkurin myymäläpäällikkö  Jouni Kaivosojan  mukaan ikinä ei voi tietää, mitä töihin tullessa on vastassa.
 – Takapiha kauhistuttaa. Siellä on esimerkiksi poltettu autoa ja kaadettu lavoja. Pikkuisen hirvittää aina, Kaivosoja kertoo.
 Viimeisimmäksi mopomiiteistä aiheutuneeksi vahingoksi Kaivosoja kertoo myymälän ikkunoiden halkeamisen. Mainosteippien vaihdon yhteydessä paljastui, että ikkuna oli säpäleinä.
 – Kyllä tämä on mopomiittien sivuvaikutus, en näe mitään muuta syytä. Tuskin ikkunat itsestään halkeavat tuolla lailla.
 Yrittäjälle mopoilijat ovat riesa erityisesti parkkialueilla. Moni alueen liike sulkee ovensa jo ennen mopomiittien alkamista, mutta erityisesti viikonloppuisin melu ja häiriö saattaa alkaa jo alkuillasta.
 Kaakkurin parkkipaikalle on tehty hidasteita kaahailijoiden hillitsemiseksi, mutta keino ei ylikomisario Kivirinnan tai myymäläpäällikkö Kaivosojan mielestä vielä riitä.
 – Tätä on jatkunut jo todella pitkään ja liian pitkään meni, ennen kuin hidasteita alettiin tekemään, Kaivosoja kommentoi. Ylikomisarion mukaan hidasteita on määrä tehdä alueelle vielä lisää.
 Tilaisuus tekee varkaan
 Ilmoituksia melusta ja häiriöistä tulee mopomiittien seurauksena poliisille joka viikonloppu. Ilmoituksia tekevät niin alueiden asukkaat kuin yrittäjät, ylikomisario Jyrki Kivirinta kertoo.
 – Melu on suurin syy ilmoituksille, mutta myös erilaisia onnettomuuksia on tapahtunut, Kivirinta valottaa.
 Kesän aikana mopotapaamisissa on kirjattu rikosilmoituksia erityisesti vakavasta piittaamattomuudesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Poliisi on takavarikoinut useita kymmeniä ajokortteja ja määrännyt kuskeja määräaikaisiin ajokieltoihin.
 Rikkeiden kirjosta huolimatta kyse on pikemminkin spontaanista kokoontumisesta kuin järjestäytyneestä toiminnasta. Tapaamisia sovitaan lyhyellä aikavälillä sosiaalisessa mediassa ja osallistujat ovat pitkälti alaikäisiä. Usein tapaamisista päätyy myös videoita sosiaaliseen mediaan. Esimerkiksi viikonlopun välikohtaus leviää ylikomisarion mukaan TikTok-palvelussa.
 – Jos tilanne jatkuu samanlaisena, tällä saattaa olla kohtalokkaita seurauksia. Emme toivo, että nuoria menetettäisiin tällaisissa kokoontumisissa, ylikomisario Kivirinta kommentoi.
 Jatkossa poliisi aikoo yhä valvoa mopomiittejä, mutta pyrkii myös muuttamaan nuorten tietä, ennen kuin lisäongelmia syntyy. Jos nuori syyllistyy rikokseen, kuten liikenneturvallisuuden vaarantamiseen, kuvioihin astuu mukaan myös lastensuojelu.
 – Nyt on tarkoituksena herättää vanhempia huomaamaan, mitä nuoriso tekee ja mitä iltaisin ja öisin tapahtuu. Vanhemmat, rakastakaa lapsianne ja asettakaa rajoja.
 Kivirinta toivoo, että myös nuoret muistaisivat tekojensa riskit. Onnettomuuden sattuessa sen kohteena voi olla toinen nuori, joka saattaa menettää henkensä hetken huvin vuoksi.
 Mitä mieltä olet mopoilusta? Voit keskustella aiheesta torstaihin 2. syyskuuta kello 23:een asti.

Nuoret haastavat mopomiiteissä poliisia tahallaan ja kuvaavat videoita TikTokiin – "Käytös on todella uhkaavaa", ylikomisario kommentoi


Kesä-elokuun keskilämpötila oli Suomen keski- ja eteläosissa laajalti ennätyksellisen lämmin, kertoo Ilmatieteen laitos.
 Tämän vuoden kesäkuukausina koko maan keskilämpötila oli 1900-luvulta alkavien tilastojen toiseksi lämpimin. Lämpimämpi kesä on ollut viimeksi vuonna 1937.
 Ilmatieteen laitoksen tilastojen mukaan kesä-elokuun keskilämpötila vaihteli maan eteläosan reilusta 18 asteesta Pohjois-Lapin noin 13 asteeseen.
 Esimerkiksi Helsingin Kaisaniemessä mitattiin kesäkuukausien keskilämpötilaksi 18,9 astetta, mikä on havaintoaseman vuonna 1844 alkaneen mittaushistorian korkein lukema.
 Kesäkuukausien korkein lämpötila mitattiin heinäkuun puolivälissä Heinolassa, jossa elohopea nousi näyttämään tasan 34 astetta.
 Hellepäiviä oli koko kesän aikana yhteensä 50, kun pitkän ajan keskimääräinen hellepäivien määrä kesäkuukausina on 33.
 Eniten hellepäiviä mitattiin Kouvolan Anjalassa, jossa koettiin myös kesä-heinäkuussa ennätyksellinen 31 päivän yhtäjaksoinen helleputki.
 Elokuussa vain yksi hellepäivä, paikoin poikkeuksellisen paljon sadetta
 Viileämmän elokuun keskilämpötila oli suuressa osassa maata lähellä pitkän aikavälin keskiarvoa. Suurimmat poikkeamat mitattiin maan eteläosissa, missä keskilämpötila jäi paikoin noin puoli astetta alle pitkän aikavälin keskiarvon.
 Elokuun ainoa hellepäivä oli 13. päivä, jolloin korkeimmat lämpötilat – 25,7 astetta – mitattiin Kouvolassa ja Virolahdella. Viimeksi elokuun korkein lämpötila on ollut alempi vuonna 2000.
 Pohjois-Pohjanmaalta Keski-Suomeen ja Pohjois-Savoon ulottuvalla alueella sademäärät olivat elokuussa paikoin poikkeuksellisen suuria. Harvinaisen sateinen elokuu oli yleisesti maan etelä- ja keskiosissa. Vain Lapin länsi- ja pohjoisosissa sademäärät olivat tavallista pienempiä.
 Elokuun suurin sadekertymä mitattiin Nurmijärvellä, jossa vettä tippui taivaalta 189,8 millimetrin verran.
 Syksyinen sää saapuu pohjoisesta ja saa linnut liikkeelle
 Pohjoisesta saapuva ilmavirtaus tuo Suomeen syksyistä säätä loppuviikolla. Myös lintujen syysmuutto on jo vilkasta.
 Ilmatieteen laitoksen tutkijan  Jarmo Koistisen  mukaan tällä hetkellä muuttavat pienet hyönteissyöjät, kuten Suomen runsain lintulaji pajulintu, kirjosieppo ja erilaiset kerttuset.
 Sääolosuhteista tuulisuus ja sateisuus vaikuttavat suuresti lintujen muuttoon. Jos on kova sade tai sumu tai vastatuuli, linnut eivät lähde liikkeelle.
 – Myötätuuli on valtavan tärkeä linnuille, Koistinen sanoo.
 Sen sijaan lämpötilalla ei ole juurikaan merkitystä. Linnut ovat valmistautuneet muuttoon tankkaamalla ja vaihtamalla sulat.
 – Ne ovat valmiina lähtemään, kun niiden sisäinen kello sanoo, että nyt on hyvä muuttaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Yhdysvaltalainen tutkimuslaitos: Heinäkuu mittaushistorian kuumin kuukausi maapallolla
 Heinäkuu paikoin poikkeuksellisen lämmin – hellelukemia mitattiin 24 päivänä

Kulunut kesä oli kuumin vuoden 1937 jälkeen – elokuussa vain yksi hellepäivä ja paljon sadetta


Summary: EU-rokotustodistuksen myöntää maa, jossa rokotus on annettu. Maiden käytännöt ja järjestelmät vaihtelevat, ja todistuksen saaminen voi vaatia selvittelyä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ulkomailla koronarokotteensa saaneiden vaikeus saada EU-rokotustodistus on aiheuttanut lukuisia yhteydenottoja ministeriöön, THL:ään ja Kelaan. Ongelman laajuutta ei osata arvioida.
 Sosiaali- ja terveysministeriö etsii asiaan parhaillaan ratkaisua.
 Ongelma on siinä, että EU-rokotustodistuksen saa EU-asetuksen mukaan siitä maasta, jossa rokote on annettu. Suomesta rokotustodistuksen saa tällä hetkellä vain Suomessa annetuista rokotuksista.
 Ulkomailla annetut rokotukset voidaan kirjata suomalaisiin potilastietojärjestelmiin, mutta automaattisesti ne eivät sinne siirry. EU-rokotustodistuksen tuottaminen tiedoista Omakantaan taas ei teknisesti onnistu.
 Toisaalta pelkkä printti tai kuvakaappaus potilasasiakirjamerkinnöistä ei vielä ole EU:n rokotustodistus, jolla on oma muotonsa ja qr-koodi, jonka avulla todistus voidaan tarkastaa.
 Ministeriö selvittää nyt yhdessä Kelan ja THL:n kanssa, mitä vaadittaisiin, että ulkomailla otetuista rokotuksista voisi muodostaa todistuksen Omakantaan.
 EU-jäsenmaat voivat nimittäin halutessaan myöntää todistuksia myös muualla annetuista rokotteista, vaikka ensisijainen velvoite todistuksista onkin rokottaneella maalla.
 – Suomella ei siis ole velvollisuutta myöntää todistusta ulkomailla annetuista rokotteista, mutta sen voi tehdä, jos se on mahdollista ja jos niin päätetään, sanoo sanoo ylilääkäri  Paula Tiittala  sosiaali- ja terveysministeriön Turvallisuus- ja terveysosastolta.
 Mahdolliseen muutokseen asti Tiittala suosittelee selvittämään, miten rokottaneen maan todistuksen saa. Lähtökohta on, että todistuksen saa sieltä, mistä rokotteenkin on saanut.
 – Monet maat ovat kehittäneet Omakanta-palvelua vastaavia digitaalisia järjestelmiä, joista EU-rokotustodistuksen voi käydä tallentamassa tai tulostamassa. EU-koronatodistus toimii rajanylityksessä samalla tavalla riippumatta siitä, mikä maa todistuksen on myöntänyt, sanoo Tiittala.
 EU on sopinut joidenkin EU:n ulkopuolisten maiden kanssa digitaalisten koronatodistusten yhteentoimivuudesta, mikä tarkoittaa että digitaalinen todistus Euroopan ulkopuolella saadusta koronarokotuksesta voidaan tarkastaa aivan samoin kuin EU:n rokotustodistus.
 Vaikka sopimusta yhteentoimivuudesta ei olisi tehty, EU:n ulkopuolelta saadun rokotustodistuksen voi silti esittää rajalla. Kukin jäsenvaltio päättää itse, mitä todistuksia se edellyttää maahan saapuvilta.
 Käytännöt vaihtelevat maiden välillä
 Rokotustodistusten tekninen toteutus ja järjestelmät vaihtelevat EU-maissa.
 Asetuksen mukaan todistus pitää saada pyytämättä, mutta rokotetun pitää selvittää, millainen systeemi kyseisessä maassa on käytössä eli tuleeko todistus paperilla vai digitaalisesti ja miten mahdolliseen verkkopalveluun kirjaudutaan.
 Jollei verkkopalvelua voi käyttää ilman kyseisen maan henkilötunnusta, pitää selvittää, voiko todistuksen saada muilla keinoin.
 Esimerkiksi Suomessa rokotteen saanut henkilö, joka ei jostain syystä voi käyttää Omakanta-palvelua, saa todistuksen terveydenhuollosta qr-koodeineen.
 Paperille tulostetusta todistuksesta voi myös ottaa kuvan omalle mobiililaitteelle.
 Esimerkiksi Ruotsissa todistusta eivät toistaiseksi voi saada ne, joilla ei ole sikäläistä henkilötunnusta, mutta Ruotsi on kertonut kehittävänsä palveluaan niin, että todistuksen voisi saada.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 2.9. kello 23 saakka.

Ulkomailla rokotetut suomalaiset tuskailevat koronarokotustodistuksen puutetta – Omakanta-palvelun todistuksen saavat toistaiseksi vain Suomessa rokotetut


Summary: Asiantuntijan mukaan on mahdotonta sanoa, kuinka pysyväksi kannatuksen pudotus jää, kun Afganistan katoaa amerikkalaisesta julkisuudesta. Perinteisesti Yhdysvaltain taloustilanne ratkaisee, kenen suuntaan äänestäjät kallistuvat.

Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  kannatus on kääntynyt viime viikkoina selvään laskuun. Tällä hetkellä suurin osa amerikkalaisista sanoo, ettei hyväksy Bidenin toimia presidenttinä.
 Tiedot käyvät ilmi muun muassa Real Clear Politics- ja Fivethirtyeight-verkkosivustojen kannatusmittareista, jotka laskevat keskiarvon Yhdysvaltain suurimpien mielipidekyselyiden tuloksista.
 Reilu kuukausi sitten 52,7 prosenttia täysi-ikäisistä amerikkalaisista sanoi hyväksyvänsä Bidenin toimet presidenttinä. Nyt samaa mieltä on vain 47 prosenttia, kertoo Fivethirtyeight-sivuston tuorein laskelma.
 Hieman suurempi osa, 47,6 prosenttia yhdysvaltalaista sanoo, ettei hyväksy istuvan presidentin politiikkaa.
 Merkitystä aikaista arvioida
 Pudotus presidentin kannatuksessa kertoo siitä, että amerikkalaiset katsovat Bidenin epäonnistuneen vetäytymisessä Afganistanista, arvioi Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Maria Annala.
 Hänen mukaansa lähtemiselle itsessään oli vahva kansan tuki, mutta Bidenin hallinto ei ollut valmistautunut Afganistanin romahtamiseen ja sitä seuranneeseen kaaokseen.
 – Maasta lähdettiin kiireessä, amerikkalaisia sotilaita kuoli ja jotkut Yhdysvaltoja auttaneet jätettiin sinne. Kaveria ei jätetä -hengen rikkomisella on iso kulttuurinen merkitys Yhdysvalloissa, Annala analysoi.
 Kaaos. Yhdysvaltain merijalkaväen sotilas nosti Kabulin lentokentällä vauvan muurin yli 20. elokuuta.  Afganistanin nopea romahtaminen yllätti Joe Bidenin hallinnon.  AFP
 Annalan mukaan vielä on liian aikaista sanoa, kuinka pysyvä lommo Afganistanista syntyy Bidenin kannatukseen. Yhdysvalloissa sisäpolitiikka ja etenkin maan taloustilanne ovat perinteisesti painaneet äänestäjien vaakakupissa enemmän kuin ulkopolitiikka.
 Kun Afganistan aikanaan katoaa julkisuudesta, sen merkitys voi vähentyä nopeasti, sillä vain ani harvalla yhdysvaltalaisella on suoraa kosketusta maahan, Annala pohtii.
 Tammikuussa virkaansa astuneen Bidenin suosio oli kääntynyt lievään laskuun jo kevään ja kesän aikana, ennen Afganistanista vetäytymistä. Tutkijan mukaan tätä pudotusta selittää osin maan taloustilanne, osin presidentin niin kutsutun 100 päivän kuherruskuukauden päättyminen lehdistön ja äänestäjien kanssa.
 Tulevaisuudessa Bidenin kannatuksen kannalta oleellista on, saavatko demokraatit puskettua kongressissa läpi budjetin sovitteluprosessin, arvioi Annala.
 Mikäli he onnistuvat tässä, seuraava liittovaltion budjetti voidaan hyväksyä yksinkertaisella määräenemmistöllä ilman yhdenkään republikaanin tukea.
 – Tämä olisi se iso juttu, joka kohahduttaisi demokraattien äänestäjiä ja samalla raivostuttaisi republikaaneja, Annala sanoo.
 Lue lisää:
 Joe Bidenin mukaan kaaos Afganistanissa oli vääjäämätön – "En tiedä, miten olisimme välttäneet sen"
 Biden joutui Yhdysvalloissa tulilinjalle Afganistanin takia – heikko tiedustelu herättää epäilyksiä niin salaliitoista kuin koko ulkopolitiikasta

Joe Bidenin suosio selvässä laskussa – Sotkuinen vetäyminen Afganistanista painaa kannatusta alas


Summary: Lahdessa kokeillaan ensimmäistä kertaa Suomessa uutta menetelmää sorateiden kunnostamiseksi. Aiemmin jätteeksi päätynyt sokerintuotannon kuituroska otetaan hyötykäyttöön sidosaineena. Sorapintaisia maanteitä on Suomessa lähemmäs 300 000 kilometriä.

Lahden Karistossa uusitaan tällä viikolla soratien pintaa aivan uudella tavalla. Nyt kokeilussa olevan uuden menetelmän toivotaan pidentävän jatkossa teiden huoltoväliä huomattavasti. Tästä hyötyisivät niin tienkäyttäjät kuin ympäristökin.
 Sorateiden kiviainekseen sekoitetaan sokerintuotannossa ylijäänyttä ainesta, joka jää jäljelle, kun sokerijuurikkaasta on puserrettu sokeri. Tämä ikään kuin liimaa soratien pienimpiä kiviainespartikkeleita yhteen. Aiemmin aines päätyi kaatopaikalle jätteenä.
 Sokerijuurikkaan leikkeestä valmistettavalla sidosaineella on moninmutkainen nimi: FIBRY MFC RC. Puserruksen jälkeen sokerijuurikkaasta jää jäljelle kuitumaista ainesta, jossa ei ole jäljellä sokeria. Kuituleike prosessoidaan, ja siitä saadaan pastamainen seos. Käytännössä kyseessä on mikrokuituselluloosa, jonka lyhenne englanniksi on MFC.
 Uutta sorapäällystettä testataan syksyn aikana Lahden Karistossa. Markku Lähdetluoma / Yle
 Säkylän sokeritehtaan jäte saa uuden elämän
 Innovaatio tehtiin taannoin Espoon Otaniemessä laboratoriossa. Nyt Säkylässä sokeritehtaan naapuritontilla valmistetaan tätä tulevaisuuden sidosainetta. Raaka-aine on kotimaista ja tulee läheltä. Pilottihankkeen toteuttavat sidosainetta valmistava Bang & Bonsomer, seoksen kokeilupätkälle levittävä Peab Asfaltti ja Lahden kaupunki.
 Bang & Bonsomerin myyntipäällikkö  Susanna Jokiperä  on toiveikas uuden menetelmän suhteen.
 – Laboratoriokokeet ovat osoittaneet, että huoltoväli pitenee tämän seoksen käytön ansiosta. Nyt tätä päästään ensimmäistä kertaa kokeilemaan ihan käytännössä.
 Jos tosielämän kokeet toimivat, vähenee sorateiden pöllyäminen. Kuoppiakaan ei pitäisi syntyä niin herkästi kuin perinteisillä menetelmillä.
 – Pöllyämistähän ei voi mitata rahassa, mutta sen vähentyminen on käytettävyyden kannalta suuri asia tienkäyttäjille, toteaa Jokiperä.
 Yhteistä neuvonpitoa kokeilupätkällä. Mukana pilotissa ovat Peab Asfalt, Bang & Bonsomer ja Lahden kaupunki. Markku Lähdetluoma / Yle
 "Huoltoväli saattaa tulevaisuudessa puolittua"
 Kaikkiaan Suomessa arvioidaan olevan noin 300 000 kilometriä sorateitä.  Valtiolla niitä on hoidossaan noin 27 000 kilometriä . Mennyt poikkeuksellisen kuuma ja kuiva kesä on kohdellut kaltoin reilua 10 000 soratiekilometriä, arvioi Väyläviraston maanteiden kunnossapidon asiantuntija  Jarkko Pirinen.
 – Ehkä kolmannes tuosta määrästä kaipaa nyt syksyllä perusteellista kunnostusta, Pirinen arvioi.
 Kunnostus vie rahaa. Mikäli huoltoväliä kyetään pidentämään, se tuo automaattisesti säästöjä. Suomen suurin asfaltoija Peab Asfaltti on Lahdessa mukana pilottihankkeessa. Aluepäällikkö  Jorma Jäntti  arvioi tulevia säästöjä rennolla otteella.
 – Villi arvioni on, että seoksen käytön jälkeen sorateiden huoltoväli saattaa puolittua. Kaikki riippuu siitä, kuinka sidosaine toimii käytännössä liikennekuormien alla.
 Kukaan ei anna tarkkoja arvioita säästöistä, sillä niitä voidaan laskea vasta Lahden Kariston kokeilun jälkeen.
 Sorateiden huono kunto on yksi suurimmista autoilijoiden ongelmista etenkin haja-asutusalueilla. Petri Aaltonen / Yle
 Työvaiheet voidaan tehdä perinteisellä kalustolla
 Lahden kaupunki halusi mukaan kokeiluun, ja Peab Asfaltilla on Lahdessa valmiina kokeiluun tarvittava kalusto.
 – Tien pinta tasataan ja jyrätään perinteisin menetelmin, sitten sekoitetaan kuitulios normaaliin hoitomurskeeseen, levitetään asfalttilevittäjällä ja lopuksi jyrätään tiiviiksi, Jäntti selostaa työvaiheita.
 Menetelmä on myös ympäristöystävällinen. Kiviainekset ja sidosaines voidaan sekoittaa suoraan huollettavalla tieosuudella, jolloin vältytään pitkiltä kuljetusmatkoilta ja säästetään energiaa.
 Alustavia tuloksia mahdollisesti jo syksyllä
 Pöllyämistä vähentää se, että uuden seoksen on tarkoitus olla perinteistä soratietä kestävämpää ja helpommin tiivistyvää. Tavoitteena on saada sorateistä helpommin huollettavia ja ekologisempia.
 Tuloksia on mahdollista saada jo tänä syksynä. Karistossa tehdään alle kilometrin mittaiselle soratien pätkälle kaksi osuutta, joista toinen huolletaan perinteisillä menetelmillä ja toinen uudella päällysteellä.
 Lahden kaupungin katupäällikkö  Jani Tuhkanen  odottaa innolla tuloksia.
 – Koko matkalla on samat olosuhteet ja liikennemäärät. Etenkin jos sataa runsaasti, näemme melko pian syntyykö kuoppia, kommentoi katupäällikkö.
 Toiveena on, että syyskuun alussa saataisiin vielä muutama aurinkoinen sääjakso. Silloin myös pöllyämistä voitaisiin alustavasti havainnoida.
 Lahti on Euroopan ympäristöpääkaupunki vuonna 2021. Sorateiden pintojen uusiminen sokerintuotannon sivuvirran avulla tukee kaupungin mukaan hiilineutraalimman ympäristön tavoitteita.
 Lisää  Päijät-Hämeen  uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Sorateiden pöllyäminen saattaa siirtyä historiaan – kotimaisessa keksinnössä sokerintuotannon jäte sitoo soran pienimmät osat yhteen


Summary: Eniten tartuntoja Oslossa, kaupunkiin ei silti ole tulossa koronasulkua.

Norjassa rekisteröitiin viime vuorokauden aikana 1 796 uutta koronatartuntaa, kertoo maan kansanterveyslaitos.
 Luku on suurin päiväkohtainen tartuntojen määrä Norjassa koko pandemian aikana. Edellinen ennätys kirjattiin viime viikon lopulla.
 Tartuntamäärä on tällä hetkellä Pohjoismaiden korkein.
 Viime viikon aikana Norjassa on kirjattu keskimäärin 23 tartuntaa 100 000 ihmistä kohti. Aiemmalla viikolla luku oli 11.
 Kansanterveyslaitoksen mukaan koronatartunnat ovat levinneet erityisesti kouluissa.
 Pahentuneen tartuntatilanteen takia Norjan yhteiskunnan avaaminen on keskeytetty toistaiseksi, jotta rokotuskattavuutta saataisiin paremmaksi, sanoo  Espen Nakstad  Norjan terveysvirastosta. Hänen mukaansa maan hallitus ottaa kantaa koronatilanteeseen lähiaikoina.
 Norjan terveysministeri  Bent Høie  varoitti pandemian neljännestä aallosta, joka voi olla edessä jo tänä syksynä.
 – Ihmisten on pysytttävä kotona. Jos ilmenee oireita on käytävä testissä, vaikka olisi rokotettu, sanoi terveysministeri Høie  NRK:n  mukaan.
 Høien mukaan Norja ei ole ottamasssa käyttöön maanlaajuisia rajoituksia. Ministeri vetosi erityisesti lasten ja nuorten asemaan pandemian keskellä ja siihen, että altistumisia tapahtuu tällä hetkellä pääosin rokotettujen keskuudessa.
 Norjassa kunnat voivat itse päättää, millaisia rajoituksia ne ottavat käyttöön.
 Eniten uusia tartuntoja rekisteröitiin Oslossa, yhteensä 677. Kaupunkiin ei kuitenkaan olla ainakaan toistaiseksi määräämässä koronasulkua.
 Norjalaisista vajaat 57 prosenttia on saanut kaksi rokoteannosta ja 71,5 prosenttia yhden.
 Norjassa on rekisteröity pandemian aikana yhteensä runsaat 160 000 koronatartuntaa. Viruksen seurauksena on kuollut 814 ihmistä. Norjassa on vajaat 5,4 miljoonaa asukasta.
 Lue lisää:
 Nyt myös Haaparannalta, Pajalasta ja Kiirunasta pääsee saapumaan Suomeen ilman rokotetodistusta ja koronatestiä
 Matkustus Suomeen vapautuu maanantaina etenkin EU-maista, kun sisärajavalvonta poistuu – lue tästä, mitä se tarkoittaa matkustajalle
 Norjan rajanylityspaikoilla Lapissa tuntien autojonot – viisi tuntia helteessä jonottanut Janne Kulju: "Fiilis ei ole ollenkaan paha"

Norjassa tehtiin uusi koronaennätys, yhteiskunnan avaaminen toistaiseksi jäihin


Summary: Elinkeinoelämän valtuuskunta Eva julkisti eilen ehdotuksensa eläkeuudistukseksi. Sen mukaan julkinen talous on ongelmissa, ellei eläkejärjestelmää muuteta.  Eläkeläisiä on Suomessa 1,6 miljoonaa.

Elinkeinoelämän valtuuskunta Eva haluaa etenkin 65-74-vuotiaat eläkeläiset takaisin töihin, sitoa eläkeiän työllisten määrään ja ehdottaa myös eläkeputkiston poistamista kokonaisuudessaan.
 Muuten julkinen talous on tulevaisuudessa valtavissa ongelmissa hoiva- ja eläkemenojen kasvun vuoksi. Tämä selviää Evan eilen julkistamasta  ehdotuksesta eläkeuudistukseksi .
 Eläkkeensaajien keskusliiton toiminnanjohtaja  Timo Kokko  ei lämpene alkuunkaan Evan ehdotuksille.
 – Raportti vain lietsoo entisestään sukupolvien välisiä ristiriitoja ja luo epäluottamusta nykyistä eläkejärjestelelmää kohtaan, Kokko tiivistää annin.
 – Ehdotukset ovat omiaan rappeuttamaan luottamusta eläkkeellepääsyä kohtaan. Missään nimessä Evan ehdotuksile ei ole tarvetta. Suomessa on hyvä eläkejärjestelmä, maailman huipputasoa kansainvälisessä vertailussa, Kokko linjaa.
 Kokon mukaan tavoitteena tulisi olla luottamuksen lisääminen sitä kohtaan.
 - Jälkiviisauksien laukominen ei auta asiaa tai epävarmuuden tietoinen lisääminen.
 Eläkkeensaajien keskusliiton toiminnanjohtaja Timo Kokko ei lämpene alkuunkaan Evan ehdotuksille. Anneli Velho / Eläkkeensaajien keskusliitto
 Lisää työkyvyttömyyseläkeläisiä
 Toisen etujärjestön Eläkeliiton toiminnanjohtaja  Anssi Kempin  mukaan Evan ehdotus siitä, että paukautettaisiin eläkeikää tuosta vain ylöspäin, kuulostaa epärealistiselta.
 – Meillä kuitenkin on valtavasti ammatteja, joissa työskentely tulee työkyvyn näkökulmasta vaikeaksi jossain vaiheessa ikää. Todennäköisesti tämä vain nostaisi työkyvyttömyyseläkeläisten määrää. Ensisijaisesti tulee käyttää muita keinoja, jos mietitään eläkejärjestelmän kestävyyttä, Kemppi arvioi.
 Kempin mukaan eläkejärjestelmässä on jo tällä hetkellä ns. elinaikakerroin, joka leikkaa eläkkeitä keskimääräisen eliniän kasvun mukaisesti.
 – Näin sama eläkepotti riittää, vaikka eliniän odote kasvaa.
 Eläkeläiset puskevat töitä jo nyt
 Kemppi huomauttaa, että eläkeläisten työssäkäynti on arkea ja todellisuutta suomalaisessa työelämässä jo nyt.
 – Pelkästään sosiaali- ja terveydenhuollossa on kymmeniä tuhansia eläkeläisiä töissä. He ovat keikkalaisia: tekevät lyhyitä, muutaman päivän sijaisuuksia tai kuukauden, parin määrä-aikaisuuksia. Osa on pitemmissäkin pesteissä.
 Erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollon puolella on valtava työvoimapula ja jostakin käsipareja on revittävä vuoroihin.
 – Eläkkeeltä otetaan mielellään töihin tuttuja kollegoita, he kun osaavat hommat jo valmiiksi.
 Anssi Kempin mukaan eläkeläisten työssäkäynti on arkea suomalaisessa työelämässä jo nyt. Terhi Honkonen / Eläkeliitto
 Ei pakkoa, vapaaehtoisesti
 Mutta haluavatko eläkeläiset palata eläkkeeltä töihin?
 Kempin mukaan porukan voi jakaa kahteen sakkiin.
 – Meillä on ryhmä ihmisiä, joille työnteko eläkkeellä on voimaantumisen lähde ja taustalla ovat usein myös taloudelliset syyt, esimerkiksi pieni eläke. He ovat merkittävä osa eläkeläisistä ja tekevät mielellään töitä myös eläkeiässä.
 – Sitten eläkeläisissä on paljon myös heitä, jotka kokevat, että he ovat työnsä tehneet, nyt on nuorempien vuoro.
 Eläkeläisliittojen etujärjestön Eetun pari vuotta sitten teettämän kyselyn mukaan vain 4 prosenttia ikääntyvistä ja iäkkäistä voisi harkita kokopäivätyötä vanhuuseläkkeellä ollessaan. Sen sijaan osa-aikatyö maistuisi lähes joka toiselle (46%).
 Kempin mielestä onkin tärkeää, että pidempi työssäolo pohjautuu jatkossakin vapaaehtoisuuteen, ei kategoriseen määräykseen korkeammasta eläkeiästä. Evan ehdotus lähtee siitä, että jos työllisten määrä suhteessa huollettaviin ei ole (taloudellisesti) kestävällä tasolla, nostetaan eläkeikää automaattisesti siten, että kestävä taso saavutetaan.
 – Suhtaudun tähän hyvin skeptisesti. Peräänkuulutan enemmän hienosäätöä nykysysteemiin kuin isoa remonttia, Kemppi linjaa.
 Asennemuutosta työnantajiin
 Eva ehdottaa myös eläkeputkiston poistamista kokonaisuudessaan. Evan mukaan se tarkoittaisi varsinaisen eläkeputken ja siihen liittyvän erityislainsäädännön poistamisen lisäksi sitä, että ansiosidonnaisesta ei kertyisi jatkossa eläkettä, työkyvyttömyyteen liittyvää lainsäädäntöä muutettaisiin sekä työttömyysjaksojen ketjuttamiseen puututtaisiin.
 Maan hallitus valmistelee parhaillaan eläkeputken poistoa. Kokko on ehdottomasti sitä vastaan.
 – Jos tulee isot yt-neuvottelut, ensimmäiseksi ja automaattisesti pannaan pois väkeä vanhemmasta päästä ja heidän on sen jälkeen hyvin vaikea päästä työnsyrjään kiinni.
 Eläkeputken ansiosta työttömäksi joutunut saa ansiosidonnaista työttömyysturvaa eläkkeelle siirtymiseen saakka.
 – Ymmärrän eläkeputken tarkoituksen, mutta siinä on vääristyneitä piirteitä. Se ei tee työelämälle hyvää, jos yyteiden kautta siivotaan pois kokeneiden ihmisten osaamista ja hiljaista tietoa, Kemppi sanoo.
 Niin Kokko kuin Kemppi peräänkuuluttavatkin asennemuutosta työnantajiin. Palkattaisiin myös varttuneempia töihin. Nyt yli 50-vuotiaiden työpaikkahakemukset lentävät miltei automaattisesti ö-mappiin.
 Toisaalta Suomen Yrittäjien kyselyyn vastanneista yrityksistä peräti 74 prosenttia ilmoitti olevansa halukkaita työllistämään eläkkeellä olevia henkilöitä yritykseensä.
 Lue lisää:
 Ovatko eläkeläiset yksi ratkaisu hoitajapulaan? – Sairaanhoitaja jäi 6 vuotta sitten eläkkeelle, mutta ei halua lopettaa
 Korona vei Aurinkorannikolta eläkeläiset, mutta toi etätyöläiset – ”Pyöräilen läppäri mukana, ja välillä istun palmun alle tekemään töitä”
 Eläkeputkelle sanotaan hyvästi, mutta ikääntyvien työttömien erityissäännökset takaavat sen, ettei mikään muutu

Raportti vaati eläkeläisiä töihin – Eläkeläiset suuttuivat: lietsoo ristiriitoja, kymmenet tuhannet eläkeläiset ovat töissä jo nyt


Summary: Presidentti Mauno Koiviston muistomerkin suunnittelukilpailun voitti kuvanveistäjä Kirsi Kaulasen teos Välittäjä. Kysyimme teoksen havainnekuviin perustuvia ajatuksia kadunkulkijoilta ja taideasiantuntijoilta.

Vantaalainen  Jouko Kokkonen  tutkii tarkkaan havainnekuvaa  tänä aamuna julkistetusta  presidentti  Mauno Koiviston  muistomerkistä.
 – Jos muistelen Koivistoa presidenttinä, ei tuo minusta anna oikein mitään kuvaa hänestä nuoremmalle polvelle. Olen ehkä hieman vanhanaikainen siinä mielessä, että näköispatsaat kuten tuo lähellä sijaitseva Mannerheim ovat enemmän mieleen, Kokkonen sanoo.
 Jouko Kokkonen pitää enemmän näköispatsaista. Petteri Bülow / Yle
 Palkintolautakunnan mukaan voittajatyö tuo uudenlaisen keveämmän näkökulman perinteisiin presidenttimuistomerkkeihin. Helsinkiläinen  Paula Saarelma  on samaa mieltä, ainakin osittain.
 – Kyllä tämä on ainakin vähän keveämpi. Kiva, että on vähän erilaista. Ihan tämä idän ja lännen välillä, kaksi erilaista osaa -ajatus ei kuitenkaan aukea.
 Paula Saarelman mukaan teoksessa on uudenlaista keveyttä. Petteri Bülow / Yle
 Palkintolautakunnan mukaan voittanut muistomerkkiehdotus sijoittuu Pikkuparlamentin puiston läpi kulkevan käytävän molemmin puolin. Sen materiaali, kiillotettu ruostumaton teräs, peilaa ohikulkijan ja teoksen ympäristön osaksi teosta.
 Kirsi Kaulasen teos Välittäjä voitti presidentti Koiviston muistomerkkikilpailun. Muistomerkin on määrä olla valmis 25. marraskuuta vuonna 2023, jolloin presidentti Koiviston syntymästä on kulunut 100 vuotta.
 Lautakunnan mukaan teos asettaa katsojan kahdenlaisen ajatusmaailman väliin ja heijastaa siten Suomen maantieteellistä asemaa idän ja lännen välissä sekä Koiviston roolia yhteistyön rakentajana.
 Espoolaisen  Simo Nivan  silmään kokonaisuus on turhan kokeileva.
 – Tästä tulee mieleen enemmän joku futuristinen juttu, näköispatsas olisi ollut paljon sopivampi.
 Simo Nivan silmään teos on turhan futuristinen.
 Vantaalainen  Eva Tawasoli  pitää valintaa onnistuneena. Hän arvelee teoksen kuvaavan hyvin Koivistoa henkilönä.
 – Muistomerkki varmastikin kuvastaa presidenttiä. Hänhän oli taitava tekemään yhteistyötä Neuvostoliiton kanssa.
 Eva Tawasolin mukaan teos kuvastaa hyvin presidentti Koivistoa henkilönä. Petteri Bülow / Yle
 Ylen uutinen voittajatyöstä  kirvoitti kymmenittäin kommentteja sekä puolesta että vastaan. Osa keskustelijoista kaipaisi muistomerkiltä esittävyyttä, osan mielestä valittu teos antaa juuri sopivasti tilaa ajatuksille.
 "Täydellinen valtion päämiehen muistomerkiksi"
 Galleristi, kuraattori ja entinen taidekriitikko  Veikko Halmetoja  pitää tuomariston valintaa onnistuneena ja odotettuna. Hän luonnehtii Kirsi Kaulasta erinomaiseksi taiteilijaksi, mutta  Välittäjä -teosta hän pitää kuvien perusteella kohtalaisen perinteisenä muistomerkkinä.
 – Tuomariston perusteluissa korostettiin nykytaiteenomaisuutta, mutta aika vähänhän meillä aidosti on merkkihenkilöiden muistomerkkejä, jotka perustuisivat vaikkapa jollekin aineettomalle elementille. Eli siinä mielessä tämä on kuitenkin aika perinteinen teos.
 Halmetojan mukaan vaikkapa  Marja Kanervon  suunnittelema  Suomenlinnan vankileirin muistomerkki  on onnistunut esimerkki rohkeasta, erilaisesta lähestymistavasta.
 – Tällaisissa merkkihenkilömuistomerkeissä ei olla Suomessa vielä valmiita tekemään näin rohkeita valintoja, hän arvioi.
 Taideasiantuntija, filosofian tohtori  Pauliina Laitinen  luonnehtii teosta ja valintaa monin tavoin onnistuneeksi.
 – Se on tyylikäs, harmoninen, dynaaminen, puhutteleva, mutta myös aavistuksen liian neutraali ja siloteltu eli täydellinen taideteos valtion päämiehen muistomerkiksi.
 Laitinen näkee teoksen muotokielessä monien muiden tavoin jotain tuttua ja jotain symbolista.
 – Näen tässä sekä presidentti Koiviston vauhdikkaan hiuskiehkuran että hänet luotsaamassa Suomea läpi muutosten tuulien kylmän sodan päätteeksi.
 Taiteilija Kirsi Kaulanen kertoi kilpailutöiden palkintotilaisuudessa inspiroituneensa Koiviston elämänkaaresta, joka kulkee työläisestä presidentiksi.
 – Se kaari kuvaa suomalaisuutta ja suomalaista yhteiskuntaa aika hyvin. Lähdin siitä kehittelemään teoksen nousevaa muotoa.
 Kaulasta kiehtoo ajatus siitä, että teokset ottavat katsojan sisäänsä. Niinpä tässäkin työssä katsoja pääsee kävelemään muistomerkin läpi, sillä teos sijoittuu puiston läpi kulkevan käytävän molemmin puolin.
 Lue lisää:
 Tämä teos nousee Mauno Koiviston muistomerkiksi – Kuvanveistäjä Kirsi Kaulanen: "Teoksen kaksi osaa kuvaavat presidenttiä idän ja lännen välissä"

Asiantuntijat kehuvat, kansalaiset kritisoivat – Mauno Koiviston muistomerkki jakaa mielipiteet: "Näköispatsas olisi ollut sopivampi"


Summary: Köyhyys ja huono-osaisuus voivat periytyä sukupolvelta toiselle. Miten ketjun voi katkaista?

Teemme juttua köyhyyden periytymisestä ja etsimme haastateltavia. Kerro oman perheesi tarina.
 Olemme kiinnostuneita erityisesti sukutarinoista, joissa syrjäytymisen ketju on tavalla tai toisella katkennut tai katkaistu. Mitkä asiat sen saivat aikaan?

Saitko perinnöksi köyhyyden? Kerro meille perheesi tarina


Summary: Tien rakennetta suojaa se, että painoa jaetaan riittävälle määrälle akseleita. Päällysteen syöpöt taas löytyvät muualta, sillä erikoiskuljetuksia on silti häviävän vähän verrattuna yksityisautoihin nastarenkaineen.

Erikoiskuljetukset Suomen teillä lisääntyvät kovaa vauhtia. Liikennettä maalla, merellä ja ilmassa ohjaavan  Fintrafficin mukaan  keväällä erikoiskuljetuksia kulki lähes kymmenkertainen määrä aiempiin vuosiin verrattuna.
 Se näkyy myös erikoiskuljetusten lupaprosessin venymisenä.
 Lue lisää :  Tuulivoimaloita kulkee Suomen teillä nyt niin paljon, että erikoiskuljetusten lupaprosessi on ruuhkautunut – "Olisi pitänyt pystyä ennakoimaan kristallipallosta"
 Yleisimmin erikoiskuljetuksen lastina on muuntamoita, laivan moottoreita, raitiovaunuja, tuulivoimaloiden osia ja rakennusmoduuleita.
 Paitsi maantieverkkoa, erikoiskuljetukset käyttävät myös kaupunkien katuja päästäkseen satamasta tai tehtailta valtateille ja lopulliseen määränpäähänsä. Kuljetusten kasvaessa kaupungit joutuvat uudistamaan erikoiskuljetusreittiään.
 Kokkolassa tuulivoimalaosien kuljetukset ovat vasta alkaneet, ja niitä ajetaan kaupungin halki loppuvuoden aikana 240 satsia. Määrä voi tulevaisuudessa kasvaa moninkertaiseksi, sillä lähialueen omat voimalatyömaat ovat pääsemässä vauhtiin.
 Katso, kuinka kuljetuksen sujumista testataan:   Jopa 90 metriä pitkät erikoiskuljetukset edellyttivät muutoksia tieverkkoon – bongareille on luvassa huikeita näkyjä, kun tuulivoimalan osia kuljetetaan halki öisen kaupungin
 Pistekuorma ei kasva, sillä akselipaino ratkaisee
 Erikoiskuljetukset eivät voi ajaa suorinta reittiä satamasta valtateille, sillä matkalle osuu liian matala alikulku. Niinpä tuulivoimaloiden osat kiemurtelevat kaupungin halki.
 Nyt kuljetusten maksimipaino on 140 tonnia, mutta jatkossa painoa voi olla jopa 200 tonnia.
 Vaikka erikoiskuljetukset ovat katuverkolle jonkinlainen rasite, infrapäällikkö  Visa Wennström  ei ole kovin huolissaan niiden mahdollisista vaikutuksista.
 Reitti kulkee pitkin kokoojakatuja, joiden rakennekerroksissa erikoiskuljetukset on jo rakentamisvaiheessa pyritty ottamaan huomioon. Mahdollisesti syntyvät vauriot johtuvat enemmänkin perusmaan kantavuudesta.
 Suurin tekijä on se, että raskaissa kuljetuksissa akseleita on selvästi normaalia enemmän, joten akselipaino ei kasva eikä pistekuormitus juuri eroa tavallisesta murskekuormasta.
 – Massat ovat toki huomattavasti suuremmat ja risteysalueilla, missä joudutaan jarruttamaan, massan voima voi jollain aikavälillä aiheuttaa päällysteiden deformoitumista. En pidä sitä kovin suurena riskinä kuitenkaan, sanoo Wennström.
 Deformaatioon eli muodonmuutokseen vaikuttaa esimerkiksi raskaiden ajoneuvojen määrä ja paino, lämpö ja päällysteen tyyppi.
 Tierakenteen asiantuntija  Sami Petäjä  Väylävirastosta vahvistaa, että olennaisinta on kuljetuksen painon tasainen jakautuminen. Mitä raskaampi kuljetus, sitä enemmän on oltava akseleita, jolloin paino jakaantuu useammalle akselille.
 – Huomattavan ylisuuret akselipainot ovat haitallisia, sanoo Petäjä.
 Kokkolassa tuulivoimalakuljetukset vaativat erikoiskuljetusreitin muokkaamista monessa kohdassa. Kokkolan Sataman Jalmari Ahola (selin) ja Jyrki Roukala sekä Kokkolan kaupungin Visa Wennström ja urakoitsija Sundströmin edustaja Aron Sundström käyvät läpi muutoksia. Kalle Niskala / Yle
 Sillat ovat usein raskaiden erikoiskuljetusten suhteen kriittisiä. Sen sijaan katujen rakenne ei ole ratkaiseva tekijä, vaikka kadut ja tiet onkin suunniteltu tietylle liikennemäärälle.
 Joissain tapauksissa tierakenteen suunnittelussa otetaan huomioon normaalia suurempi raaka-ainekuljetusten määrä, jos tie on muuten vähäliikenteinen. Pehmeikölle sijoittuvien teiden ja katujen kohdalla pitää tarkastella pohjamaan kestävyyttä, jos tiellä kulkee erityisen raskaita erikoiskuljetuksia.
 Lisäksi joskus harvoin päällys- ja pohjarakenteita joudutaan vahventamaan tai kuljetukselle antamaan erityisehtoja ajolinjojen tai valvonnan suhteen.
 Esimerkiksi Vaasasta lähtevät lähialueille suuntautuneet tuulivoimalakuljetukset on saatu perille myös alemmalla tieverkolla, vaikka niillä olosuhteet ovatkin välillä haastavat.
 Päällysteen pahin tuholainen on nastarengas
 Vaasassa erikoiskuljetuksia liikkuu vuosittain satoja ja viime vuosina ovat lisääntyneet erityisesti tuulipuistokomponenttien kuljetukset.
 Kaupunkisopimus velvoittaa ylläpitämään tieverkkoja, ja Vaasa onkin panostanut asiaan paljon turvatakseen alueen teollisuuden toiminnan, sanoo liikennesuunnittelupäällikkö  Pertti Hällilä .
 Hällilä sanoo, etteivät hitaasti liikkuvat erikoiskuljetukset ole tieverkolle edes niin suuri rasite kuin normaali liikenne.
 Raskasta liikennettä on 3–4 prosenttia liikennevirrasta, vilkkaalla tiellä jopa 8 prosenttia. Pienimmät ajoneuvot syövät pintaa pahiten, rekkaliikenne volyyminsa vuoksi syvemmältä.
 – Päällysteet kuluvat eniten normaalissa ajoneuvoliikenteessä: henkilöautojen nastarenkaat syövät asfaltin aika nopeasti, eivät niinkään erikoiskuljetukset. Rekkaliikenne taas johtaa asfaltin murtumiseen, jos on ohuet päällystekerrokset, sanoo Hällilä.
 Hän kehottaa katsomaan kokonaishyötyä. Teiden mahdollinen kuluminen erikoiskuljetusten alla on hinta hiilidioksidipäästöjen vähenemisestä, teollisuuden toimintaedellytyksistä ja työllisyydestä. Kaupunkien on huolehdittava siitä, että tavara kulkee.
 – Raskaimmat kuljetukset ovat harvassa, mutta ne ovat kriittisiä yhteiskunnan kannalta ja ne pitää hyväksyä osana liikennekokonaisuutta, sanoo Vaasan liikennesuunnittelupäällikkö Pertti Hällilä.
 Raskaimmat kuljetukset kannattaisi silti mahdollisuuksien mukaan ajaa muulloin kuin syksyllä ja keväällä, jolloin vetinen maaperä ja kelirikko heikentävät kantavuutta, sanoo Hällilä.
 Vastuut kuntoon sattumusten varalta
 Kokkolan koko katuverkko kuvattiin kesällä 2020 ensimmäistä kertaa, ja sen perusteella kaupungin kadut ovat yleisesti ottaen tyydyttävässä kunnossa. Mahdollisia erikoiskuljetusten aiheuttamia vaurioita seurataan, mutta niiden aiheuttajaa voi olla vaikea nimetä.
 – Jos vaikka valopylväs vaurioituu, kuljetusliike varmasti ilmoittaa asiasta ja kustannus menee sille. Mutta tienpintojen kantavuuksien suhteen... Siellä on paljon muutakin liikennettä, joten voidaanko osoittaa, että vaurio johtuu juuri tästä? Otetaan niitä sitten keskusteluun tarvittaessa, sanoo infrapäällikkö Visa Wennström.
 Hän toivoo silti, että vastuut mahdollisista seurauksista sovitaan selvästi.
 – Toivoisin, että vastuuta jaetaan muillekin tahoille kuin Kokkolan kaupungille.
 Visa Wennströmin mukaan tilannetta seurataan jatkossa, vaikka katujen uskotaankin kestävän erikoiskuljetusten lisääntymisen. Kalle Niskala / Yle
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 2.9. kello 23 saakka.

Painavat erikoiskuljetukset lisääntyvät, mutta niitä ei pidetä uhkana kaduille tai teille – suurempi rasite ovat raskas liikenne ja henkilöautojen nastat


Summary: Siilinjärven kunta muistaa Marjaana Heikkistä paralympiapronssista 800 euron urheilijastipendillä. Euromäärä on monen kuntalaisen mielestä liian pieni. Kunnanjohtajan mukaan summa on linjassa muiden urheilijastipendien kanssa.

Keihäänheittäjä  Marjaana Heikkiselle  paralympiapronssista myönnettävä urheilijastipendi on saanut siilinjärveläiset kuohumaan. Siilinjärven kunnanhallitus päätti maanantaina muistaa Heikkistä paralympiamenestyksestä 800 euron suuruisella stipendillä.
 Uutinen nostatti sosiaalisessa mediassa keskustelua siitä, onko summa riittävä muistaminen paralympialaisissa menestyneelle.
 Kunnanjohtaja  Vesa Lötjönen  sanoo, että summa on linjassa aiempien Siilinjärven kunnan myöntämien stipendien kanssa. Esimerkiksi  Ilkka Herolaa  muistettiin keväällä MM-hopeasta tuhannella eurolla.
 Summat eivät koskaan ole olleet yhtä suuria kuin esimerkiksi naapurikaupungissa Kuopiossa.
 – Aina sanotaan, että kuntapuolen päätöksenteko on hidasta. Mutta tässä korostaisin sitä, että halusimme yksimielisesti ja nopeasti reagoida Marjaanan hienoon suoritukseen. Mitali tuli sunnuntaina ja jo maanantaina olimme päättäneet muistamisesta, Lötjönen sanoo.
 "Olen kiitollinen siitä, että kuntalaiset ovat ajatelleet minua"
 Heikkinen ei ota kantaa stipendin suuruuteen, vaan sanoo olevansa kiitollinen siitä, että kotikunta haluaa muistaa häntä. Vielä enemmän Heikkinen on kuitenkin otettu kuntalaisten tuesta.
 – Virinnyt keskustelu osoittaa, että kuntalaiset ovat ajatelleet minua. On vielä paljon stipendiäkin liikuttavampaa, että he ovat asettuneet tuekseni. Kuntalaisten tukea ei voi rahassa mitata.
 Heikkinen haluaa lisätä, että Siilinjärven kunta on ollut koko ajan hänelle arvokas yhteistyökumppani.
 – En koe jääväni huomiotta. Olen kiitollinen siitä, että kunnanhallituksella on ollut ylipäänsä tahtotila muistaa minua.
 Lue myös:
 Siilinjärven kunta muistaa Marjaana Heikkistä paralympiamenestyksestä urheilijastipendillä
 Marjaana Heikkinen heitti Tokiossa pronssille! Mitalisti oli tyytymätön: "Eihän tämä ollut ollenkaan sitä, mitä tänne tultiin hakemaan"
 Tokion kuumat ja kosteat olosuhteet jakavat Suomen parayleisurheilijat kahtia – Manni on kuin kotonaan, Heikkinen kauhuissaan: "Heittäminen on tällä hetkellä pienin murhe"

Keihäänheittäjä Marjaana Heikkiselle annettavan stipendin summa kuohuttaa – paralympiamitalisti itse: "Siilinjärveläisten tuki rahaakin arvokkaampaa"


Summary: Tenterfieldinterrierin suosio kasvoi, kun presidenttipari hankki sen rotuisen pennun. Kasvattaja on tyytyväinen, että rotu on saanut julkisuutta.

Tenterfieldinterrierit nousivat koko kansan tietoisuuteen tällä viikolla, kun presidenttipari  ilmoitti hankkineensa  sen rotuisen koiranpennun.
 Presidenttiparin Osku-koira on kotoisin Pirkanmaalta Virroilta. Sen kasvattaja  Kirsi Hautakangas  kuvailee Oskua "oikeaksi hupimieheksi".
 – Sille sai nauraa. Se oli aina jallittamassa muita pentuja.
 Osku-koiran kanssa samassa pentueessa oli viisi muuta pentua. Suomessa tenterfieldinterrierejä on  yhteensä vain 22 .
 Hautakankaalla on muutama pentue suunnitteilla ja ne ovat jo nyt kaikki varattuja. Kiinnostus rotua kohtaan kasvoi räjähdysmäisesti presidenttiparin Osku-koiran myötä.
 – Saimme rodun kertaheitolla tunnetuksi. Normaalisti siihen olisi mennyt vuosia aikaa.

Presidenttiparin koira on "oikea hupimies", joka jallitti muita pentuja – kasvattaja kertoo videolla, minkälainen Osku-koira on


Summary: Koronatartunnat vähenivät merkittävästi, kun kirurgisten maskien käyttö yleistyi Bangladeshin maaseudulla. Tutkimus on ensimmäinen laaja satunnaistettu tutkimus maskien hyödystä koronan torjunnassa.

Väittelyssä maskien hyödystä koronan torjunnassa on vedottu usein siihen, että meiltä puuttuvat laajat satunnaistetut tosielämän tutkimukset. Nyt sellainen on, Yhdysvaltain huippuyliopistojen tutkijoiden tekemä.
 Tutkimuksen tekijöiden mukaan heidän tuoreet tuloksensa tarjoavat tähän mennessä parhaan todistuksen siitä, että laaja maskien käyttö estää merkittävästi koronan leviämistä.
 Vielä julkaisemattomasta tutkimuksesta kertoi  Washington Post -lehti . Tutkimukseen osallistui tutkijoita muun muassa Stanfordin ja Yalen yliopistoista.
 Bangladeshin maaseudulla tehty tutkimus osoittaa, että yleisesti käytetyt kirurgiset kasvomaskit vähentävät merkittävästi koronatartuntoja.
 Koronatartunnat vähenivät 9,3 prosenttia, kun maskien käyttöaste nousi väestössä 13 prosentista 42 prosenttiin.
 Tutkimuksen tekijät korostavat, että tutkimus ei osoita maskien tehon olevan "vain 9,3 prosenttia".
 – Teho olisi mahdollisesti useita kertoja suurempi, jos kaikki käyttäisivät maskeja, tutkimuksessa mukana ollut Yalen yliopiston professori, ekonomisti  Jason Abaluck  sanoo Washington Post -lehdessä.
 Maskien käyttöä edistettiin Bangladeshin kylissä
 Kyseessä on ensimmäinen satunnaistettuun asetelmaan perustuva laaja tutkimus maskien käytön vaikutuksista tartuntoihin koronapandemian aikana. Tutkimuksessa oli kaksi ryhmää.
 Bangladeshin kylien 178 000 asukasta kuului ryhmään, jossa maskien käyttöä pyrittiin lisäämään. Heille tarjottiin ilmaisia maskeja ja tietoa maskien hyödyistä. Paikalliset vaikuttajat myös suosittelivat maskien käyttöä.
 163 000 asukasta kuului kontrolliryhmään, jossa maskien käyttöä ei edistetty.
 Tutkimus toteutettiin 600 bangladeshilaiskylässä marraskuun 2020 ja huhtikuun 2021 välisenä aikana.
 Tutkimukseen osallistui tutkijoita muun muassa Stanfordin ja Yalen yliopistoista. Tutkimuksessa oli mukana myös voittoa tavoittelematon Green Voice -järjestö.
 Tutkimus on parhaillaan vertaisarvioitavana arvostetussa Science-tiedelehdessä.
 “Naula arkkuun” väittelylle maskien hyödyistä
 Bangladeshista saadut tulokset ovat “naula arkkuun” väittelylle siitä, onko maskeista hyötyä koronan torjunnassa.
 Näin tuloksia kuvaa tutkimuksessa mukana ollut professori, ekonomisti Jason Abaluck Yalen yliopistosta Washington Post -lehdessä.
 – Tämän tutkimuksen pitäisi lopettaa väittely siitä, onko maskeista hyötyä, Abaluck sanoo.
 Täysin yksiselitteisiä Bangladeshin tutkimustuloksetkaan eivät ole. Tutkimuksessa nimittäin havaittiin, että maskien suosiminen lisäsi myös ihmisten välisiä fyysisiä etäisyyksiä.
 Suomessa väittely maskien hyödyistä kuumeni keväällä 2020, kun sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi  selvityksen , jonka mukaan kasvomaskien hyöty arjessa on vähäinen tai olematon.
 – Tieteellistä näyttöä käytölle ei ole, sanoi selvitystä koostanut emeritaprofessori  Marjukka Mäkelä.
 Suomessa  THL:n suositus  maskien käytöstä annettiin vasta elokuussa 2020.
 Tuore tutkimus Bangladeshista vahvistaa sitä, mihin aiemmatkin tulokset viittaavat. Maskeista on kiistatonta hyötyä koronan torjunnassa.
 “Tutkimustulokset ovat varsin hyvin linjassa maskeja tai maskipakkoa koskevan kvasikokeellisen näytön kanssa”,  twiittasi  uudesta tutkimuksesta Turun yliopiston terveystaloustieteen professori  Mika Kortelainen.
 Voit keskustella aiheesta 2.9.2021 kello 23 saakka.

Laaja tutkimus tosielämästä todistaa maskien suojaavan koronalta – Tutkimuksessa mukana ollut professori: “Tämän pitäisi lopettaa väittely maskien hyödyistä”


Summary: Kevytyrittäjyys on laskutuspalveluiden käyttämä markkinointitermi. Laissa tällaista vaihtoehtoa ei ole, vaan jokainen on joko yrittäjä tai työntekijä. Yle selvitti ilmiötä ja löysi muun muassa outoja viranomaislinjauksia sekä liiketoimintakieltoja.

Bussien kyljessä, metrotunneleissa ja verkossa laajasti mainostettavaa kevytyrittäjyyttä tarjotaan vaihtoehdoksi monelle aloittavalle yrittäjälle. Laskutuspalvelut mainostavat kevytyrittämistä “huolettomana vaihtoehtona”, jonka avulla välttää “turhan byrokratian”.
 Totuus ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen.
 Kevytyrittäjyys ei ole vaihtoehtoinen yritysmuoto, vaan laskutuspalveluiden keksimä markkinointitermi. Kevytyrittäjällä tarkoitetaan tässä artikkelissa itsensätyöllistäjää, joka työskentelee yrittäjämäisesti, mutta jolla ei ole yritys- ja yhteisötunnusta eli y-tunnusta.
 Tällainen kevytyrittäjä laskuttaa työnsä laskutuspalvelun kautta. Kevytyrittäjyydestä puhutaan muissakin tapauksissa. Esimerkiksi OP markkinoi kevytyrittäjyyspalvelua, jossa perustetaan toiminimi.
 Puuseppä Heikkisen tapaus osoittaa erinomaisesti sen, kuinka Suomen lain mukaan jokainen henkilö on työelämässä joko yrittäjä tai työntekijä.
 – Kevytyrittäjyys-termi voi olla harhaanjohtava. Meillä on Suomessa kaksi vaihtoehtoa, joko olet yrittäjä tai työntekijä, mitään kevytyrittäjyyden kaltaista välimallia ei ole, kommentoi Helsingin yliopiston työoikeuden dosentti, oikeustieteen tohtori  Jaana Paanetoja.
 Laskutuspalveluyrityksiä edustavan Uusi Työ Ry:n puheenjohtaja ja laskutuspalvelu FREE.fi -kevytyrittäjyyspalvelun toimitusjohtaja  Joonas Tuompo  sanoo, että jokaiselle laskutuspalvelun käyttäjälle tehdään selväksi, että he tekevät töitä yrittäjästatuksella.
 Uusi Työ Ry:n  tilastot osoittavat, että vuonna 2019 laskutuspalveluyrityksiin oli rekisteröitynyt 150 000 suomalaista. Ei kuitenkaan ole varmaa, kuinka moni käyttäjistä on aktiivisia. Kevytyrittäjyyttä on monilla aloilla kuten rakentamisessa, kulttuurialalla ja koulutuksessa. Myös julkisuudessa esillä olleista ruokaläheteistä osa on kevytyrittäjiä.
 Yle selvitti kevytyrittäjä-ilmiötä ja löysi monta aiheeseen liittyvää haastetta. Ilmiöön liittyy muun muassa pakkoyrittäjyyttä, harmaan talouden riskejä sekä pakkotyösuhteita.
 Esimerkkilaskelma näyttää tulot ja menot
 Laskutuspalveluiden käyttäminen aiheuttaa Mankan kaltaisille kevytyrittäjille monesti paljon kuluja, jos vertailua tehdään toiminimiyrittäjään. Kevytyrittäjä nimittäin menettää useita veroetuja ja joutuu maksamaan osan tuloistaan laskutuspalveluille.
 Kevytyrittäjyyden ja toiminimen menoista on tehty esimerkkilaskelma. Laskelma on tehty tamperelaisen 35-vuotiaan henkilön mukaan, sanotaan häntä vaikkapa Markukseksi.
 Alla lasketaan, kuinka paljon rahaa Markukselle jää käteen jos hän laskuttaa 31 000 euroa vuodessa kevytyrittäjänä Ukko.fi-palvelun kautta tai jos hän laskuttaisi saman summan toiminimiyrittäjänä ilman laskutus- tai kirjanpitopalvelua.
 Markukselle jää siis käteen toiminimiyrittäjänä lähes 3 500 euroa enemmän. Laskelmasta puuttuu vielä vähennysten vaikutus. Toiminimiyrittäjä pystyy vähentämään tekemistään hankinnoistaan arvonlisäverot ja vähentämään yritystoiminnan kustannuksia verotuksessa.
 Kevytyrittäjän mahdollisuudet tehdä vähennyksiä henkilökohtaisessa verotuksessa taas ovat rajatummat. Toisaalta toiminimiyrittäjä joutuu joko itse huolehtimaan kirjanpidosta, käyttämään kirjanpitopalvelua tai etsimään tilitoimiston.
 – Kevytyrittäjämallin on tarkoitus tarjota käyttäjälleen mielenrauhaa ja helppoutta, kertoo SLP Group Oy:n (Ukko.fi) toimitusjohtaja  Sami Ranta .
 Hän sanoo, että palvelu hoitaa automaattisesti kirjanpidon ja lisämaksuun sisältyy koulutusta sekä tapaturma-, vastuu- ja oikeusturvavakuutukset.
 – Siinä kohtaa kun liikevaihto ylittää muutaman tonnin ehdotan yleensä asiakkaalle sitä, että kannattaisiko kuitenkin perustaa oma toiminimi, kertoo Uusyrityskeskuksen yritysneuvoja  Mirja Taipale
 Hänen mukaansa kevytyrittäjyys on monelle hyvä tapa kokeilla yrittäjyyttä, mutta ei sovellu päätoimiseen yrittäjyyteen kovin hyvin.
 Taipale sanoo, että aina tärkeintä on miettiä, mikä on omaan tilanteeseen paras tapa tehdä liiketoimintaa ja että tapaa voi myös muuttaa. Voi esimerkiksi aloittaa kevytyrittäjänä ja siirtyä toiminimiyrittäjäksi myöhemmin. Vaihtoehtoja pohtiessa voi hakea asiantuntijanäkemystä sekä sparrausta esimerkiksi paikallisesta uusyrityskeskuksesta.
 Laskutuspalveluita edustava Uusi Työ ry kertoo verkkosivuillaan olevansa “itsensätyöllistämisen ja kevytyrittäjyyden puolestapuhuja”. Yhdistyksen puheenjohtaja Joonas Tuompon mielestä kevytyrittäjyys on helppo ja turvallinen vaihtoehto.
 – Monella on ollut aikaisemmin esimerkiksi toiminimi tai osakeyhtiö, mutta heitä ei kiinnosta hallinnolliset asiat, joten he päättävät alkaa käyttämään kevytyrittäjyyspalveluita, Tuompo kertoo.
 Laskutuspalveluiden käyttäjistä osa on pakotettuja yrittäjiä
 Laskutuspalveluiden käyttäjiin kuuluu Heikkisen lisäksi henkilöitä, joilta työnantaja on edellyttänyt laskutuspalvelun käyttöä. Osa työnantajista saattaa tarkoituksella pakottaa työntekijänsä käyttämään laskutuspalveluita, vaikka työsuhteen tunnusmerkit täyttyisivätkin. Tällä tavalla työnantaja haluaa välttyä työnantajamaksuilta kuten työeläkkeen maksamiselta.
 Käytännössä tämä tarkoittaa työnantajan vastuiden ulkoistamista työntekijälle.
 Yle  pyysi nettisivuillaan  ihmisiä kertomaan kokemuksiaan laskutuspalveluista. Vastauksia tuli 155. Selkeä enemmistö ilmoitti käyttävänsä laskutuspalvelua vapaaehtoisesti, mutta mukaan mahtui henkilöitä, joilta työnantaja oli edellyttänyt palvelun käyttöä.
 Leipomossa työskennellyt vastaaja kertoo tienanneensa laskutuspalveluyrityksen kautta vähemmän kuin palkkatyössä. Työnantaja edellytti laskutuspalvelun käyttöä.
 Tapaus ei ole ainoa laatuaan. Lounais-Suomen aluehallintoviraston työsuojelulakimies  Aki Eriksson  kertoo esimerkin kuulostavan valitettavan tyypilliseltä.
 – Kaikista valitettavinta on, että tapaukset tulevat tietoomme liian myöhässä. Usein meidän päivystykseen tullaan vasta kun työsuhde on jo päättynyt, Eriksson kertoo.
 Apua näennäisyrittäjyyteen kannattaisi hakea jo ajoissa esimerkiksi  työsuojeluhallinnon neuvontapuhelimesta , Eriksson ohjeistaa.
 Erikssonin mukaan laskutuspalvelut ovat suhteellisen tuore ilmiö, joka on tullut markkinatilanteeseen, jossa pakkoyrittäjyys oli jo kasvussa.
 – En ole varma, ovatko laskutuspalvelut syy vai seuraus. Ne tulivat markkinatilanteeseen, jossa työllistäminen oli jo muuttumassa. Laskutuspalvelut kuitenkin helpottavat huomattavasti tällaisen näennäisyrittäjyyden syntymistä, Eriksson sanoo.
 Toinen Ylen haastattelema henkilö työskentelee hoitoalalla ja kertoo joutuneensa pakolla myös kevytyrittäjäksi.
 Ulkomaalaiset henkilöt ovat usein suuremmassa riskissä joutua näennäisyrittäjäksi, vahvistaa ulkomaalaisen työvoiman valvonnassa Etelä-Suomen aluehallintovirastossa työskentelevä  Riku Rajamäki.
 – Tämä ei ole kovin selkeää juridisesti suomalaisellekaan, joten henkilölle joka ei puhu suomea tämä on vielä epäselvempää, Rajamäki sanoo.
 Rajamäki osaa kertoa myös esimerkkitapauksista. Kerran rakennusalalla ukrainalaisia työntekijöitä oli vaihdettu työntekijöistä kevytyrittäjiksi ilman, että työntekijöille itselleen olisi ilmoitettu.
 Rajamäki myös sanoo, että alalle on alkanut muodostua myös pienempiä laskutuspalveluyrityksiä, joista osa on epäilyttäviä. Osan näistä yrityksistä koko toiminta saattaa liittyä yhteen yritykseen ja sen työntekijöiden kevytyrittäjyysjärjestelyyn.
 – Uskon, että pieniä ja hämäriä toimijoita tulee alalle myös lisää, Rajamäki kommentoi.
 Laskutuspalveluiden edustaja: Väärinkäytöksiä yritetään estää
 Uusi Työ ry:n puheenjohtajan ja FREE.fi-laskutuspalvelun toimitusjohtaja Joonas Tuompon mukaan heidän jäsenyrityksensä tekevät paljon toimia väärinkäytösten estämiseksi.
 – Olemme kouluttaneet asiakaspalvelumme työntekijät ymmärtämään työsuhteiden tunnusmerkistöä, Tuompo sanoo.
 Tuompon sanoo, että työsuhteen tunnusmerkistö on selvä ja asiakassuhde voidaan lopettaa, jos laskutuspalveluja käytetään väärin. Ukko.fi-palvelun toimitusjohtaja Sami Ranta on samaa mieltä ja sanoo, että väärinkäytökset on myös helppo tunnistaa.
 Pakkoyrittäjyyttä suurempi ongelma on Tuompon silmissä pakkotyösuhteet. Osa yrityksistä ei hänen mukaansa suostu ottamaan alihankkijoita, vaan pakottaa henkilöt työsuhteeseen.
 – Usein taustalla on tilanne, jossa työnantaja ei tarjoa tekijälle täysiä työtunteja, mutta voi työsuhteen avulla asettaa kuitenkin kiellon tehdä töitä kilpailijoille, laskutuspalveluiden kattojärjestön puheenjohtaja kertoo.
 Hänen mielestään suuri ongelma suomalaisessa sosiaaliturvassa on se, että työssäoloehtoa voi kerryttää vain yhteen kassaan kerrallaan joko työntekijän tai yrittäjän työttömyyskassaan.
 – Mikäli henkilö tienaa kuukauden aikana yhteensä 2 500 euroa, mutta tekee puolet siitä työntekijän roolissa ja toisen puolen kevytyrittäjänä tai yrittäjänä, lasketaan työttömyyden sattuessa sen kuukauden bruttotuloksi vain toinen niistä, eli 1 250 euroa, Tuompo kommentoi. Hän haluaisi ottaa käyttöön yhdistelmävakuuttamisen, jolloin työssäoloehtoa kertyisi samaan aikaan sekä työntekijänä että yrittäjänä.
 Verottaja: Maksujen pirstaloituminen lisää harmaan talouden riskejä
 Laskutuspalveluihin liittyy myös harmaan talouden riskejä. Verottajan harmaan talouden selvitysyksikkö on aikaisemmin julkaissut  selvityksen  laskutuspalveluista ja niiden käyttäjistä. Selvityksessä todetaan, että “suurimpina laskutuspalveluiden käyttäjiin liittyvänä harmaan talouden riskinä on, että joka kymmenennellä heistä oli ulosottovelkaa ja 75 käyttäjää oli liiketoimintakiellossa.”
 Veronmaksujen sirpaloituminen on ongelmallista, sanoo Verohallinnon harmaan talouden selvitysyksikön johtaja  Janne Marttinen.
 Laskutuspalveluyritykset avaavat mahdollisuuksia myös erilaiselle kikkailulle. Selvityksessä todetaan, että osa käyttäjistä saattaa käyttää useita laskutuspalveluita, jolloin he voivat hyödyntää samaa nollaprosentin tai alhaisen veroprosentin verokorttia usealla maksajalla ilman että tuloraja vastaa todellista vuosituloa.
 Marttinen huomauttaa, että moni laskutuspalveluita käyttävä hyötyy palvelusta ja ne voivat vähentää hallinnollista taakkaa. Hän haluaisi selkeyttää sitä, miten viranomaiset soveltavat sääntöjä kevytyrittäjiä kohtaan. Erityisesti yrittäjäroolin ja työntekijäroolin selkeyttäminen olisi tarpeellista. Tätä selvitetään nyt työ- ja elinkeinoministeriössä osana harmaan talouden toimenpideohjelmaa.
 Onko kevytyrittäjä työntekijä vai yrittäjä?
 Lainsäädäntö ei tunne kevytyrittäjää ja pahimmassa tapauksessa kevytyrittäjältä palvelun tilanneesta voi tulla haluamattaan oikeudellisesti kevytyrittäjän työnantaja.
 – Pakottavasta työlainsäädännöstä johtuen tällainen riski on olemassa, työoikeuden dosentti Jaana Paanetoja kertoo.
 Suomessa on pakottava työlainsäädäntö, mikä tarkoittaa että työlakiin liittyvistä asioista ei saa sopia työntekijän kannalta huonommin. Yrittäjän vastuita ei siis voi ulkoistaa työntekijälle.
 – Esimerkiksi sellainen siirtymä, jossa työnantaja ilmoittaisi, että kaikista työntekijöistä tulee nyt kevytyrittäjiä kuulostaa hyvin epäilyttävältä. Jos tosiasiallisesti mikään ei työn tekemisessä muutu, niin työsuhde jatkuu yhä, Paanetoja kommentoi.
 Suomen lainsäädännössä tärkeää on rajanveto yrittäjän ja työntekijän välillä. Tämä johtuu siitä, että yrittäjän velvollisuudet ja vastuut esimerkiksi eläkemaksujen ja vakuutusten suhteen ovat suuremmat kuin työntekijän.
 Puuseppä Heikkisen tapaus osoittaa, millaisia epäselvyyksiä tästä saattaa syntyä. Monia laskutuspalvelun asiakkaita kohdellaan verotuksessa palkansaajina, mutta eläkkeiden ja työttömyysturvan osalta yrittäjinä.
 Tuhkauurnia valmistava Heikkinen on nyt selkeästi työntekijä ollessaan työnvuokrausyrityksen palkkalistoilla, eikä hän joudu kantamaan yrittäjän vastuita.
 Muiden kevytyrittäjien osalta tilanne saattaa kuitenkin olla yhä epäselvä.
 Päivitys 1.9.2021. klo 21.32. Korjattu jutun otsikossa ollut virhe. Otsikossa oli virheellisesti 35 000 euron tulot, kun jutussa on kyse 31 000 euron tuloista.

Yle selvitti: kevytyrittäjyys voi tulla kalliiksi – 31 000 euron tuloista käteen voi jäädä 3500 euroa vähemmän kuin toiminimellä


Summary: Köyhien maiden ilmastotoimia tukevan Vihreän ilmastorahaston pääjohtaja Yannick Glemarec pitää pandemiaa varoituksena tulevista kriiseistä.  Niiden estämiseksi koronaelvytystä pitää suunnata ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, hän sanoo.

Pääjohtaja  Yannick Glemarec  on paljon vartija. Hänen johtamansa ilmastorahasto kokoaa ja hallinnoi maailmanlaajuista rahoitusta, jonka turvin kehittyviä maita autetaan ilmastoystävälliselle tielle.
 – Mitä vähemmän jokin maa on itse ilmastonmuutosta vauhdittanut, sitä haavoittuvampi se kuitenkin itse on, muistuttaa Glemarec.
 Siinä missä Euroopassa tarvitaan Saksan tulvien kaltainen muistutus sään ääri-ilmiöiden vaikutuksesta, köyhissä maissa ilmastonmuutos on ollut todellisuutta ainakin kahden vuosikymmenen ajan, hän vertaa.
 Yle haastatteli Glemarecia alkuviikosta Helsingissä. Ilmastorahaston johtaja sanoi tulleensa Suomeen raportoimaan, mihin suomalaistenkin veronmaksajien varoja käytetään.
 Yhdysvaltain tuki heittelehtii
 Vihreä ilmastorahasto (Green Climate Fund, GCF) toimii YK:n ilmastosopimuksen alaisena. Mittaluokkana ovat miljardit dollarit tai eurot.
 Yhdysvallat myönsi rahastolle alkuvuodesta 1,25 miljardia dollaria.
 Presidentti  Barack Obaman  kaudella rahasto sai vielä avokätisemmän lupauksen, mutta Obaman seuraajan  Donald Trumpin  kausi merkitsi ilmastotoimille takaiskua. Nyt presidentti  Joe Bidenin  hallinto on paikkaamassa vahinkoa.
 Vaikka Washingtonin panos jää  ympäristöliikkeen kriittisten äänien mukaan  edelleen puolitiehen, rahaston pääjohtaja on tyytyväinen.
 Glemarec sanoo Ylen haastattelussa, että Yhdysvaltain nykyinen hallinto koettaa tosissaan saada ilmaston lämpenemistä kuriin.
 Vihreän ilmastorahaston GCF:n pääjohtaja Yannick Glemarec vieraili Helsingissä.  Jussi Koivunoro / Yle
 Hänen mukaansa Yhdysvaltain sitoumus takaa sen,  että suunnitellut tukiohjelmat voidaan toteuttaa .
 Ennen koronapandemiaa vahvistunut tietoisuus ilmaston hätätilasta sai jotkin maat kuten Saksan ja Ruotsin  kaksinkertaistamaan rahoituksensa  Vihreälle ilmastorahastolle.
 Suomi on myöntänyt tukea  Vihreälle ilmastorahastolle vuosina 2020–2023 yhteensä 100 miljoonaa euroa.
 Glemarec tapasi Suomen-vierailullaan ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.).
 Ilmastorahaston vetäjältä tulee kiitosta suomalaisille innovaatioille. Glemarec tutustui vierailullaan sääinstrumentteja valmistavan Vaisalan toimintaan ja tapasi Ilmatieteen laitoksen edustajia. Esillä oli ilmastonmuutosta koskevan tiedonkulun ja varhaisen varoituksen järjestelmien kohentaminen.
 "COVID-19 sai meidät havahtumaan"
 Näyttävän YK-uran tehnyt ranskalaissyntyinen Glemarec on koulutukseltaan ympäristötieteilijä. Hän on erikoistunut ilmastotoimien rahoitukseen ja luonnonkatastrofien hallintaan.
 Glemarec pääsi nyt virkamatkalle ensimmäistä kertaa COVID-19-pandemian puhkeamisen jälkeen. Pandemian alettua myös Etelä-Koreassa päämajaansa pitävä rahasto joutui siirtämään toimintansa pikavauhtia verkkoon samaan aikaan kun paine tehdä päätöksiä kasvoi.
 Pandemia on vallannut maailman huomion. Sitä edeltänyt havahtuminen ilmakehän lämpenemisen hillitsemisen kiireellisyyteen tuntui siirtyvän taka-alalle, kun media täyttyi uusimmista koronaluvuista ja raporteista eri puolilta maailmaa.
 Myös hallitukset ja viranomaiset ovat keskittyneet toimissaan milloin kiristämään koronasulkuja, milloin höllentämään niitä.
 Glemarec ei kuitenkaan näe, että korona olisi syrjäyttänyt ilmastohuolen. Hänen mukaansa pandemia toimii päinvastoin varoituksena.
 Amazonin sademetsäpalossa kuollut alligaattori.  Carlos Ezequiel Vannoni / AOP
 – Uskon, että COVID-19 on saanut meidät havahtumaan siihen, että olemme kaikki haavoittuvia. Kun yksi virus voi aiheuttaa laajaa tuhoa sivilisaatiolle, voi vain kuvitella, mitä ilmastonmuutos saattaa saada aikaan, Glemarec sanoo.
 Varautuminen tuo turvaa
 Glemarec nostaa esille resilienssin merkityksen. Sillä tarkoitetaan riskeihin varautumista, ennakointia ja sopeutumista.
 – Vielä pari vuotta sitten ihmeteltiin, mitä resilienssi oikein tarkoittaa. Nyt käsitteen merkitys on käynyt tutuksi meille kaikille.
 Varautumiseen ja ennakointiin kuuluu myös omatoiminen organisoituminen. Glemarec muistuttaa, että ilmastonmuutokseen varautuminen auttaa vähentämään vahinkoja.
 – Kuolonuhrien määrää ja äärisäiden aiheuttamia materiaalisia tuhoja voidaan vähentää ratkaisevasti. Hyvät ennakkovaroitusjärjestelmät kertovat, että jotain on tapahtumassa. Silloin yhteiskuntien on oltava valmiita muuttamaan varoitukset toiminnaksi, Glemarec sanoo.
 Tulva Intiassa.  Sään ääri-ilmiöt ovat yleistyneet eri puolilla maailmaa.  AOP
 Esimerkit ovat yksinkertaisia: ei rakenneta tulvien uhkaamille alueille, säästetään suojaavia metsäalueita.
 – On mahdollista vähentää uhrien määrää sadasta yhteen, kun kaikki järjestelmät toimivat.
 Ratkaisut määrittelevät tulevien sukupolvien elämän
 Glemarecin haastattelussa piirtyy esiin maailma, joka on tullut tienhaaraan. Koronan aiheuttama talouskriisi on saanut maailman ottamaan käyttöön massiivisia elvytysohjelmia.
 Nyt on kuitenkin päätettävä, millaiseen tulevaisuuteen niiden tuella lähdetään.
 – Rahoituksessa riskinä on, että keskitymme vain elvyttämiseen ajattelematta, millaisia taloudellisia toimia tarvitaan, sanoo Glemarec.
 Vihreän ilmastorahaston pääjohtajan mukaan tämä on avainkysymys: on varmistuttava siitä, että taloudelliset elvytyskeinot tukevat vihreää matalapäästöistä tuotantoa.
 – Nyt tehtävät ratkaisut siitä, kuinka talouskriisistä päästään ja elpyminen tapahtuu, määrittelevät tämän, seuraavan ja tulevien sukupolvien elämän.
 Amazonin sademetsä tulessa.  Metsiä poltetaan myös laidunmaiksi ja soijan kasvatukseen.  Carl de Souza / AFP
 "Koko maailman asento voi muuttua"
 Kehitysmaiden kannalta maailmanlaajuisen ilmastorahaston toiminta on ratkaisevan tärkeää.
 Esimerkiksi maailman köyhimpiin maihin kuuluva Bangladesh sai viime vuonna 256 miljoonan dollarin edullisen lainan, kertoi maassa ilmestyvä  Daily Star -lehti.  Rahoituksella on määrä suunnata maan tekstiiliteollisuutta energiatehokkaaseen teknologiaan.
 Ilmastonmuutoksen seuraukset otetaan YK:n mukaan huomioon ainakin suunnitelmien tasolla entistä useammissa kehittyvissä maissa,  raportoi BBC .
 Haaste on kuitenkin valtava. Köyhissä maissa toimivat järjestöt varoittavat, että yritykset ehkäistä haittoja jäävät jo ilmastokatastrofin jalkoihin.
 Vihannesmyyjä tulvan valtaamalla kadulla Intiassa. Piyal Adhikary / AOP
 Vihreää ilmastorahastoa on arvosteltu  siitä, että se ohjaa pääomia valtaosin kansainvälisten instituutioiden kuten Maailmanpankin tai YK:n kehitysjärjestön UNDP:n kautta.
 Glemarec myöntää, että huoli on perusteltu. Hänen mukaansa vuonna 2010 perustetun ilmastorahaston alkuvuosina ohjelmien toteutus annettiin suurille kansainvälisille toimijoille, joilla on vuosikymmenien kokemus mittavista investointihankkeista.
 Hän lisää kuitenkin, että kehittyvien maiden kansallisten pankkien ja liikepankkien rooli on korostumassa.
 – Sitten kun kansallisilla pankeilla on käytössään ilmastokysymyksiin suunnattavia pääomia, koko maailman asento voi muuttua, pääjohtaja YannickGlemarec ennustaa.
 Lue lisää:
 Ilmaston lämpeneminen tuskin pysähtyy tavoiteltuun 1,5 asteeseen – kansainvälinen ilmastopaneeli luo hälyttävän kuvan uudella raportillaan
 Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle, ja se voi vaikuttaa kaikkeen hinnoista veroihin – katso 11:n ison muutoksen lista
 Tutkimus: Ilmastonmuutos on kasvattanut tuhoisien tulvien todennäköisyyttä läntisessä Euroopassa huomattavasti
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin historiallisen infrastruktuuripaketin toteutuminen on käden ulottuvilla – mutta miten kävi ilmastotoimien?

Ilmastorahaston johtaja: "Koronapandemia saa meidät havahtumaan siihen, millaisia seurauksia myös ilmastonmuutoksella voi olla"