Summary: Sanomalehti Novaja gazetan päätoimittajan mukaan riippumaton media on ottanut Venäjällä parlamentin tehtävän. Muratovin alaisia on tapettu, mutta mikään juttu ei ole hänestä hengen arvoinen.

Venäjän kuuluisimman itsenäisen sanomalehden Novaja gazetan toimituksessa huomaa heti, mikä urheilulaji on täällä lähinnä sydäntä.
 Lehden pitkäaikaisen päätoimittajan  Dmitri Muratovin  työhuoneessa on rivissä kymmeniä suomalaisia Koho- ja Titan-jääkiekkomailoja. Muratov käyttää jääkiekkovertausta myös puhuessaan Venäjän lehdistönvapauden tilasta.
 – Lähdet pelaamaan jääkiekkoa, mutta sinua tullaan vastaan raivaustraktoreilla. Ja sitten he sanovat, että meillä onkin tänään raivaustraktoreiden kilpailu, hän kuvaa.
 Novaja gazetan toimitus pitää aamupalaveriaan lehden murhatulle toimittajalle Anna Politkovskajalle omistetussa tilassa. Huoneessa tönöttää myös jääkiekkomaali, ja jäljistä huomaa, ettei se ole pelkkää rekvisiittaa. Grigory Vorobjov / Yle
 Nobel-komitea valitsi Muratovin yhdessä filippiniläisen toimittajan  Maria Ressan  kanssa  rauhanpalkinnon tämänvuotiseksi saajaksi . Yle haastatteli Muratovia marraskuun alkupuolella Moskovassa.
 “Edes Neuvostoaikana ei ollut näin paljon sensuuria”
 Muratov myöntää, että mikään uutinen ei ole tärkeämpää kuin toimittajan henki. Jotkut hänen alaisistaan kuitenkin uhmaavaat häntä. Venäjällä on kiellettyä uutisoida esimerkiksi korruptiosta ja armeijasta.
 – Minusta tuntuu, ettei edes neuvostoaikana ollut niin paljon sensuuria kuin nykyään, Muratov sanoo ja viittaa Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n aiemmin  tänä vuonna julkaisemaan asiakirjaan .
 Siinä on listattu kuusikymmentä aihetta, joista toimittajat eivät voi uutisoida tai muuten heillä voi olla edessään rikostutkinta.
 Kiellettyä on kertoa muun muassa valtion avaruushallinnon Roskosmoksen korruptiosta ja monista sotateollisuuteen ja asevoimiin liittyvistä asioista, kuten simputuksesta.
 Muratov itse luokittelee vaarallisiksi myös paljastukset, jotka koskevat Venäjän turvallisuuspalveluita, yksityisarmeija Wagneria tai valtiollisia kauppoja ja niihin liittyvää korruptiota.
 Lisäksi on riski kertoa Tšetšeniassa ja muualla Venäjän Pohjois-Kaukasiassa tapahtuvista ihmisoikeusrikkomuksista ja väärinkäytöksistä.
 Edellä mainituista aiheista paljastuksia tehneitä Muratovin toimittajia on murhattu. Muratov tunnustaa, että joutuu päätoimittajana rajoittamaan vaarallisten aiheiden käsittelyä.
 – Minun tulisi olla tyhmänrohkea tomppeli, mutta en ole sellainen. Mikään ei ole tärkeämpää kuin työntekijöiden henki. Tosin jotkut toimittajistamme uhmaavat näkemystäni ja työskentelevät vaaran uhalla, mikä herättää minussa kunnioitusta.
 Dmitri Muratov oli panemassa alulle vuonna 1993 perustettua Novaja gazetaa. Hän on toiminut sen päätoimittajana vuodesta 1995 lähtien. Grigory Vorobjov / Yle
 Kun parlamentti ei toimi, media ottaa sen tehtävän
 Riippumatonta mediaa tukahdutetaan, koska se on Venäjällä ainoa taho, joka voi kyseenalaistaa Putinin hallinnon.
 Muratovin mukaan Venäjän hallinnolla on suunnitelma, jonka mukaan se kehittää maata hyödyntämällä uutta teknologiaa ja saa tuloja fossiilisten polttoaineiden myymisestä.
 Suunnitelmaan ei kuitenkaan kuulu demokratia, jonka  Vladimir Putin  näkee vain esteenä maan kehitykselle. Venäjän ensimmäinen Nobelin rauhanpalkinnon saanut ihmisoikeustaistelija  Andrei Saharov  totesi jo vuonna 1975, että ihmisoikeudet ovat erottamaton osa kehitystä, Muratov muistuttaa.
 – Mutta nyt asia on muuttunut. Kun kehitykseen pyritään ilman demokratiaa, väkivaltakoneiston tarve kasvaa.
 Muratov lisää tähän jatkumoon Venäjän itsenäisen median kokeman painostuksen. Venäjän duumassa eli parlamentissa ei ole yhtään edustajaa, joka toisi esiin nykyhallinnon vastaisia näkemyksiä. Siksi riippumaton media on ottanut parlamentin tehtävän, Muratov sanoo.
 – Tämän vuoksi meidät yritetään sulkea.
 Muratov omistaa Nobelin murhatuille kollegoille
 Muratovin mukaan rauhanpalkinto kuuluu Novaja gazetan murhatuille toimittajille ja koko Venäjän itsenäiselle medialle. Sen toiminta käy yhä vaikeammaksi.
 – Otan palkinnon henkilökohtaisesti muistona kuolleista ystävästäni. Tämä on palkinto heille, Muratov sanoo viitaten  Anna Politkovskajaan  ja  viiteen muuhun Novaja gazetan murhattuun  toimittajaan.
 Muratov pitää palkintoa myös kannustuksena koko Venäjän riippumattomalle medialle.
 Dmitri Muratov suhtautuu journalismin lisäksi intohimoisesti jääkiekkoon. Hän kertoo käyvänsä katsomassa Jokerien pelit joukkueen pelatesssa KHL-otteluita Moskovassa. Grigory Vorobjov / Yle
 Toimittajat ilman rajoja -järjestö arvioi keväällä Venäjän lehdistövapauden vaikeaksi. Maa sijoittui  jokavuotisessa lehdistönvapausindeksissä  150. sijalle 180 maan joukossa, ja tilanne on yhä heikentynyt sen jälkeen.
 Kesällä maan oikeusviranomainen luokitteli ensimmäistä kertaa tutkivaan journalismiin keskittyneen Važnye istorija -julkaisun “ei-toivotuksi organisaatioksi” ja pakotti siten sen  lopettamaan kokonaan toimintansa .
 Venäjän hallinto on myös alkanut aiempaa määrätietoisemmin luokitella riippumattomia viestimiä ja yksittäisiä toimittajia niin kutsutuiksi “ulkovaltojen agenteiksi”. Tämä luokittelu ei suoraan sulje mediaa, mutta se vaikeuttaa sen toimintaa.
 Agenttileima velvoittaa viestintä tai toimittajaa yksityiskohtaisesti raportoimaan tekemisistään viranomaisille. Se myös karkottaa niin mainostajia kuin haastateltavia.
 Muratov on vaatinut Putinilta muutoksia agenttilainsäädäntöön, koska pitää sitä nykymuodossaan mielivaltaisena.
 Hän vaatii, että agentiksi leimaamisesta tulisi antaa edes varoitus. Lisäksi listalle joutumisen kriteereitä pitäisi tarkentaa. Agenttistatuksesta pitäisi myös voida päästä eroon.
 Muratovin mielestä päätösvalta agenttiluokituksesta tulisi olla tuomioistuimella eikä Venäjän oikeusministeriöllä, kuten nyt.
 Novaja gazeta on yksi harvoista Venäjän riippumattomista viestimistä, jota viranomaiset eivät ole toistaiseksi lisänneet agenttilistalle. Sen sijaan sanomalehti joutui hiljattain maksamaan sakkoja, koska jätti jutussaan mainitsematta yhden järjestön agenttiluokituksen.
 Lue lisää:
 Maria Ressa ja Dmitri Muratov ovat tinkimättömiä sananvapauden puolustajia – Tällaisia ovat tämän vuoden rauhannobelistit
 Venäjän korkein oikeus päättää ihmisoikeusjärjestö Memorialin lakkauttamisesta, oikeuden ulkopuolelle on kerääntynyt mielenosoittajia
 Venäjä jatkaa riippumattoman median vastaisia toimia – tutkivan journalismin verkkolehti nimettiin “ulkomaiseksi agentiksi”
 Venäjän sisäpiirin tunteva Mihail Zygar sanoo eliitin takertuvan Putiniin ja poliisiväkivaltaan: “Kremlissä ei vielä hermoilla”

"Pelaat jääkiekkoa raivaustraktoreita vastaan" – Venäjän lehdistönvapaus on matsi ilman sääntöjä, sanoo lätkämailoja keräävä Nobel-voittaja


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Kysymys koronapassin laajentamisesta jakaa puolueita jyrkästi
 Yle kysyi kansanedustajilta , pitäisikö myös työnantajilla olla mahdollisuus vaatia työntekijöiltä koronapassia. Kysymys koronapassin laajentamisesta jakaa puolueita jyrkästi. Suurimmat jakolinjat löytyvät kuitenkin oppositiosta, eivät hallituksen sisältä.
 Niinistö puhui Linnan juhlissa sienestämisestä ja koronasta
 Presidenttipari kiitti veteraaneja ja lottia heidän tekemästään työstä. Matti Porre / Tasavallan presidentin kanslia
 104-vuotiasta Suomea juhlittiin kirpeässä pakkassäässä. Kokosimme yhteen itsenäisyyspäivän kohokohdat, puheenaiheet ja rähinät. Presidentti  Sauli Niinistö   puhui Linnan juhlissa  sienestämisestä ja koronasta.
 Joulun lentomatkailu Pohjois-Suomeen on taas vauhdissa
 Rukapalvelun Jokke Kämäräinen ei näe syytä panikoimiseen omikron-virusvariantin vuoksi. Ensio Karjalainen / Yle
 Alustavien tilastojen valossa Lappiin ja Kuusamoon tänä vuonna saapuvien jouluturistien määrä on nousemassa ennen viime vuoden koronajoulua vallinneisiin lukemiin.  Aika näyttää, miten kehittyvä uusi koronatilanne  vaikuttaa pohjoisen talvimatkailuun.
 Onko "mainosmies" syyllinen 27 vuotta vanhaan murhaan?
 Ilpo Hämäläinen katosi Turussa elokuussa 1994. Ilkka Kemppinen / Yle
 Turussa alkaa harvinainen oikeudenkäynti . Syyttäjä yrittää todistaa 68-vuotiaan entinen mainostoimistoyrittäjän syylliseksi elokuussa 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen epäillystä murhasta. Syyttäjä vaatii miehelle elinkautista vankeusrangaistusta. Uhri on kateissa.
 "Pelaat jääkiekkoa raivaustraktoreita vastaan"
 Novaja gazetan toimitus pitää aamupalaveriaan lehden murhatulle toimittajalle Anna Politkovskajalle omistetussa tilassa. Huoneessa tönöttää myös jääkiekkomaali, ja jäljistä huomaa, ettei se ole pelkkää rekvisiittaa. Grigory Vorobjov / Yle
 Venäjän kuuluisimman itsenäisen sanomalehden Novaja gazetan pitkäaikainen päätoimittaja  Dmitri Muratov  on paitsi tuore Nobelin rauhanpalkinnon voittaja, myös  suomalaisten lätkämailojen innokas keräilijä . Venäjän lehdistönvapaus on Muratovin mielestä kuin matsi ilman sääntöjä. Hänen alaisiaan on tapettu, mutta mikään lehtijuttu ei ole Muratovin mielestä hengen arvoinen.
 Kireät pakkaset jatkuvat

 Korkeapaineen selänne vaikuttaa ja sää on enimmäkseen poutaista. Lunta sataa ajoittain lähinnä idässä. Pakkanen on laajoilla alueilla kireää, mutta pilvisyydestä riippuen pakkaslukemissa on suuria paikallisia vaihteluita. Lämpötila on idässä ja etelässä -10 ja -20 asteen välillä, lännessä ja pohjoisessa -15 ja -30 asteen välillä.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Työpaikkojen koronapassi jakaa puolueita, Turussa puidaan harvinaista murhajuttua, Nobel-palkittu Muratov on suomikiekon ystävä


Summary: Eniten kannatusta koronapassin käytön laajentamiselle näyttää olevan oppositiopuolue kokoomuksen riveissä. Kysymys jakaa oppositiota enemmän kuin hallitusta.

Iso osa kansanedustajista näyttää vihreää valoa koronapassin käytölle työpaikoilla. Tällä hetkellä esimerkiksi ravintolat voivat kysyä asiakkailtaan koronapassia, jos alueella on ravintolarajoituksia. Työntekijältä koronapassia ei voi vaatia.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos THL on toivonut, että  koronapassista tulisi porkkana rokottautumiselle .
 Yle kysyi kansanedustajilta, pitäisikö myös työnantajilla olla mahdollisuus vaatia työntekijöiltä koronapassia. Hallitus on linjannut, että asiaa ryhdytään selvittämään asiaa yhdessä työmarkkinakeskusjärjestöjen kanssa. Päätöksiä ei näillä näkymin ole luvassa vielä tämän vuoden puolella.
 Kysymys koronapassin laajentamisesta jakaa puolueita jyrkästi. Suurimmat jakolinjat löytyvät kuitenkin oppositiosta, eivät hallituksen sisältä.
 Äärilaitoja edustavat kokoomus ja perussuomalaiset. Kokoomus näkee, että työnantajien oikeus kysyä koronapassia olisi hyvä tapa pitää yritykset auki ja työntekijät terveenä.
 Perussuomalaiset vastustavat koronapassia tiukasti. Kyselyssä vain yksi perussuomlaisten kansanedustaja ilmoitti kannattavansa koronapassia. Puolueen kansanedustajia huolestuttaa, että koronapassi jakaa työntekijät kahteen leiriin: rokotettuihin ja rokottamattomiin.
 Näin kansanedustajakysely tehtiin Yle kysyi kansanedustajien mielipidettä verkkokyselynä. Tarkalleen kysymys kuului näin: pitäisikö työnantajilla olla oikeus vaatia työntekijöiltään koronapassia. Kysely tehtiin 24.11.–2.12.2021. Kyselyyn vastasi 122 edustajaa 200 kansanedustajasta.
 Kokoomuksessa vankin kannatus
 Koronapassin käytön laajentaminen saa siis vahvimman kannatuksen oppositiopuolue kokoomuksesta. Puolueessa ihmetellään, miksi hallitus vitkasteli keväällä koronapassin valmistelussa.
 Ben Zyskowictz  (kok.) muistuttaa, että työnantajalla on velvollisuus huolehtia työntekijöiden terveysturvallisuudesta.
 – Miten hän voi siitä huolehtia, jos hänellä ei ole oikeutta saada tietoa työntekijöiden koronarokotuksesta eikä myöskään oikeutta vaatia koronapassia?
 Passin kannatus on laajaa myös hallituspuolue keskustan riveissä.  Hannu Hoskonen  (kesk.) ihmettelee, miksi Suomi ei ota oppia esimerkiksi Italiasta. Siellä ilman koronapassia tai negatiivista koronatestiä  ei ole asiaa mitään asiaa työpaikalle .
 – Kukaan ei halua sitä, että koko Suomi menee taas kiinni. Ihmisten on saatava palveluja. En ymmärrä, miksi pitää ottaa riski, että ihmisiltä menee henki tai työpaikka.
 SDP:ssä huolta terveystietojen käytöstä
 Pääministeripuolue SDP:n kansanedustajissa on myös epäilijöitä, vaikka valtaosa Ylen kyselyyn vastanneista demarikansanedustajista kannattaa työnantajan oikeutta kysyä työntekijöiltään koronapassia.
 Vastauksissa näkyy huoli työnantajien vallan lisääntymisestä.
 Niina Malm  (sd.) selvittäisi ensin, saisiko työnantaja käsiinsä liikaa tietoa työntekijöiden terveydestä.
 – Valmistelussa on otettava huomioon palkansaajapuolen huoli. Tästä ei saa tulla päänavausta siihen, että työnantaja saa kysyä lähes mitä vain terveyteen liittyvää.
 Työmarkkinakeskusjärjestöt ovat erimielisiä  koronapassin käytöstä työpaikoilla. Suomen suurin palkansaajajärjestö SAK on rinnastanut koronapassin vaatimisen pakkorokotuksiin ja haluaa vielä lisäselvityksiä asiasta. Korkeasti koulutettujen Akava kannattaa koronapassia työpaikoilla.
 Työnantajia edustava Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) haluaisi antaa työnantajille oikeuden kysyä työntekijöiltä koronapassia.
 Voit tutustua hallituksen ja opposition väliseen vastausjakaumaan tästä:
 Perussuomalaiset vastustavat tiukasti
 Perussuomalaisille koronapassi on punainen vaate. Koronarokotukset ovat vapaaehtoisia ja sillä linjalla perussuomalaiset haluaa pysyä.  Juho Eerola  on sitä mieltä, että vaaran merkit ovat jo lähellä, jos työnantaja alkaa vaatia työpaikalla koronapassia.
 – En kannata totalitarismia, enkä siihen kuuluvia hihamerkkejä. Lisäksi moni työ jäisi tekijää vaille.
 Oppositiopuolue kristillisdemokraatit on huolissaan koronapassin laajentamisen vaikutuksista. Puolueen puheenjohtaja  Sari Essayah  epäilee, onko koronapassin vaatiminen työpaikoilla perustuslain mukaista.
 – Työnteko-oikeuden rajaaminen koronapassilla törmää varmasti perustuslakiongelmiin, ja pakko kääntyy helposti terveysturvallisuuden vastustamiseksi ylipäätään.
 Hallituspuolueissakin epäilijöitä
 Hallituspuolueissa koronapassin käyttäminen työpaikoilla saa siis laajaa kannatusta, mutta joukossa on niitäkin, jotka vielä epäröivät. RKP:n  Eva Biaudet  kertoo kannattavansa koronapassia “joissakin tapauksissa esimerkiksi vanhustenhoidossa ja terveydenhuollossa”.
 Vihreiden  Heli Järvinen  kannattaa koronapassin laajentamista etenkin niillä aloilla, joilla on riski sairastuttaa heikompia ja sairaampia ihmisiä.
 - Terveyden - ja elämän - turvaamiseksi näin on toimittava. Myös yrittämisen ja elinkeinojen turvaamisen näkökulmasta esitys on perusteltu, niin harmillista kuin se onkin.
 Vasemmistoliiton  Markus Mustajärvi  on samoilla linjoilla. Mustajärvi perustelee kantaansa sillä, että työpaikan on oltava turvallinen sekä asiakkaille että työntekijöille.
 – Lakiin yksityisyydensuojasta työelämässä voitaisiin tehdä helposti lisäys koronapassista.
 Koronapassin käyttö on tällä hetkellä vaihtoehto rajoituksille. Passista selviää, onko käyttäjällä täysi rokotesarja tai onko hän jo sairastatanut koronataudin. Koronapassi voidaan vaatia esimerkiksi ravintoloissa ja teattereissa, mutta ei terveysasemilla eikä kirjastoissa.
 Tutki kansanedustajien mielipiteitä perusteluineen alla olevasta valikosta. Edustajat ovat aakkosjärjestyksessä. Voit valita edustajan pudotusvalikosta tai selata edustajia nuolipainikkeilla.

Ylen kysely: Koronapassi työpaikoille saa kansanedustajilta vankkaa kannatusta, perussuomalaiset vastustavat passia jyrkästi


Summary: Kiltti nykynuori mieluummin romahtaa työtaakkansa alle kuin opettelee sanomaan ettei ehdi tai jaksa kaikkea, kirjoittaa Tervonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Jo muinaiset roomalaiset sen tiesivät: nuoriso on aina pilalla. Myös antiikin Kreikassa itkettiin taajaan sitä, miten nuoriso on heikkoa eikä kunnioita vanhempiaan.
 Näin on ehkä ennen ollutkin, mutta meidän nuorisomme ongelma on nähdäkseni se, että emme ole tarpeeksi pilalla.
 Näin oman nuoruuteni valitettavasti lähestyessä auringonlaskuaan yksi asia on pysynyt samana milleniaalien vaihtuessa z-sukupolveen: Olemme kaikki aivan liian kilttejä ja se tekee meistä syvästi onnettomia.
 Liika kiltteys näkyy erityisen hyvin  esimerkiksi työelämään siirtyneissä, jotka palavat loppuun ennätystahtia. Yksi syy on tietysti työelämän koventuneet vaatimukset, mutta enemmän tai vähemmän rakkaudella kuuliaiseksi kasvatettu nykynuoriso ei myöskään osaa muuta kuin sanoa kiltisti joo joka ikiseen vaatimukseen.
 Alati kasvavat eläkemenot maksetaan loppuun palavien nykynuorten palkoista.
 Olen joutunut selittämään koko joukolle tuttaviani, että ylitöitä ei tarvitse tehdä monta tuntia palkatta koska muuten tulee syyllinen olo siitä, että ei ole ehtinyt ihan tehdä kaikkea työajan puitteissa. Kiltti nykynuori mieluummin romahtaa työtaakkansa alle kuin opettelee sanomaan ettei ehdi tai jaksa kaikkea.
 Olen elävä esimerkki : yritän palautua kolmen vuoden työputkesta lomailemalla, mutta otin tämän kolumnin lisäksi kolme työhommaa loma-ajalle, vaikka suoraan sanoen  melkein  mieluummin menisin kylpyyn leivänpaahtimen kanssa kuin tekisin  mitään  tässä uupumuksen tilassa missä “elän”.
 Mutta kun pyydettiin, niin teen totta kai.
 Ottaen huomioon ilmastokriisin katastrofaalisuuden, pääasiassa nuorten liikkeeksi profiloituneen Elokapinan vaatimukset ilmastohätätilasta ja kansalaisfoorumeista ovat suorastaan hellyttävän kilttejä ja sovinnaisia.
 Nykynuoriso on niin kilttiä , että vaikka tiedämme ilmastokriisin pahentuvan koko ajan niin osoitamme mieltäkin nössöimmällä mahdollisella tavalla, istumalla tiellä. Ottaen huomioon ilmastokriisin katastrofaalisuuden, pääasiassa nuorten liikkeeksi profiloituneen Elokapinan vaatimukset ilmastohätätilasta ja kansalaisfoorumeista ovat suorastaan hellyttävän kilttejä ja sovinnaisia.
 Elokapinan kiltteilymaratoni on toki myös paljastanut, miten pilalla vanhemmat ikäluokat ovat.
 Suurten ikäluokkien edustajat tuntuvat olevan yliedustettuina siinä hieman hysteerisessä joukossa, joka vaatii Elokapinaa laittomaksi, koska yksi ajotie  piti hetken kiertää . Nolot ja hyperboliset terrorismivertaukset ovat jälleen tehneet selväksi, mikä se aito ja originelli pullamössösukupolvi on.
 Sen pullamössösukupolven vikahan tämä meidän kiltteyskin on. Itsehän he meidät kasvattivat ja siksi Elokapinakin heitä varmaan niin kauhistuttaa, kun tottelevaiset lapsoset kerrankin tekevät jotain, mikä ei oikein sovi heille.
 Suuret ikäluokat ovat  itse asiassa varmistaneet itselleen aika hyvän systeemin nykynuorison kustannuksella. Sen lisäksi, että heidän vanhat saasteensa pilaavat meidän tulevaisuutemme, boomeriosastolle avokätinen eläkejärjestelmä myös  mahdollistaa  kissanpäivät nykynuorison kustannuksella, joille diili on paljon huonompi.
 Alati kasvavat eläkemenot maksetaan loppuun palavien nykynuorten palkoista. Systeemin ylläpidon takia olen tasan varmasti kuollut ennen kuin näen eläkepäiväni, jotka karkaavat yhä kauemmas.
 Mitä nykynuoriso tekee tälle? No ei mitään.
 Olemme liian kilttejä korjataksemme rikkinäisen eläkejärjestelmämme ja itseasiassa kansanedustajien joukosta löytyy nuorisoa, joka on valmis lappamaan lisää rahaa eläkeläisille meidän sukupolvemme tilannetta pahentaakseen.
 Vuosikymmenen opiskelijaliikkeessä pyörittyäni  olen todennut, että emme osaa pitää lainkaan puoliamme.
 Esimerkiksi pääosin nuorista koostuvat opiskelijat on ajettu entistä ahtaammalle, opintorahaa laskettu, opintoaikaa kiristetty ja vaatimuksia tiukennettu. Sadoista tuhansista koostuvat opiskelijajärjestöt ovat sinä aikana lähinnä saaneet aikaan vain paheksuvia blogipostauksia vaikkapa mellakoiden tai lakkojen sijasta.
 SYL hurraa kun puheenjohtaja  Annika Nevanpää  on päässyt muutaman  kerran  tänä vuonna telkkariin puhumaan puolestamme, mutta mitäpä se auttaa, kun joka päivä media on täynnä vanhoja puhuvia päitä, jotka puolustavat fossiiliosaston oikeuksia.
 Kansleri  Otto von Bismarck  oli oikeassa aikoinaan sanoessaan: “Kiltit lapset eivät vaadi mitään. Kiltit lapset eivät saa mitään”.
 Tuukka Tervonen
 Kirjoittaja on ikinuori ikiopiskelija joka yrittää päivästä toiseen olla ilkeämpi.
 Kolumnista voi keskustella 8.12. klo 23.00 saakka.

Tuukka Tervosen kolumni: Nuoriso on liian kilttiä ja se kostautuu vielä meille


Summary: 104-vuotiasta Suomea juhlittiin kirpeässä pakkassäässä. Kokosimme yhteen itsenäisyyspäivän kohokohdat, puheenaiheet ja rähinät.

Itsenäisyyspäivää juhlitaan Suomessa yleensä todella perinteisesti hautausmaalla käyden ja Linnan juhlia televisiosta katsoen. Nyt Linnan juhlat vaihtuivat jo toistamiseen erikoislähetykseen Presidentinlinnasta.
 Ylioppilaiden soihtukulkue edusti perinteitä itsenäisyyspäivänä.  Yle / Alexander Beijar
 Kokosimme tähän juttuun välähdyksiä poikkeusajan itsenäisyyspäivästä.
 Aamun lipunnosto on Kaisa Lähteenmäki-Smithille tärkein itsenäisyyspäivän perinne. Hamish ja Lumi viilettävät omistajansa mukana. - Itsenäisyyspäivänä tunnen syvää kiitollisuutta, Lähteenmäki-Smith summaa. Marica Paukkeri / Yle
 1. Perinteitä poikkeusjärjestelyillä
 Itsenäisyyspäivän vietto Helsingissä alkoi perinteisellä lipunnostolla Tähtitorninmäellä mieskuoron laulaessa Finlandiaa.
 Koronapandemian takia presidentti  Sauli Niinistö  ja rouva  Jenni Haukio  käyttivät maskeja.
 Tasavallan presidentti laski aamulla seppeleen Hietaniemen sankariristille.  Petteri Bülow / Yle
 Puolustusvoimat perui koronatilanteen takia itsenäisyyspäivän paraatin Lahdessa. Sen sijaan kaupungin yllä nähtiin helikoptereiden ylilento ja aamulla hävittäjien ylilento.
 Katso video: Maavoimien ylilento itsenäisyyspäivänä 2021
 Perinteinen Presidentinlinnan juhlavastaanotto peruttiin myös.
 Soihtukulkue sen sijaan nähtiin taas kerran.
 Tasavallan presidentti tervehti ylioppilaiden soihtukulkuetta. Jaani Lampinen / Yle
 Tampereella järjestettiin ensimmäistä kertaa vähävaraisten juhla. Noin 400 haki ruokaa Tammelantorilta.
 Tampereella järjestettiin ensimmäistä kertaa vähävaraisten joulujuhla.  Marjut Suomi / Yle
 2. Koronavirus
 Itsenäisyyspäivää on vietetty jo toistamiseen koronan varjossa.  Maanantaina kerrottiin  koko maassa 3 412 uudesta koronatapauksesta perjantain jälkeen. Koronakuolemia on viikonlopulta raportoitu 23. Tehohoidossa on 51 koronapotilasta.
 Vuosi sitten itsenäisyyspäivänä  kerrottiin yli 400 uudesta koronatartunnasta eli tänä vuonna tartuntoja on paljon enemmän.
 3. Koko kansan juhlat
 Perinteinen Presidentinlinnan juhlavastaanotto oli peruttu.
 Ylen Linnan juhlat -lähetyksessä illalla keskusteltiin presidenttiparin ja suomalaisten kanssa. Lähetyksessä huomioitiin korona-aikana ansioituneita henkilöitä sekä veteraaneja ja lottia.
 Presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio valoivat uskoa suomalaisiin ja nostivat esille arjen sankareita.
 Sairaanhoitaja on töissä itsenäisyyspäivänäkin: "OIen ensimmäistä kertaa urani aikana huolissani omasta jaksamisestani"
 Sairaanhoitaja Karel Suvitien työvuoro Laakson sairaalassa alkaa harvoin rauhallisesti.  Tiina Jutila / Yle
 Presidentti Sauli Niinistö kannusti suomalaisia, että koronasta selvitään.
 – Nyt oma sukupolveni on ensimmäistä kertaa tilanteessa, jossa meillä on vaikeuksia. Vaikeudet ovat voittamista varten. Olen aivan varma, että COVID selätetään, presidentti sanoi Linnan juhlat -lähetyksessä.
 Haastattelu löytyy täältä.
 Presidenttipari kertoi myös sienestyksestä ja luonnon merkityksestä heille.
 Myös Linnan juhlien ennakko- ja jatkolähetykset esitettiin Ylen kanavilla. Kohti Linnan juhlia -lähetyksessä tavattiin tunnettuja suomalaisia ja suomalaisia yhteisöjä. Linnan juhlien jatkoilla nähtiin monia suomalaisia tunnettuja esiintyjiä. Sohvabileet-lähetyksessä katsottiin puolestaan yhdessä Linnan juhlia ja chattailtiin juontajien kanssa.
 Eini oli yksi Linnan juhlien jatkojen esiintyjistä.  Benjamin Suomela / Yle
 4. Veteraanien merkitys
 Itsenäisyyspäivänä muistetaan veteraaneja heidän uhrauksestaan. Tuntematon sotilas esitettiin tänäkin itsenäisyyspäivänä TV1:llä.
 Veteraani  Unto Hakuli  ja lotta  Helka Visuri  muistelivat koskettavasti sodan vaikeimpia hetkiä. Nyt he ovat kiitollisia itsenäisyydestä ja hyvästä arjesta.
 Puhelinlotan viisaus tiukassa paikassa herkistää: “Pää kylmänä ja sydän lämpimänä
 Linnan juhlat -lähetyksessä kuultiin jatkosodan veteraani  Hannes Tuovisen  haastattelu. Hänet voi muistaa myös vuoden 2015 itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolta.

 5. Pääministerin juhlinta kuumensi somessa
 Itsenäisyyspäivän puheenaiheeksi nousi pääministerin toiminta. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  lähti lauantaina yökerhoon , vaikka  oli saanut tiedon  ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Marin otti mukaansa eduskuntapuhelimen, eikä saanut tietoonsa ministeripuhelimeen lähetettyä kehotusta välttää kontakteja. Pääministeri kertoi toimineensa ohjeiden mukaan.
 Marinin toiminta herätti paljon arvostelua sosiaalisessa mediassa.
 – Tämä on epäilemättä pääministerin pahin kriisi tähän mennessä, politiikan tutkija  Erkka Railo  summasi keskustelun Twitterissä.
 6. Kireä pakkassää
 Tämän talven kylmimmät lämpötilalukemat mitattiin itsenäisyyspäivänä Muonion kirkonkylän sääasemalla: -35,2 astetta. Myös usealla muulla asemalla saavutettiin tämän talven alin lukema.
 7. Kulkueiden yhteenotot estettiin
 Itsenäisyyspäivänä nähtiin perinteisesti useita kulkueita Helsingissä. Poliisi varautui kahden kulkueen kohtaamiseen mellakkavarustein.
 Poliisi otti yhteensä 21 henkilöä kiinni ennen kuin yhteenottoja ehti tulla.
 Helsingissä oli monta kulkuetta yhtä aikaa. Suurin niistä oli Helsinki ilman natseja.  Jaani Lampinen / Yle
 Helsinki ilman natseja -kulkueessa oli poliisin arvion mukaan noin 1 500 osallistujaa. Tiukin tilanne nähtiin Runeberginkadulla, kun Helsinki ilman natseja -kulkue pysähtyi kadulle. Tästä syystä Helsinki ilman natseja -kulkueen järjestäjää epäillään kokoontumisrikkomuksesta.
 Poliisi esti eri ryhmien yhteenotot.  Tiina Jutila / Yle
 Kansallismielisen 612-kulkueen noin 300 henkilöä oli tulossa samaa katua, mutta poliisi vei ryhmän toista reittiä Hietaniemen hautausmaalle.
 Äärioikeistolaisia ryhmiä kokoontui  Eduskuntatalon edessä. Suomi herää -kulkueeseen osallistui poliisin arvion mukaan runsaat 200 ihmistä. Suomi herää -kulkueen ympärillä oli myös vastamielenosoittajia.
 Poliisi otti itsenäisyyspäivän kulkueisiin liittyen kiinni yhteensä noin 20 ihmistä.  Tuomas Rimpiläinen / Yle
 8. Koronavauvat-ilmiö
 Puheenaiheeksi Suomessa ovat nousemassa koronan positiivinen seuraus eli koronavauvat.
 Tutkimusprofessori  Anna Rotkirch  kertoo, että Suomessa voidaan todellakin puhua koronavauvoista. Syntyvyyden nousu ei ole tavallista monissa muissa maissa korona-aikana.
 – Ensimmäiset vaiheet pandemiassa hoidettiin hyvin. Perheet kokivat olevansa turvassa.
 Rotkirchin mukaan turvallisuus, etätyöt ja etäkoulu auttoivat siihen, että perheet pystyivät ajattelemaan perheenlisäystä. Ihmiset halusivat tutkimusprofessorin mukaan rauhoittua ja pysähtyä ja sen seurauksena on syntynyt paljon vauvoja.
 Useimmat suomalaiset haluavat lapsia, mutta monilla lapsiluku jää toivotusta.
 Duudsoneista tuttu, neljän lapsen isä  Jukka Hildén  tuli Yhdysvalloista Suomeen takaisin ja perheeseen syntyi lyhyessä ajassa kaksi lasta. Korona-aikana pystyi olemaan vanhempana läsnä.
 – Olen kyllä kantanut korteni kokoon. Kyllä meille varmaan vielä lisääkin tulee.
 – Lapset ovat parasta, mitä minulle on tapahtunut, Hildén kertoi lähetyksessä.
 Lue lisää:
 Presidenttipari kiitti Linnan juhlissa veteraaneja ja sairaanhoitajia, sotaveteraani: Suomi on maailman paras valtio – näin itsenäisyyspäivä eteni
 Muodin emeritaprofessori: rouva Haukio vei hillityn pukeutumisen uudelle tasolle, asussa oli mietitty mukavuutta ja käytännöllisyyttä
 Presidentti Sauli Niinistö ei usko pakkorokotuksiin, mutta on varma, että korona vielä selätetään: "Vaikeudet ovat voittamista varten"
 Kadetti Kiira Kiikerin sotilasuran kohokohta oli itsenäisyyspäivä, joka alkoi jumpalla aamuyön aikaan ja huipentui kohtaamiseen Linnassa

Sauli Niinistö puhui Linnan juhlissa sienestämisestä ja koronasta –  tällainen oli toinen poikkeusajan itsenäisyyspäivä putkeen


Summary: Alustavien tilastojen valossa Lappiin ja Kuusamoon tänä vuonna saapuvien jouluturistien määrä on nousemassa ennen viime vuoden koronajoulua vallinneisiin lukemiin.  Aika näyttää, miten kehittyvä tilanne vaikuttaa pohjoisen talvimatkailuun.

Sian Porter  saapui Lontoosta perheensä kanssa joulun viettoon Kuusamoon. Matkustaminen koronaviruspandemian aikana ei pelota häntä, sillä hänen rokotuksensa ovat kunnossa.
 – Emme ole peloissamme koronan vuoksi, yritetään palata takaisin normaaliin, mutta yritämme käyttäytyä turvallisesti, eihän sitä koskaan tiedä, sanoo Porter.
 Hän on yksi monista eurooppalaisista, jotka lentävät Pohjois-Suomeen lomailemaan nyt kun charter- eli tilauslennot ovat käynnistyneet koronapandemian aiheuttaman tauon jälkeen.
 Kuusamoon ja Lappiin lentää alustavien varausten mukaan joulun alla satoja tilauslentoja eri puolilta Eurooppaa.
 Matkustusinto on kova Euroopassa, sillä tilauslentoja tulee esimerkiksi Kuusamoon joulun alla jopa enemmän kuin koronaa edeltävänä aikana.
 Vaikka Euroopassa ja nyt jo Suomessakin todettu uusi koronavirusmuunnos omikron leviää, Pohjois-Suomeen jo saapuneet charter-matkailijat eivät vaikuta vielä kavahtaneen matkustamista.
 STM:n ohjeistuksen  mukaan jatkossa kaikilta Suomeen matkustavilta edellytetään koronatodistusta tai testausta maahan tullessa.
 Kuusamossa odotetaan joulumatkailijoita luottavaisin mielin
 Kuusamon terveyskeskus on varautunut matkailijoiden mahdollisiin koronaesiintymiin yhteistyössä paikallisten matkailuyrittäjien kanssa
 Kaikki Kuusamoon tulleet charter-matkustajat ovat joutuneet esittämään koronapassin eli todistamaan, että heidät on kaksi kertaa rokotettu.
 Britanniasta tulleet Porterit joutuvat vielä kotimaahansa palattuaan PCR-koronatestiin kahden päivän sisällä.
 Ennen uuden virusmuunnoksen havaitsemista matkustusinto on ollut Euroopassa kova, sillä tilauslentoja on esimerkiksi Kuusamoon joulun alla tulossa jopa enemmän kuin koronaa edeltävänä aikana.
 Pelkästään Kuusamon kentälle on laskeutumassa joulukuun aikana yli 80 tilauslentoa, eikä peruutuksia ole tähän mennessä tullut.
 Finavia on varautunut uuteen omikron-virusvarianttiin muun muassa siivouksia lisäämällä ja maskipakolla.
 – Oikein iloisin ja luottavaisin mielin tässä uutta sesonkia odotetaan, sanoo Kuusamon lentoaseman päällikkö  Sari Päivärinta .
 Lentojen määrä on nyt vähän suurempi kuin joulukuussa 2019, mutta tulevaisuutta Päivärinta ei uskalla ennustaa.
 – Ainakaan tässä vaiheessa ei ole tullut peruutuksia ja toivottavasti ei tulekaan. Toivottavasti tilanne pysyy sellaisena, että voidaan turvallisesti matkailla tänä talvena.
 Finavian mukaan mukaan varaustilanne on tällä hetkellä hyvä myös Lapissa.
 Esimerkiksi Enontekiölle on joulumatkailijoita on tulossa 80 koneellista.
 Olemme pääsemässä Rovaniemelle, Kittilään ja Ivaloon tulevien tilauslentojen osalta noin 90 prosenttiin verrattuna vuoteen 2019, kertoo Finavian viestintäkoordinaattori Elina Suominen.
 Finavian tilastojen mukaan joulukuussa 2019 Rovaniemelle, Kittilään, Ivaloon, Enontekiölle ja Kuusamoon lensi yhteensä 724 charterlentoa.
 – Luvut ovat alustavia, joten tämän tarkempia tietoja meillä ei ole antaa. Vielä voi tulla lisää lentoja tai niitä voidaan perua, sanoo Suominen.
 Toteutuneet tilastot julkaistaan lentoasema- ja kohdekohtaisesti vuoden vaihteen jälkeen.
 Koronaan ja omikron-virusvarianttiin on varauduttu
 Rukapalvelun Jokke Kämäräinen ei näe syytä panikoimiseen omikron-virusvariantin vuoksi. Ensio Karjalainen / Yle
 Lapin sairaanhoitopiirin infektiolääkäri  Antti Väänänen  ei ole huolissaan pohjoiseen joulun alla ja joulun aikaan saapuvista jouluturisteista.
 Sinänsä hän uskoo omikron-koronavirusmuunnoksen asettuvan taloksi Suomessakin jollakin aikavälillä, mutta ei näe suurta riskiä nimenomaan joulumatkailussa.
 – Valveilla pitää olla ja toimintavalmius säilyttää, jotta nopeasti saadaan mahdolliset tartuntaketjut katkaistua, sanoo Immonen
 Väänäsen mukaan on kuitenkin mahdollista, että uutta virusmuunnosta tulee Suomeen matkailijoiden mukana.
 – Charter-matkustajien ohjelma on yleensä rakennettu melko tiukaksi ja he pysyvät yleensä pitkälti omassa kuplassaan. Heidän kanssaan suoraan työskentelevä henkilökunta ja sitä kautta muukin väestö on tietysti vaaravyöhykkeessä, sanoo Väänänen.
 Kuusamossa terveyskeskus on varautunut matkailijoiden mahdollisiin koronaesiintymiin yhteistyössä paikallisten matkailuyrittäjien kanssa, kertoo tartuntataudeista vastaava lääkäri  Marika Käkelä .
 – Olemme laatineet matkailuyrittäjille ohjeistuksen miten toimia, jos matkailija Kuusamossa ollessaan saa koronavirustaudin oireita. He välittävät tietoa edelleen matkailijoille, sanoo Käkelä.
 Kuusamolaisen Rukapalvelun yrittäjä  Jokke Kämäräisen  mukaan ohjelmapalveluyrityksessä toimitaan kaikessa erityisen huolellisesti kuten tähänkin saakka,
 – Ei ole mitään erityistä paniikkia, enkä näe mitään syytä panikointiin. sanoo Kämäräinen.
 Levillä huoli omikronin vaikutuksesta matkailuun on kuitenkin  jo  herännyt matkailuyrittäjien keskuudessa.
 Suomen eristys- ja karanteenikäytäntöjen  mukaan koronavirustartunnan saaneen henkilön tulee välttää kontakteja kunnes hän on ollut kahden vuorokauden ajan oireeton ja oireiden alusta on kulunut vähintään 10 vuorokautta.
 Tartuntatautilääkäri voi määrätä koronavirukselle altistuneen oireettoman henkilön karanteeniin, jonka pituus on yleensä 10 päivää.
 Täyden rokotussarjan saanutta ei yleensä aseteta altistumisen jälkeen karanteeniin, mutta häntä kehotetaan käymään testissä, jos hän saa altistumisen jälkeen oireita.
 Aika näyttää, miten uusi koronatilanne vaikuttaa Pohjois-Suomen charter-matkailuun.
 Lue lisää:
 Koronamuunnos varjostaa matkailun joulusesonkia – matkoja siirretään myöhemmäksi kun omikron lisää epävarmutta
 Lapin joulusesonki näyttää hyvältä – matkustusrajoitusten jatkaminen ei ainakaan vielä ole aiheuttanut matkojen perumisia

Joulun ajan lentomatkailu Pohjois-Suomeen on omikronista huolimatta taas vauhdissa – joulukuun aikana tulossa on useita satoja charter-lentoja


Summary: Kalliiden ja aikaa vievien veriplasmahoitojen hyödyt ovat osoittautuneet rajallisiksi.

Toipuneiden koronaviruspotilaiden verestä otetulla plasmalla tehtäviä koronahoitoja ei tulisi antaa ihmisille, jotka sairastavat taudin lievempiä versioita, Maailman terveysjärjestö WHO kertoi tiistaina.
 Suonensisäisesti annetun koronatoipilaiden veriplasman uskottiin alkujaan olevan lupaava hoitomuoto koronaan. Lääketieteen lehti  British Medical Journalissa  julkaistussa ohjeistuksessaan WHO kuitenkin sanoi, etteivät kalliit ja aikaa vievät plasmahoidot nykytodisteiden mukaan paranna selviytymisen mahdollisuutta tai vähennä hengityskoneiden tarvetta.
 Samalla WHO antoi vahvan suosituksen, ettei veriplasmaa käytettäisi niiden koronapotilaiden hoitamiseen, joilla ei ole vakavia oireita. Taudin vakavampia muotoja sairastaville hoitoa tulisi järjestön mukaan tarjota vain osana lääkekokeilua.
 Toipilasplasma on toipuneen koronapotilaan veren nestemäinen osa, joka sisältää kehon tartunnan jälkeen muodostamia vasta-aineita.
 Koronan selättäneiden veriplasman käyttämistä koronan hoitoon selvitettiin pandemian alkuvaiheessa monien muiden potentiaalisten hoitomuotojen tavoin. Lääkekokeiluissa plasmahoitojen tarjoamat hyödyt ovat kuitenkin osoittautuneet rajallisiksi.
 WHO:n mukaan järjestön tuorein suositus pohjautuu yhteensä 16 lääkekokeilusta saatuihin todisteisiin. Kokeiluissa on ollut mukana yli 16 200 koronapotilasta, joilla on ollut joko ei-vakava, vakava tai kriittinen koronainfektio.

WHO ei suosittele koronatoipilaiden veriplasmaa käytettäväksi ei-vakavan koronatartunnan hoitoon


Summary: Yhdysvallat ja Ukraina ovat sanoneet, että Venäjä on koonnut kymmeniätuhansia sotilaita lähelle Ukrainan rajaa ja että hyökkäys voisi alkaa ensi kuussa. Venäjä on kiistänyt syytteet.

Venäjän joukkojenkeskitykset Ukrainan rajalle sekä Venäjän yhä koveneva retoriikka huolestuttavat Yhdysvaltoja sekä sen eurooppalaisia liittolaisia Ranskaa, Saksaa, Italiaa ja Yhdysvaltoja.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  neuvotteli eurooppalaisten liittolaisten kanssa aamuyöllä Suomen aikaa. Bidenin on määrä käydä tänään myöhemmin videokeskustelu Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa.
 Ranskan  Emmanuel Macron , Saksan  Angela Merkel , Italian  Mario Draghi  ja Britannia  Boris Johnson  korostivat yhteisneuvotteluissa tukeaan Ukrainan itsemääräämisoikeudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle.
 Valkoinen talo kertoi lisäksi liittolaisten vaativan Venäjää de-eskaloimaan tilannetta raja-alueella.
 Venäjä ei odota suuria onnistumisia Bidenin ja Putinin keskusteluissa
 Venäjä ilmoitti maanantaina, ettei se odota "läpimurtoja" Putinin ja Bidenin videokeskusteluissa. Asiasta kertoi Putinin tiedottaja  Dmitri Peskov  venäläisten uutistoimistojen mukaan.
 Yhdysvallat ja Ukraina ovat sanoneet, että Venäjä on koonnut kymmeniätuhansia sotilaita lähelle Ukrainan rajaa ja että hyökkäys voisi alkaa ensi kuussa.
 Venäjä on syytökset kiistänyt ja sanonut puolestaan olevansa huolissaan Ukrainan armeijan mobilisoinnista lähelle Venäjän tukemien Itä-Ukrainan separatistien alueita.
 Ukraina ja sen läntiset liittolaiset ovat syyttäneet Venäjää siitä, että se lähettää aseita ja sotilaita Itä-Ukrainan separatistikapinallisten tueksi.
 Jännite Venäjän ja Ukrainan välillä ei ole mitään uutta. Vuonna 2014 Venäjä liitti Ukrainalle kuuluneen Krimin niemimaan itseensä ja pian sen jälkeen Venäjä alkoi tukea separatistikapinallisia Itä-Ukrainassa Luhanskin ja Donetskin alueilla.
 Ukrainan konflikti on tähän mennessä vaatinut yli 13 000 ihmisen hengen.
 Lisää aiheesta:
 Ukraina epäilee, että Venäjä valmistelee massiivista sotilasoperaatiota lähellä sen rajaa – Bidenin mukaan Yhdysvallat tekee kaikkensa estääkseen "sen, mistä ihmiset ovat huolissaan"
 Ulkoministeri Pekka Haavisto:  "Ukraina pelkää turvallisuutensa puolesta"

USA:n ja Euroopan johtajat ilmaisivat yhdessä tukeaan Ukrainalle – Biden keskustelee tänään Putinin kanssa


Summary: Alan sadan suurimman yrityksen myynti kasvoi jo kuudetta vuotta peräkkäin, kertoo rauhantutkimusinstituutti Sipri raportissaan.

Koronapandemiasta huolimatta aseet kävivät viime vuonna edelleen kaupaksi. Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin Siprin tuoreen raportin mukaan alan sadan suurimman yrityksen myynti kasvoi 1,3 prosenttia vuonna 2020 yltäen 531 miljardiin dollariin.
 Kasvu on merkittävä, sillä globaali talouskasvu supistui viime vuonna koronan vuoksi 3,1 prosenttia.
 – Aseteollisuuden jättejä suojasi sotilastarvikkeiden ja -palvelujen pysyvä kysyntä. Suuressa osassa maailmaa sotilasmenot kasvoivat ja jotkin hallitukset jopa kiihdyttivät maksujaan aseteollisuudelle pienentääkseen koronakriisin vaikutusta, perusteli Siprin tutkija  Alexandra Marksteiner  järjestön tiedotteessa.
 Jos vertailukohdaksi otetaan vuosi 2015 – ensimmäinen vuosi, jolloin mukana olivat myös kiinalaiset yritykset – asemyynti on kasvanut 17 prosenttia. Viime vuosi oli jo kuudes vuosi peräkkäin, kun sadan kärkiyrityksen yhteinen asemyynti kasvoi.
 Täysin asetehtaat eivät kuitenkaan koronan vaikutuksilta välttyneet. Esimerkiksi ranskalainen asevalmistaja Thales kertoi myynnin supistuneen vajaat kuusi prosenttia kevään koronasulkujen vuoksi. Myös häiriöt tuotantoketjuissa ja toimitusten viivästyminen söivät asevalmistajien tulosta.
 Yhdysvallat dominoi listaa
 Liki puolet sadasta suurimmasta asevalmistajista oli yhdysvaltalaisia yhtiötä. Yhteensä näiden 41 yhtiön myynnin arvo oli 285 miljardia dollaria eli pitkälti yli puolet sadan suurimman yrityksen yhteisen myynnin arvosta. Vuodesta 2018 saakka listan viisi suurinta yritystä ovat aina olleet yhdysvaltalaisia.
 Toiseksi eniten sadan suurimman listalta löytyy kiinalaisia yrityksiä. Niiden yhteenlaskettu myynti oli viime vuonna vajaat 67 miljardia dollaria. Kasvua tuli 1,5 prosenttia.
 – Kiinalaisyritykset ovat hyötyneet maan armeijan uudistamisesta, ja ne ovat samalla nousseet kehittyneimpien aseteknologian tuottajien joukkoon, Marksteiner perustelee.
 Sen sijaan listalla olevien venäläisten yritysten asemyynti väheni jo kolmantena vuotena peräkkäin. Viime vuonna pudotusta tuli 6,5 prosenttia. Tähän vaikuttivat muun muassa valtion asehankintojen pieneneminen ja pandemian aiheuttamat viivästykset.
 Sipri tarjoaa avoimista lähteistä koottuja tietoja ja analyysejä muun muassa poliitikoille ja tiedotusvälineille. Laitos on perustettu vuonna 1966.

Koronapandemia ei hillinnyt asekauppaa, vaikka talous muuten supistuikin


Summary: Eric Zemmour on nostanut maahanmuuton vähentämisen vaalikampanjansa pääteemaksi.

Oikeistolainen toimittaja ja kirjailija  Eric Zemmour  laukaisi sunnuntaina presidentinvaalikampanjansa tuhansien kannattajien edessä messukeskuksessa Pariisin esikaupunkialueella. "Ranskan Trumpiksi" kutsutun presidenttikandidaatin kampanja sai kuitenkin pian yllättävän käänteen kun yleisössä alettiin tapella.
 Tappelut syntyivät yleisön joukossa olleiden aktivistien noustua seisomaan paidoissa, joissa luki "ei rasismille". Zemmourin kannattajat heittivät tuoleja aktivisteja kohti. Ainakin kahden heistä nähtiin vuotavan verta, kun heidät poistettiin auditoriosta.
 Lisäksi yksi mielenosoittaja löi Zemmouria tämän saapuessa saliin. Poliisi pidätti hänet.
 – Halusimme tehdä väkivallattoman protestin, rasisminvastaisen ryhmän jäsen  Aline Kremer  kertoi jälkikäteen uutistoimisto AFP:lle.
 Zemmourin kannatus on hiipunut viime aikoina
 Sunnuntain kampanjatilaisuuden oli tarkoitus antaa Zemmourille lisää kannatusta tiukkaan presidenttikilpaan. Mielipidekyselyjen mukaan Zemmour oli vielä lokakuussa suosituin seuraaja istuvalle presidentille  Emmanuel Macronille , mutta hänen suosionsa on viime aikoina hiipunut.
 Mainetta on haitannut muun muassa ranskalaisen viihdelehti Closerin väite, jonka mukaan Zemmourin 28-vuotias avustaja  Sarah Knafo  odottaisi hänelle lasta. Naimisissa oleva ja kolmen lapsen isä Zemmour ei ole tyrmännyt väitettä raskaudesta.
 Viimeisimpien mielipidekyselyiden mukaan laitaoikeiston  Marine Le Pen  on ohittanut Zemmourin presidentinvaalikilvassa.
 Macron ei vielä virallisesti ehdolla jatkokaudelle
 Zemmour ilmoitti vasta tiistaina virallisesti asettuvansa ehdolle Ranskan presidentinvaaleissa. Zemmour ilmoitti aikomuksensa YouTube-videolla, jossa hän julisti haluavansa pelastaa Ranskan rappiolta.
 63-vuotiaalla Zemmourilla on algerianjuutalaiset juuret. Hän on kirjoittanut useita kirjoja Ranskan "islamilaisesta kolonisaatiosta", joissa hän tuomitsee maahanmuuton ja luonnehtii islaminuskoa ranskalaisiin arvoihin sopimattomaksi.
 Sunnuntain puheessaan Zemmour lupasi, että jos hänet valittaisiin presidentiksi, hän vähentäisi maahanmuuton lähes nollaan, tiukentaisi kansalaisuuden myöntämisprosessia ja karkottaisi maasta laittomat maahanmuuttajat.
 Yleisöön kokoontuneet tuhannet kannattajat riemuitsivat jokaisesta maininnasta maahanmuuton vähentämisestä.
 Ranskan presidentinvaalit järjestetään ensi vuoden huhtikuussa. Vaaleissa Zemmour saa vastaansa laitaoikeiston Marine Le Penin lisäksi muun muassa keskustaoikeiston  Valerie Pecressen .
 Istuva presidentti Emmanuel Macron ei ole vielä sunnuntaina virallisesti ilmoittautunut ehdolle.

Oikeistokonservatiivinen presidentinvaalikampanja herättää ihastusta ja vastustusta Ranskassa


Summary: Osa Maanpuolustuskorkeakoulun toisen vuosikurssin opiskelijoista saa edustaa itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla. Perinne alkoi jo vuonna 1928.

He seisovat vakavina Valtiosalin laitamilla, Presidentinlinnan sisäänkäynneillä ja kättelyyn johtavien reittien varrella.
 Jotkut heistä nähdään veteraanien ja lottien saattajina punaisella matolla. Myöhemmin illalla he vilahtelevat kutsuvieraiden kavaljeereina ruuhkaisella tanssilattialla.
 Keitä ovat kadetit – nuo koppalakein ja miekoin sonnustautuneet sotilaat, jotka edustavat tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla? Mitä he juhlissa tekevät?
 Esitämme kysymykset luutnantti  Kiira Kiikerille . Hän oli kadettina Linnassa, kun viimeisin itsenäisyyspäivän vastaanotto järjestettiin perinteisessä mittakaavassaan vuonna 2019.
 Se on hänen sotilasuransa kohokohtia.
 "Kyllä sitä mietti, että mitä jos astun jonkun helman tai varpaiden päälle." Silja Viitala / Yle
 "Nuorenkin upseerin pitää osata käyttäytyä asiaan sopivalla tyylillä. Maanpuolustuskorkeakoulussa opetellaan etikettiä ensimmäisestä päivästä lähtien."  Silja Viitala / Yle
 Etiketti kuuluu upseerin yleissivistykseen
 Maanpuolustus ja poliisikoulu kiinnostivat jo pikkulapsena. Kiira Kiikeri oli neljän, viiden vanha, kun hän ensimmäisen kerran puhui ääneen inttiin lähtemisestä.
 Lukion jälkeen Kiikeri suuntasi asepalvelukseen Karjalan prikaatiin: ensin viestikomppaniaan ja sieltä reserviupseerikouluun. Jo silloin ammattisotilaan ura oli mielessä.
 Maanpuolustuskorkeakoulun portit eivät ensiyrityksellä auenneet. Välivuosi sopimussotilaana Porin prikaatissa vahvisti kuitenkin kutsumusta sotilasuralle.
 "Olen isänmaallinen. Minulle se tarkoittaa, että välitän siitä, mitä Suomessa tapahtuu ja mihin suuntaan yhteiskunta on menossa."
 Kiikeri päätti hakea uudelleen opiskelemaan alaa, mutta tällä kertaa merivoimiin maavoimien sijaan. Nyt hän pääsi sisään siitäkin huolimatta, että hänen kokemuksensa merenkäynnistä rajoittui soutuveneen soutamiseen.
 Kaikki sotatieteiden opiskelijat harjoittelevat juhlavaa käytöstä ja tanssimista. Etiketti kuuluu upseerin yleissivistykseen.
 Kuitenkin vain harvat ja valitut toisen vuosikurssin kadetit pääsevät edustamaan Linnan juhliin.
 Kepa eli kevytpalveluspuku on päällä kadettikoulun luokkaopetuksessa. Merivoimien kadettien oppitunnit järjestetään pääsääntöisesti Santahaminassa tai Merisotakoululla Suomenlinnassa.  Puolustusvoimat
 Päivä alkoi aamuneljältä
 Kiikeri ei uskaltanut edes haaveilla pääsystä itsenäisyyspäivän vastaanotolle.
 – Oli siitä kavereiden kanssa puhetta, mutta en miettinyt sitä sen enempää. Ajattelin vaan, että jos käsky käy, se on hienoa.
 Kävihän se.
 Joulukuun 6. alkoi Santahaminassa kello neljältä aamulla. Kadetti Kiikeri valmistautui pitkään päivään jumppaamalla ja syömällä hyvin.
 Harjoituksesta huolimatta tuleva koitos jännitti Kiikeriä ja muita tehtävään valittuja.
 – Me hössötettiin, oltiin innoissaan ja laitettiin tukkaa sekä vaatteita kuntoon.
 "Linnassa oli paljon tv:stä tuttuja kasvoja ja jännä yhteishenki, sillä kaikki vieraat olivat siellä samasta syystä."
 Päivään kuului paljon odottelua ja vartiossa seisoskelua. Tehtävä on rankka, ja aina silloin tällöin joku kadeteista pyörtyy kuumuuden tai nestehukan seurauksena.
 Kadetti Kiikeri selvisi hommasta ilman kommelluksia.
 Kun kaikki vieraat olivat päässeet linnaan, koitti hetki, jota kaikki olivat odottaneet. Oli tanssin ja vapaan seurustelun vuoro.
 – Seurustelin vieraiden kanssa ja pääsin tanssittamaankin heitä, vaikka eihän siellä kunnolla mahdu pyörähtelemään. Otin vieraista valokuvia pyydettäessä, söin ja maistelin booliakin. Sehän kuuluu asiaan.
 Maanpuolustuskorkeakoulun valmistujaisissa kadetit vannoivat virkavalan ja hetkeä myöhemmin he lauloivat Lippulaulun. Linnanjuhlissa kadetit esiintyvät samassa asussa.  Puolustusvoimat
 "Herra presidentti, hyvää itsenäisyyspäivää!"
 Itsenäisyyspäivän juhlaperinne  on alkanut jo vuonna 1919, kun presidentti  K. J. Ståhlberg  kutsui 150 vierasta Linnaan päiväkahville. Ensimmäinen iltajuhla kättelyseremonioineen ja tansseineen järjestettiin vuonna 1922.
 Kadetteja on nähty itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla kunniavartiossa vuodesta 1928 lähtien.
 Upseerin virkaan opiskelevat kadetit ovat vuosikymmenten ajan muodostaneet tasavallan presidentin eli puolustusvoimien ylipäällikön kunniakomppanian. Nimensä mukaisesti kunniakomppania on mukana tärkeissä edustustehtävissä, kuten presidentin isännöimillä valtiovierailuilla. Niinpä kadetit ovat päässeet edustamaan myös itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla.
 Vaikka tehtävässä palvellaan presidenttiä, tavallisesti kadetit eivät häntä illan aikana henkilökohtaisesti tapaa.
 Kiikeri kuitenkin törmäsi  Sauli Niinistöön  hakiessaan Linnan herkkupöytien antimia.
 – Nyökkäsin kohteliaasti ja sanoin: herra presidentti, hyvää itsenäisyyspäivää! Sen jälkeen ajattelin, että illan tavoite on saavutettu.
 Kiikeri kohtasi myös Suomen itsenäisyyttä puolustaneita lottia ja veteraaneja.
 – Oli silmiä avaavaa kuulla, mitä he ovat joutuneet tekemään, jotta saamme tällaista juhlaa viettää.
 "Sotilaana pääsen auttamaan muita minulle sopivalla tavalla." Silja Viitala / Yle
 Kiikeri tapasi presidentin toisen kerran, kun tämä ylensi hänet luutnantiksi. Nykyään Kiikeri on vartioupseerina Rajavartiolaitoksella. Silja Viitala / Yle
 Veteraanit kiittelivät Kiikeriä hänen uravalinnastaan. Nainen kadetin puvussa herätti kuitenkin heissä myös ihmetystä. Silja Viitala / Yle
 Puoli valtakuntaa katsoo, kun Linnassa juhlitaan
 Linnan juhlat  ovat keränneet kansakunnan television ja radion ääreen  jo vuosikymmenten ajan.
 Yleisradio lähetti Linnan juhlat suorana radiossa ensimmäistä kertaa vuonna 1949. Ensimmäinen televisiolähetys lähetettiin vuonna 1957. Vuodesta 1982 lähtien tv-lähetykset ovat olleet suoria aina, kun juhlia on voitu viettää.
 Kun Presidentinlinna täyttyi vieraista edellisen kerran, jopa 2,7 miljoonaa henkilöä seurasi juhlia kotikatsomoissa.
 Oikein tarkkaavaiset saattoivat nähdä vilaukselta arvokkaasti seisovan kadetti Kiikerin. Hänellä oli yllään merivoimien messipuku, jaloissa nahkaiset tanssikengät, hattu päässä, miekka vyöllä ja käsissä valkoiset hansikkaat.
 Valtiosalin laidalla hän seisoi valmiina tanssittamaan ja viihdyttämään presidentin kutsuvieraita.
 "Juhlien jälkeen takki oli aika tyhjä. Valveillaoloa kertyi lähes 24 tuntia." Silja Viitala / Yle
 Lue myös:
 Testaa tietämyksesi Linnan juhlista pintaa syvemmältä
 Sotilaat huusivat kuolemanhuutoja vieressä, mutta Hannes Tuovinen, 18, pakottautui ampumaan – nyt veteraani neuvoo johtajia: neuvotelkaa, älkää sotiko

Kadetti Kiira Kiikerin sotilasuran kohokohta oli itsenäisyyspäivä, joka alkoi jumpalla aamuyön aikaan ja huipentui kohtaamiseen Linnassa


Summary: Usko tulevaisuuteen on nuorten keskuudessa heikko. Digitaalisella ajalla maailmanloppu mahtuu jokaisen ihmisen taskuun, kirjoittaa Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Mitä aiot tehdä, kun yhteiskunta romahtaa? Mikä on selviytymissuunnitelmasi? Kerrostaloissa asumista tuskin voi jatkaa, sillä sähkön katkettua niistä tulee nopeasti asuinkelvottomia.
 Aiheesta keskustelu on normaalia suomalaista kahvipöytäkulttuuria: Pärjäisikö kesämökillä talven yli ja voisiko siellä elää ilman sähköä?
 On lähdettävä metsään. Tai kaikkein mieluiten mökille. Kaivosta saa vettä ja ryytimaata voi kasvattaa henkensä pitimiksi. Moni on myös varastoinut  elintarvikkeita  katastrofin  varalle , kuten esimerkiksi sata purkkia hernekeittoa  vaatehuoneeseen  tai  kolme tonnia sokeria  saunaan.
 Luulen, että juuri Suomi on yhteiskunnan luhistumisen suhteen otollisimpia maita asua. Täällä on harva asumistiheys ja hyvät edellytykset pienviljelyyn. Suuri osa rakennuksista lämpiää puulla. Luonnosta ei olla vielä niin erkaannuttu, etteikö peltohommia opittaisi lyhyessä ajassa. Eläkeläisinä on miljoona ihmistä, jotka ovat nuoruudessaan käsipelillä viljelleet maata ja hoitaneet elikoita.
 Niin pitkään kuin on ollut ihmisiä , on odotettu maailmanloppua. Tällä vuosituhannella maailmanlopun ennuste on muuttunut. Lopun merkkejä etsitään henkimaailman sijaan ilmastosta. Jo kokonaisen sukupolven verran olemme tienneet, että holoseenikausi on  päättymässä , mikä tarkoittaa väistämätöntä tuhoa biosfäärille. Elämme keskellä sukupuuttoaaltoa hyvin rauhallisen maailmanhistoriallisen ajanjakson loppunäytöksessä.
 Aiempaa useampi nuori  näkee tulevaisuuden pikimustana . Sen seurauksena koulutustaso ja syntyvyys ovat laskeneet. On hankalaa motivoida itseään ylläpitämään taloa, jonka nurkka on liekeissä. Tulevaisuuden epätoivoa lisää sen hahmottomuus: kukaan ei tiedä, kuinka nopeasti maailmanloppu etenee ja mitä se käytännössä tarkoittaa.
 Kun tutkii menneitä maailmanloppuja, näyttää kuitenkin melko selvältä, että edessä ei ole ihmiskunnan loppu.
 Ihmiskunta on nähnyt lukemattomia maailmanloppuja  historian aikana. Viimeisen kahdensadan vuoden aikana niin moni kansa ja valtio on tuhoutunut, että ydinsodan aiheuttamaa maailmanloppua alettiin opettaa koulussa. Tulevaisuutemme oli satunnaisten valtionjohtajien oikkujen varassa.
 Nykyinen maailmanloppu on erilainen. Se on ketjureaktio, jota ei saada pysäytettyä, vaikka yrittäisimmekin estää sen. Nuorisoikäluokkien harteilla tämä uhkakuva painaa täysipainoisena selkää kumaraan. Koska digitaalinen aika on kutistanut planeettamme jokaisen ihmisen taskuun mahtuvaksi, edessä näkyvä katastrofi on kaikille yhteinen.
 Kesämökkien muuntaminen pientiloiksi  siirtäisi meidät sadan vuoden verran ajassa taaksepäin. Pienviljely voisi elättää jonkinlaista väestöä tässä maassa sen jälkeen, jos kaupungit muuttuvat elinkelvottomiksi. Aiheesta keskustelu on normaalia suomalaista kahvipöytäkulttuuria: Pärjäisikö kesämökillä talven yli ja voisiko siellä elää ilman sähköä? Kuinka paljon metsästä voisi kerätä sieniä ja marjoja? Riittäisivätkö kalastustaidot elättämään vuoden ympäri? Omavaraisuus vähentää riippuvuutta yhteiskunnasta ja sitä myöten neuvottomuutta. Ilmiö on niin tunnistettava, että  Gösta Sundqvist   levytti aiheesta  vinon pinon Suomen tunnetuimpia lauluja.
 Ihmiskunta ei ole aiemmin katsonut koko planeetan kokoista katastrofia silmiin  samalla tavalla kuin nyt. Kyse ei ole lopun aikojen profetioista, vaan terävimmästä tieteellisestä tutkimuksesta.  Juuri kukaan ei enää usko , että ilmaston lämpeneminen lakkaa puoleentoista asteeseen.
 Ennuste on heikko: Jäätiköiden sulaminen nostaa merenpintaa ja tekee rannikkokaupungeista asuinkelvottomia. Samalla aavikoituminen nielee elinkelpoisia maa-alueita. Eläinlajien joukkosukupuutto kiihtyy, ja villin luonnon maailmanhistoria on käytännössä päättymässä. Seuraavan sadan vuoden aikana miljardit ihmiset joutunevat jättämään asuinsijansa, eikä koko planeetalla ole paikkaa, johon he mahtuisivat. Ennen pitkää luonnonvarat loppuvat.
 Useimmilla tapaamillani nuorilla  ajatus loppuu tähän. Epätoivo kasvattaa rinnallaan nihilismiä, joka saa kyseenalaistamaan kaiken merkityksen. Kun tutkii menneitä maailmanloppuja, näyttää kuitenkin melko selvältä, että edessä ei ole ihmiskunnan loppu.
 Tarvitaan kykyä sietää alati lisääntyvää epävarmuutta. Moni onkin ehdottanut tulevaisuuskasvatusta kouluun. Hernekeittopurkkien varastoiminen ei ole riittävä ratkaisu.
 Ehkä juuri suomalainen ajattelutapa voisi toimia avaimena ongelmaan. Meihin on kansallisesti sisäänrakennettu  itsellisyyden  ajatus: Pari aaria maata ja kompostoiva huussi ovat maailmankatsomuksemme perusta. Jos sivistyksestä joudutaankin luopumaan, jalon villin ihanne säilyy.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja opettaa nuorille lukutaitoa eloonjäämistaitona ja suunnittelee selviytyvänsä maailmanlopusta kalastamalla Vaasan merialueilla.
 Kolumnista voi keskustella 7.12. klo 23.00 saakka

Aleksis Salusjärven kolumni: Jos yhteiskunta romahtaa, suomalaiset pakenevat kesämökeille


Summary: Syksyllä nousi kohu, kun paljastui, että Facebook oli jättänyt julkaisematta tutkimuksensa, jonka mukaan kuvapalvelu Instagram voi aiheuttaa nuorille itsetunto-ongelmia ja jopa itsemurha-ajatuksia.

Kansainvälinen tutkijajoukko vaatii somejätti Metaa tekemään yhteistyötä riippumattomien tutkijoiden kanssa, jotta Metan alustojen kuten Facebookin, kuvapalvelu Instagramin ja viestipalvelu Whatsappin vaikutuksia nuorten mielenterveyteen voitaisiin arvioida kunnolla.
 Tämä tarkoittaisi esimerkiksi Metan, aiemmalta nimeltään Facebookin, sisäisten tutkimusraporttien, aineistojen, analyyseissä käytetyn koodin ja datan julkaisemista tutkijoiden käyttöön.
 Tutkijat esittävät vaatimuksensa Oxfordin yliopiston sivuilla julkaistussa  avoimessa kirjeessä . Sen on allekirjoittanut 18 nuorten mielenterveyteen ja sosiaalisen median käyttöön erikoistunutta tutkijaa eri puolilta maailmaa.
 Facebookin emoyhtiö muutti nimensä Metaksi lokakuun lopussa. Nimenmuutoksesta ilmoitti toimitusjohtaja Mark Zuckerberg. Jakub Porzycki / AOP
 Toimitusjohtaja  Mark Zuckerbergille  osoitetun kirjeen mukaan on erittäin todennäköistä, että virtuaalisilla ympäristöillä on kauaskantoisia vaikutuksia nuorten mielenterveyteen.
 "Se että yhtiönne tekee siihen liittyvää tutkimusta todistaa, että otatte tämän mahdollisuuden tosissanne", kirjeessä todetaan.
 Sen mukaan Metan on kuitenkin turha toivoa tuloksia ilman ulkopuolisten, sitoutumattomien tutkijoiden apua.
 "Tutkimusryhmienne kyseenalaiset menetelmät ja salailevat käytännöt johtavat mielestämme siihen, että tekemänne työ asian parissa on virheellistä ja tuomittu nykyisellään epäonnistumaan", tutkijat kirjoittavat.
 Instagram pahensi jopa joka kolmannen teinitytön oloa
 Metan tekemät tutkimukset alustojensa vaikutuksista nuorten mielenterveyteen ovat paljastuneet viime kuukausien tietovuotojen yhteydessä.
 Sanomalehti  Wall Street Journal  paljasti syyskuussa, että Facebookin oman, julkaisemattoman tutkimuksen mukaan kuvapalvelu Instagramin käyttö voi aiheuttaa nuorille itsetunto-ongelmia, masennusta ja jopa itsemurha-ajatuksia.
 Lehden mukaan 32 prosenttia Facebookin tutkimusta varten haastatelluista teini-ikäisistä tytöistä kertoi, että Instagram pahensi heidän oloaan silloin, kun he tunsivat epävarmuutta ulkonäkönsä suhteen.
 Wall Street Journalin mukaan Facebook tutki Instagramin vaikutuksia nuorten mielenterveyteen ainakin kolmen vuoden ajan, mutta jätti tulokset julkaisematta. Tulokset ovat kuitenkin olleet Metan johdon tiedossa.
 Tutkijoiden mukaan nuorten mielenterveyttä on 2000-luvulla mahdotonta tukea, jos ei tiedetä, miten he toimivat netissä ja sosiaalisessa mediassa.  Henrietta Hassinen / Yle
 "Mitään oikeaa muutosta ei ole tapahtunut"
 Avoimen kirjeen allekirjoittanut tutkijatohtori  Matti Vuorre  korostaa sähköpostihaastattelussa, että nyt julki tulleiden tietojen perusteella ei voida sanoa oikein mitään sosiaalisen median vaikutuksista nuorten mielenterveyteen.
 Tämä johtuu siitä, tutkimuksen metodit, tarkat tulokset ja käytetty data jäävät nyt hämärän peittoon, eivätkä riippumattomat tutkijat ole pystyneet arvioimaan sitä.
 – Viimeaikaiset vuodot vahvistivat vain sen, että Meta tekee laajaa tutkimusta käyttäjiensä mielenterveydestä. Tätä tutkimusta tulisi tehdä yhteisen hyvän vuoksi, eikä pelkästään kyseisen yhtiön aseman parantamiseksi, sanoo Oxfordin yliopiston internetin tutkimuslaitoksella työskentelevä Vuorre.
 Hänen mukaansa tutkijat julkaisivat kirjeen nyt, koska ovat kyllästyneet Metan välinpitämättömyyteen mielenterveyskysymyksissä.
 – Nämä kohut ovat jatkuneet, eikä mitään oikeaa muutosta ole tapahtunut.
 Aktivistit vaativat sosiaalisen median jättien laajempaa säätelyä joulukuussa Brysselissä järjestetyssä mielenilmauksessa.  Olivier Hoslet / EPA
 Metan ja tutkijoiden suhde on vaikea
 Metalla on hallussaan niin paljon dataa, että siihen käsiksi pääseminen on monen eri alojen tutkijoiden haave.
 Tämä tarkoittaa esimerkiksi tietoa siitä, millaiset postaukset saavat tykkäyksiä tai kommentteja tai millaisia sisältöjä palvelujen algoritmit erilaisille käyttäjäryhmille tarjoavat.
 Meta ja sitä ennen Facebook ovat kuitenkin olleet otsikoissa ennemmin tutkijoiden kanssa riitelyn kuin tutkijoiden kanssa tehtävän yhteistyön vuoksi.
 Lue lisää Facebookin ja tutkijoiden riidoista tästä:
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta
 Facebook on muun muassa painostanut tutkijoita  tuhoamaan tutkimusmateriaalinsa  tai se  on estänyt  heidän pääsynsä alustoilleen.
 – Monesta syystä on niin, että Metan rooli tutkimuksessa on tällä hetkellä enemmän rajoittava kuin asioita helpottava tekijä, Vuorre muotoilee.
 Meta on puolestaan vedonnut käyttäjiensä yksityisyyden suojelemiseen. Se pelkää riskiä, että tutkijoiden käyttöön voisi päätyä käyttäjien yksityistietoja. Silloin taloudellisessa vastuussa  olisi todennäköisesti  Meta, eivät tutkijat.
 Toisaalta avoimen kirjeen allekirjoittanut tutkijaryhmä huomauttaa, että nuorten mielenterveyttä on mahdotonta tutkia ja tukea ilman ymmärrystä siitä, miten he käyttäytyvät netissä ja sosiaalisessa mediassa.
 Ympäri maailmaa asuvista, eri-ikäisistä sosiaalisen median käyttäjistä kerätty data voisi myös auttaa korjaamaan joitakin perinteisen tutkimuksen ongelmia.
 “Lähes kaikki nuoriin kohdistuva mielenterveystutkimus on keskittynyt eurooppalaisten, pohjoisamerikkalaisten tai englantia puhuvien väestöjen tutkimiseen. Tämä on omiaan vahvistamaan jo olemassa olevia ennakkoluuloja”, kirjeessä todetaan.
 Sen mukaan tutkijoiden ja Metan tiivis yhteistyö voisi auttaa korjaamaan tätä vinoumaa.
 Nuoret sosiaalisen median koekaniineina
 Avoimessa kirjeessä vaaditaan, että ulkopuolisten asiantuntijoiden pitäisi päästä arvioimaan someyhtiöiden sisäisiä tutkimuksia jo niiden suunnitteluvaiheessa. Samoin valmiit tulokset pitäisi antaa tutkimusyhteisön arvioitaviksi.
 Kirje ehdottaa myös erillisen valvontaelimen perustamista. Siinä eri alojen asiantuntijat seuraisivat Metan alustojen toimintaa nimenomaan mielenterveysvaikutuksen näkökulmasta.
 Vuorteen mukaan avoimessa kirjeessä ehdotetut keinot Metan ja tutkijoiden yhteistyön parantamisesta sopisivat moneen muuhunkin kuin mielenterveystutkimukseen.
 – Nuoret ovat usein ensimmäisiä uusien teknologioiden ja alustojen käyttäjiä, ja ovat käymässä läpi tärkeää kehitysvaihetta. He ovat siten alttiita erilaisille vaikutteille. Siksi on tärkeä tutkia näiden alustojen mielenterveysvaikutuksia, hän sanoo.
 Pitäisikö sosiaalisen median dataa avata tutkijoiden käyttöön? Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta
 Facebook Papers -asiakirjat: Toimitusjohtaja Zuckerberg puhuu eri totuutta julkisuuteen – yhtiö teki miljardien osavuosituloksen
 Aiheuttaako sosiaalinen media masennusta? Tuore tutkimus ei havaitse yhteyttä, mutta lopullista vastausta kysymykseen ei saada

"Tuomittu epäonnistumaan" – tutkijajoukko syyttää somejätti Metaa kyseenalaisista tavoista tutkia nuorten mielenterveyttä


Summary: Miten tätä jaksaa, eikö tämä koskaan lopu? Näin tuskailee moni, kun koronapandemia jälleen kiristää otettaan meistä. Ylen kuvajournalisti Silja Viitala kuvasi suomalaisia kaksi päivää ja huomasi, että keskellä koronapandemiaa ja vuoden pimeintä aikaa ihmiset löytävät arjestaan yllättävääkin valoa.

Lahja ja Helle Jaskari koristelivat joulukalenterin luukun yhdessä äitinsä Riikka Haikaraisen, Samuel Pollockin ja muiden naapureiden kanssa.
 "On ilo tuntea naapurinsa"
 Riikka Haikarainen, Helsinki:
 “Lapsiperheiden yhteisenä ponnistuksena yhteisöllisen kerrostalomme ikkunaan Jätkäsaaressa rakennettiin joulukalenterin ensimmäinen luukku. Olemme tehneet tällaisen aiemminkin, tämä on kehittynyt vuosi vuodelta. Tänä vuonna teemana on satumetsä. Jouluaatoksi talon käsityökerhossa tehdään vielä toinen näyttävä luukku. Muut luukut ovat valaistuja numeroita ikkunoissa.
 Koronaviruspandemia ottaa voimille. Olemme saaneet syksyllä järjestettyä parit juhlat talossa, ne ovat olleet suuria valonpilkahduksia. On ilo tuntea naapurinsa. Heidän kanssaan juttelu tuo tunteen, ettei ole yksin. Siskoni asuu talossa myös, samanikäisten lastensa kanssa, ja sulkutilankin aikaan serkukset pystyivät leikkimään yhdessä ulkona. Perhekäsityksen laajentaminen ystäviin, naapureihin ja tuttaviin kannattaa: tukiverkosto voi löytyä yllättäviltäkin tahoilta.”

 "Olen yrittänyt joka päivä soittaa jollekin kaverille, se on ollut mun juttu"
 Eva-Lotta Backman, Espoo:
 “Kun ei ole niin paljon ihmisiä, on turvallista hiihtää. Tuntuu hyvältä ja saa olla ulkona. Aurinko paistaa ja on lunta, aivan ihanaa. Kyllä taas jaksaa ja tästä saa voimaa! Olen ollut täällä melkein joka päivä latujen avaamisen jälkeen. Matkamittari meni nyt rikki, mutta yleensä hiihdän noin puolitoista tuntia.
 Olen tehnyt vähän erilaisia juttuja kuin yleensä, vähän yksinäistä on ollut. Olen välttänyt isoja joukkoja. Kaipaan sosiaalisuutta, en ole käynyt juurikaan ravintolassa. Vedän jumpparyhmiä, kymmenen on paikalla ja kuulokkeiden kautta vaikka kuinka monta. Se on ollut vähän hankalaa, mutta siinä on oppinut paljon. Nyt löytynyt omikronmuunnos lannisti vähän, että vieläkö tämä jatkuu. Olen yrittänyt joka päivä soittaa jollekin kaverille, se on ollut mun juttu.”

 "Asenne on oma valinta"
 Jussi Ärling ja Mirjami Hagert, Espoo:
 “Ryhmäpuhelut ystävien kanssa kantoivat keväällä 2020. Kun emme päässeet näkemään tuttavia, soitimme ryhmäpuheluja niin, että puhelu saattoi kestää tunteja ja jokainen teki sen aikana myös arkisia askareitaan kotona. Tuli olo, että ollaan yhdessä samassa tilassa. Taloa rakentanut kaveri soitteli videopuheluja ja sai kuulla kommentteja tekemisestään ja sen tavoista.
 Keväällä 2020 olimme kaikki kotona, me ja tyttäremme Laura, ja se oli loppujen lopuksi hyvä asia. Tässä ajassa kun lapsi oppii kävelemään, seuraava asia, joka pitää opettaa, on kiire. Mutta keväällä kiire loppui. Etäkoulussa oli alkuun totuttelemista, mutta sitten se alkoi sujua. Ja kun se alkoi sujua, palattiin lähiopetukseen.
 Yritämme tsempata toisiamme kaveripiirissä, emme puhu koronasta. Suunnittelemme ja yritämme elää normaalia elämää koronasta huolimatta. Ulkoilu auttaa, ja se, että aamulla herätessä päättää olla positiivinen. Negatiivinen ja positiivinen asenne ovat omia valintoja.”

 "Asioiden valmiiksi saamisesta tulee hyvä mieli"
 Emmi Paunonen, Helsinki:
 “Olen jaksanut koronarajoituksia ryhtymällä puuhastelemaan kotona. Kesällä tein koruja, olen maalannut tauluja ja tehnyt käsitöitä, kolme viikkoa sitten aloin neulomaan. Nyt teemme äitini kanssa etänä yhdessä tilkkupeittoa. Asioiden valmiiksi saamisesta tulee hyvä mieli. Teen ajatustyötä ja päivät kuluvat koneella, joten tekee mieli saada aikaan jotain konkreettista. Minulle ei ole koskaan tehty koronavirustestiä, olen ollut kaksi vuotta terve.
 Olen käynyt toimistolla välillä ergonomian vuoksi. Pandemian aikana olen vaihtanut kahdesti työtä ja aloittanut kahdesti etänä. Se on ollut haastavaa. Hankalaa on, kun ei näe kollegoita. Syksyllä näin kaikkia työkavereita kerran. Osa näki silloin toisensa ensimmäistä kertaa vuoteen. Vuosi sitten keväällä minulla oli vaikea tilanne rajoitusten kanssa, kun olin koko ajan yksin. Vertaistuki auttaa, vaikka sinkkukaverin kanssa ränttääminen. Samassa tilanteessa olevan kanssa puhuminen helpottaa, on tärkeää että joku ymmärtää.”

 "Rajoituksia kohtaan voi suhtautua ottamalla vaikka vähän väkisin positiivisen asenteen"
 Ville Räisänen, Helsinki:
 “Alkusyksystä juoksin 3050 metriä Cooperin testissä. Silloin iloitsin, että olen nyt samassa kunnossa kuin armeija-aikoina 25 vuotta sitten. Pandemian aikana olen pystynyt käymään lenkillä noin joka kolmas päivä, aiemmin tuli käytyä 1-2 kertaa viikossa, jos sitäkään.
 Syksyllä sain koronavirustartunnan kahdesta rokotteesta huolimatta. Tauti oli onneksi lievä, mutta aiheutti juoksemiseen kuuden viikon tauon. Väsymys jatkui pitkään. Nyt juoksu onneksi maistuu taas. Rajoituksia kohtaan voi suhtautua ottamalla vaikka vähän väkisin positiivisen asenteen. Raitis ilma ja metsä vievät ajatukset pois rajoituksista. Kelistä huolimatta, varuste- ja asennekysymys.”

 "Kun on tunnin verran päivänvalossa, on parempi mieli"
 Aila Janatuinen, Helsinki:
 “Takku-koira on jokapäiväinen toveri, sekä työssä että vapaa-ajalla. Ja personal trainer. Minun ja Takun suhde on muuttunut korona-aikana tärkeämmäksi: kun kävi toimistolla töissä, tuntui ärsyttävältä, kun piti kiiruhtaa kotiin koiraa ulkoiluttamaan. Nyt on toisinpäin, koira ulkoiluttaa minua ja pakottaa lähtemään ruudun ääreltä liikkeelle.
 Olen kokenut etätyön todella raskaana ja yksinäisenä. Tuntuu, että kavereitakin on nähnyt rajoitetusti. Valoisaan aikaan ulos lähteminen auttaa, ainakin minua. Kun on tunnin verran päivänvalossa, on parempi mieli. Lisäksi olen harjoittanut nettijoogaa ja se on rauhoittanut mieltä.”
 Marketta Hormia ja David Crawford harjoittelivat Tapio Kentän (oikealla) kanssa samalla tunnilla.
 "Ihmisten tapaaminen auttaa, edes etäisyyden päästä"
 Tapio Kenttä, Helsinki:
 “Ryhdyin opettelemaan ukulelen soittoa neljä vuotta sitten ilman aiempaa taustaa. Tutustuin ukuleleen aikoinaan kansantanssipiireissä. Se iski heti. Ukulele on pieni ja näppärä. Mandoliiniakin olen kokeillut, kerran. Vaimo sanoi, että ei kerrostalossa. Sosiaaliset kontaktit tai niiden puuttuminen on nyt ollut kaikista hankalinta. Kyllä minä hiljaisena maalaispoikana haluan olla ihmisten kanssa tekemisissä. Jouduin jäämään eläkkeelle koronatalven keskellä, ja siinä on ollut opettelemista.
 Viime keväänä hakeuduin koronajäljittäjäksi. Laitoin viestiä, että tarvitsetteko apua, ja vastaus oli kyllä. Toukokuussa tilanne rauhoittui, viimeisellä jäljitysviikollani yhtenä päivänä ensimmäinen työ tuli vasta viisi tuntia vuoron alkamisen jälkeen. Kokemus oli hyvä, pääsin tekemisiin ihmisten ja tietojärjestelmien kanssa. Välillä oli haasteita, mutta yksi nainen sanoi, että hyvä kun edes joku soittaa. Nyt pitää vaan jaksaa lähteä liikenteeseen. Ihmisten tapaaminen auttaa, edes etäisyyden päästä. Ja nettipalaverikin antaa yhteenkuuluvuuden tunnetta. Maailma muuttuu monilta osin, tästä muutoksesta pitäisi osata löytää sen tuomat uudet mahdollisuudet.”

 "Kun keho voi hyvin, mieli voi hyvin"
 Yassin Alibeto, Espoo:
 “Jotkut päivät ovat olleet raskaita, koronalle ei meinaa näkyä loppua. Ystävät, perhe ja jalkapallo ovat auttaneet minua. Olemme pelaillaat silloin tällöin kaveriporukalla ja katsomme sitä myös televisiosta. Lempiseurani on Chelsea.
 Kaipaan vanhasta normaalista sitä, että voi käydä isolla porukalla syömässä, tai ylipäänsä olla monen ihmisen kanssa. Etätyössäni hankekoordinaattorina auttaa kunnon työpiste. Koronarajoitusten keskellä liikunta auttaa jaksamaan. Kun keho voi hyvin, mieli voi hyvin. Urheilusta tulee hyvä fiilis. Jos jaksaa liikkua, tulee sellainen olo, että on saavuttanut päivän aikana jotain.”

 "Kannattaa kokeilla jotain sellaista, josta ajattelee, että en uskalla"
 Henrietta Haavisto, Helsinki:
 “Isoäitini kävi aikoinaan Tampereella talviuimassa. Minä pohdin viisi vuotta sitten, mistä saisin lisää energiaa ja uuden matalan kynnyksen harrastuksen. Meri on minulle läheinen elementti, joten oli luonnollista jatkaa kesäkaudesta talvikauteen. Kivenheiton päässä kotoani on talviuintipaikka, joten oli helppoa lähteä mukaan.
 Koronaviruspandemia on ollut pysähtymisen paikka, iso muutos ja laittanut miettimään. Talviuinnista on saanut paljon voimaa, täällä tapaa mahtavia ihmisiä. Pahimpaan aikaan kävimme uimassa maskit kasvoilla. Kun avantoon menee, ensimmäinen tunne on puraisu. Silloin mietin, miksi oikein teen tätä. Jos antaa tunteen voittaa ja keskittyy hengittämiseen, kylmä pakottaa keskittymään hetkeen. Tämän jälkeen ei tarvitse kahvia tai energiajuomia. Kannattaa kokeilla jotain sellaista, josta ajattelee, että en uskalla tai pysty tuohon. Siitä voi saada onnistumisen tunteen, joka auttaa jaksamaan ja antaa voimaa.”

 "Ei tässä mitään hämminkiä ole"
 Kai Sirèn, Espoo:
 “Latua oli pidennetty, tuntuu oikein hyvältä. Nyt pääsee kiertämään, se antaa aina vähän puhtia hommaan. Hiihdän perinteisellä tyylillä. Koronavirustilanne näyttää olevan huononemaan päin. Kaksi rokotusta on alla ja kolmas tulee kohta. Ei tässä mitään hämminkiä ole.
 Ulkoilu ja liikunta ovat voimavara. Sisäliikuntaa olen joutunut vähentämään, mutta sen tilalle on sitten keksitty muuta. Syksyllä olen kävellyt ja hölkkäillyt. Juoksukunto ei tässä iässä enää vain parane. Vaimo ei ole vielä tänä talvena käynyt hiihtämässä, mutta hänkin on myöhemmin vielä tulossa. Nyt ei auta muu kuin olla kärsivällinen, ei pidä lähteä siitä olettamasta, että homma on kohta ohi. Tässä voi mennä vielä vuosikin. Näin kuvittelisin.”
 Teksti ja kuvat: Silja Viitala

"Ei tässä mitään hämminkiä ole" – nämä 11 kuvaa näyttävät, miten suomalaiset löytävät valoa arkeensa koronakaamoksessakin


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Itsenäisyyspäivä alkoi aamuyön jumpalla ja huipentui Presidentinlinnassa
 Perinteen mukaan itsenäisyyspäivän vastaanotolla Presidentinlinnassa edustavat Maanpuolustuskorkeakoulun toisen vuosikurssin opiskelijat. Keitä nämä kadetit ovat ja mitä he tekevät Linnan juhlissa?  Kiira Kiikeri  kertoo,  millainen oli hänen sotilasuransa kohokohta itsenäisyyspävänä 2019 .
 Marinilla ei ollut mukanaan valtioneuvoston puhelinta Helsingin yössä
 Ulkoministeri Pekka Haavistolla (vihr.) on koronatartunta, minkä vuoksi Marinia yritettiin tavoitella. Nella Nuora / Yle
 Helsingin yössä juhlinutta pääministeri  Sanna Marinia  (sd.) yritettiin tavoitella lauantai-illan aikana kahdesti eristäytymisohjeistuksella. Mediatietojen mukaan hänellä ei ollut mukanaan  valtioneuvoston puhelinta , johon viestit lähetettiin. Sen sijaan hänellä oli matkassa toinen työpuhelin eli eduskunnan kännykkä.
 Riikka Luostarinen sai tietää kunniamerkistä Ylen toimittajalta
 Kymi Sinfoniettan toimitusjohtajana työskennellyt Riikka Luostarinen saa Suomen Leijonan ritarimerkin.  Jasmina Kauta / Yle
 Tasavallan presidentti myöntää itsenäisyyspäivän kunniamerkkejä niille, jotka ovat erityisesti ansioituneet isänmaan hyväksi tehdyssä työssä. Tänä vuonna yksi kunniamerkin saajista on  Riikka Luostarinen , jonka elämäntehtävä on antaa kaikille mahdollisuus musiikkiin, joka saa mielen heräämään.  Ylen Suomi-koneesta löydät myös kaikki muut  kunniamerkkien saajat ja reservissä ylennetyt.
 Tutkijajoukko somejätistä: "Mitään oikeaa muutosta ei ole tapahtunut"
 Facebookin emoyhtiö muutti nimensä Metaksi lokakuun lopussa. Nimenmuutoksesta ilmoitti toimitusjohtaja Mark Zuckerberg. Jakub Porzycki / AOP
 Syksyllä paljastui, että Facebook oli jättänyt julkaisematta tutkimuksensa, jonka mukaan Instagram voi aiheuttaa nuorille itsetunto-ongelmia ja jopa itsemurha-ajatuksia.  Nyt kansainvälinen tutkijajoukko vaatii  Metaksi nimensä vaihtanutta somejättiä yhteystyöhön riippumattomien tutkijoiden kanssa, jotta sen omistamien somealustojen vaikutuksia nuorten mielenterveyteen voitaisiin arvioida kunnolla.
 Kokeile sanakoneella, mitkä asiat itsenäisyyteen liitetään
 Listasimme sanoja, joista voit valita mielestäsi parhaiten Suomen itsenäisyyttä kuvaavat ja katsoa muiden suosikit. Eetu-Mikko Pietarinen / Yle
 Suomi täyttää 104 vuotta tänä vuonna. Teimme sen kunniaksi  sanakoneen, josta voit valita  mielestäsi parhaiten Suomen itsenäisyyttä kuvaavat sanat. Voit myös verrata arviotasi muiden arvioon ja katsoa, littyykö esimerkiksi EU itsenäisyyteen – entä sananvapaus tai sauna.
 Sää jatkuu kylmänä

 Itsenäisyyspäivänä on laajalta aurinkoista, mutta pakkanen on edelleen kireää. Pakkasessa on kuitenkin suuria paikallisia vaihteluita, ja myös pilvisyyden vaihtelulla on iso vaikutus lämpötiloihin. Pakkasesta varoitetaan edelleen koko maassa.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Linnan juhlat kadetin silmin, Ylen Suomi-kone kertoo ylennetyt, tutkijajoukko näreissään somejätti Metan toimista


Myanmarissa syrjäytetty siviilijohtaja  Aung San Suu Kyi  tuomittiin maanantaina neljäksi vuodeksi vankeuteen koronavirusrajoitusten rikkomisesta ja epäjärjestyksen lietsomisesta.
 Myöhemmin samana iltana sotilasjuntta ilmoitti lieventävänsä tuomion kahteen vuoteen.
 Myös maan entinen presidentti  Win Myint  sai vastaavanlaisen tuomion. Sotilasjuntan edustajan mukaan kumpaakaan ei kuitenkaan viedä vielä vankilaan, vaan he vastaavat muihin syytteisiinsä nykyisistä olinpaikoistaan.
 Muun muassa EU, Yhdysvallat ja ihmisoikeusjärjestöt pitävät tuomioita poliittisesti motivoituneina ja vaativat vankein välitöntä vapauttamista.
 76-vuotias Aung San Suu Kyi on ollut kiinni otettuna helmikuisesta sotilasvallankaappauksesta asti. Häneen kohdistuu monia muitakin syytteitä muun muassa korruptiosta ja vaalivilpistä.
 Syytteitä on käsitelty maata hallitsevan sotilasjuntan asettamassa erityistuomioistuimessa. Jos hänet tuomitaan kaikista, edessä voi olla vuosikymmeniä vankeutta.
 Muita Kansallinen demokratia -puolueen edustajia on jo tuomittu koviin rangaistuksiin. Eräs entinen ministeri sai 75 vuoden vankeustuomion ja Aung San Suu Kyin läheinen avustaja 20 vuoden tuomion.
 Tuhansia otettu kiinni
 Toimittajat eivät ole päässeet seuraamaan oikeudenkäynnin etenemistä, ja Aung San Suu Kyin asianajajia on kielletty puhumasta medialle.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International ilmoitti tuomion tultua julki pitävänsä syytteitä tekaistuina ja kovia tuomioita tuoreimpana esimerkkinä sotilashallinnon pyrkimyksistä hiljentää vastustus ja tukahduttaa vapaudet Myanmarissa.
 International Crisis Group -järjestön vanhempi neuvonantaja  Richard Horsey  kuvailee tuomioita AFP:lle kostoksi ja sotilashallinnon voimannäytteeksi.
 – Olisi kuitenkin yllättävää, jos hänet lähetettäisiin vankilaan. Todennäköisemmin hän suorittaa tämän ja tulevat rangaistukset kotonaan tai hallinnon "vierastalossa", hän arvioi.
 Maan tilannetta seuraavan tarkkailijaryhmän mukaan yli 1 300 ihmistä on tapettu ja yli 10 000 ihmistä otettu kiinni sotilasvallankaappauksen jälkeen.
 Vuoden 2020 vaaleissa Aung San Suu Kyin puolue sai äänivyöryn. Kansainvälisten vaalitarkkailijoiden mukaan vaalit olivat pääasiassa vapaat ja rehelliset. Juntta on kuitenkin puolustanut vallankaappausta väittäen, että vaaleissa oli vilppiä.
 Uutista ja otsikkoa päivitetty klo 18.25 tiedolla vankeustuomion muuttumisesta sekä muiden maiden reaktioista.
 Lue myös:
 Myanmarin Aung San Suu Kyille syytteet vaalipetoksesta
 Arvio: Jopa puolet myanmarilaisista voi saada koronatartunnan tulevien kahden viikon aikana – "Sairaalat ovat äärirajoilla"
 YK pelkää laajempaa ihmisoikeuskatastrofia Myanmarissa – maan pohjoisosiin siirretty tuhansittain sotilaita

Myanmarin syrjäytetty johtaja Aung San Suu Kyi sai kahden vuoden vankeustuomion – Amnesty sanoo juntan "tukahduttavan vapauksia"


Summary: Lapin yliopiston tutkimuksen mukaan kuormituksen kasvu koskee kaikkia sosiaalialan palvelusektoreita. Pandemia-aika on osoittanut, että sosiaalialan ammattilaiset ovat hyvinvointiyhteiskunnan viimeinen perälauta.

Sosiaalialan henkilöstön näkemys korona-ajasta on, että työ on muuttunut nopeasti ja asiakkaiden tilanteet ovat konkreettisesti heikentyneet Lapin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan.
 Palveluiden muutoksilla ja pandemia-ajalla on ollut laajamittainen vaikutus sosiaalialan asiakkaiden elämäntilanteisiin. Heidän ongelmiensa ratkaiseminen on merkittävästä vaikeutunut. Asiakkaat ovat olleet yksinäisiä, eristäytyneitä tai jopa itsetuhoisia.
 – Ongelmat ovat kasautuneet ja osa asiakkaista on jopa pudonnut palvelujen piiristä. Mutta palvelujen piiriin on tullut myös uusia asiakkaita, kertoo Lapin yliopiston sosiaalityön professori  Timo Harrikari .
 Asiakastyön tekeminen on vaikeutunut, mikä johtuu suurilta osin siitä, että yhteistyökumppanit ovat vähentäneet tai sulkeneet palvelujaan. Esimerkiksi terapiat ja lääkärien tapaamiset ovat olleet pysähdyksissä tai etäyhteyden päässä. Etäpalvelut eivät välttämättä ole olleet toimiva ratkaisu oireilevalle lapselle.
 –Verkostojen etsiminen omille asiakkaille on ollut yksi keskeisimmistä hankaluuksista, Harrikari kertoo.
 Tutkimuksen mukaan kuormituksen kasvu koskee kaikkia sosiaalialan palvelusektoreita.
 Kiusaaminen siirtyi verkkoon
 Yli puolet sosiaalityöntekijöistä kertoi, ettei heidän työaikansa riitä tehtävien suorittamiseen. Heikoimmassa asemassa pandemia-aikana ovat olleet nuorimmat alan ammattilaiset, joita ovat kuormittaneet työ, viruspelko ja virukselta suojautuminen.
 Sosiaalialan työntekijöiden kohtaamia käytännön ongelmia ovat olleet muun muassa koronatilanteen aiheuttama yleinen ahdistus ja työn yksinäisyys, kun epämuodollista kanssakäymistä työkavereiden kanssa ei ole ollut.
 Epäasiallinen käytös ja työpaikkakiusaaminen ei välttämättä päättynyt vaan siirtyi verkkoon.
 Etätyömahdollisuus on helpottanut jonkin verran erityisesti yksinhuoltajien ja muiden lapsiperheellisten sosiaalityöntekijöiden työ- ja yksityiselämän välistä jännitettä.
 "Sosiaalipalvelut on usein se viimeinen perälauta"
 Professori Timo Harrikarin mukaan pandemia-aika on osoittanut, että sosiaalialan ammattilaiset ja sosiaalipalvelut ovat pohjoismaisen hyvinvointiyhteiskuntamme näkymätön, hiljainen ja viimeinen perälauta.
 – Sosiaalialan ammattilaiset kantavat tällaista viime sijaista vastuuta ihmisten elämästä, että jos siellä ei löydy lähiverkostoja, jotka tukevat tai palveluja, he joutuvat sen tekemään, toteaa professori Timo Harrikari.
 Kyselytutkimus toteutettiin vuosina 2020–21 ja siihen saatiin yhteensä 847 vastausta.
 Lapin yliopiston sosiaalityön Panda/SILE-tutkimusryhmä selvitti pandemian vaikutuksia sosiaalialan työhön yhteistyössä sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentian, Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Posken sekä Kanta-Hämeen Pirkanmaan ja Satakunnan sosiaalialan osaamiskeskus Pikassoksen kanssa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  7.6. kello 23 saakka.

Pandemia lisäsi sosiaalialan työntekijöiden työnkuormitusta merkittävästi – professori: he kantavat viimesijaista vastuuta ihmisten elämästä


Summary: Presidentti P.E. Svinhufvudin kotimuseo Kotkaniemi Luumäellä kertoo Suomen itsenäistymisen alkuvaiheista. Kolme vuotta sitten tehty rakennuksen peruskorjaus ja alueen entisöinti ovat mahdollistaneet monipuolisen toiminnan Kotkaniemessä.

Suomen kolmannen presidentin  Pehr Evind Svinhufvudin  (1861-1944) kotimuseo Luumäellä Etelä-Karjalassa on puettu jouluasuun.
 Pöydässä komeilee piparkakkutalo, jollaisia tehtiin jo sata vuotta sitten. Pöydässä on myös omenoita ja manteleita.
 Aikoinaan omenoita saatiin puutarhan omista omenapuista. Omenat säilyivät hyvin ja tekeytyivät makeaksi talon viileässä vintissä.
 Svinhufvudin perheessä syötiin vielä joulunakin oman puutarhan omenoita, jotka olivat varastoituna viileällä ullakolla. Sirkka Haverinen / Yle
 Kotkaniemi oli presidenttiparin pitkäaikaisin koti.
 Ellen ja P. E. Svinhufvud muuttivat sinne vuonna 1908. Kotkaniemeen heidät toi P.E. Svinhufvudin virka Lappeen tuomiokunnan kihlakunnan tuomarina.
 Svinhufvudien elämää Kotkaniemessä kuvataan suosituilla draamakierroksilla paikallisten harrastenäyttelijöiden voimin.
 P. E. Svinhufvud, lempinimeltään Ukko-Pekka, tunnettiin kotitilallaan leppoisana miehenä, joka tuli toimeen kaikkien kanssa.
 Oppaana toimiva  Ritva Vanhoja  kertoo mielenkiintoisia yksityiskohtia Svinhufvudien arjesta.
 – Kesäaikaan palvelusväkeä oli talossa paljon. Yksi rengeistä ei halunnut tulla salin puolelle. Niinpä myös presidenttipari söi palvelusväen kanssa keittiössä saman pöydän ääressä.
 Manteleita joulupöydässä oli myös kupillinen. Svinhufvud halusi, että jokainen saa omansa, ettei kenellekään tulisi paha mieli
 Ässä-pipareiden salainen viesti
 Ennen presidenttiyttään P.E. Svinhufvudilla oli merkittävä rooli Venäjän vallan ajalla Suomen itsehallinnon ja laillisuuden puolustajana.
 Ellen ja Pehr Evind Svinhufvudin muotokuvat Kotkaniemen salissa. Edessä lex-patsas, jonka ystävät lahjoittivat pariskunnalle 1920-luvulla. Sirkka Haverinen / Yle
 Autonomian aikana Suomen asioista puhuttaessa piti varmistaa, että pöydän ääressä oli samanhenkisiä ihmisiä. Kun Kotkaniemen kahvipöytään tuotiin ässäpipareita tarjoiluvadilla, oli se merkki, että silloin oli turvallista puhua.
 – Kun ässäpiparit tuotiin pöytään tiedettiin, että joukossa ei ole tsaarin kätyreitä, vaan kaikki ovat Suomen asialla, kertoo Kotkaniemen museo-opas Ritva Vanhoja.
 Svinhufvudin presidenttikausi oli vuosina 1931-1937.
 Itsenäisyyspäivän iltana Kotkaniemen kuistin ikkunaan sytytetään kaksi kynttilää.
 Kahdella kynttilällä oli oma tärkeä viestinsä ohikulkijoille aikana ennen Suomen itsenäistymistä.
 – Se oli merkki, että tässä talossa on suomenmielisiä ja tänne uskaltaa tulla, kertoo museo-opas  Riitta Lempiäinen .
 Lue lisää:   Kuinka monta kynttilää mahtuu itsenäisyyspäivänä ikkunaan?
 Kotkaniemi nyt
 Kotkaniemi-museosta on kehittynyt monipuolinen tapahtumapaikka Luumäellä. Vuonna 2018 valmistunut peruskorjaus oli suuri helpotus toiminnan jatkumisen kannalta.
 Kotkaniemi-museo on yksi tärkeimmistä matkailukohteista Luumäellä. Sirkka Haverinen / Yle
 Kotkaniemi-säätiön hallituksen puheenjohtaja  Matti Hirvikallio  on syystäkin tyytyväinen.
 – Me olemme saaneet saunan kunnostettua rantaan. Meillä on venelaituri, sitten meillä on luontopolku tuossa meidän niemessä. Kesäisin meillä on käytössä kaksi telttaa, jotka me pystymme pystyttämään tuohon pihaan yleisötilaisuuksia varten, Hirvikallio kertoo.
 Kuutostien varteen on luvassa ensi keväänä myös selkeät Kotkaniemeen ohjaavat opastekyltit.
 Kotkaniemi-säätiön hallituksen puheenjohtaja Matti Hirvikallio on tyytyväinen, miten Kotkaniemeä on pystytty kehittämään peruskorjauksen jälkeen. Sirkka Haverinen / Yle
 – Uskoisin, että kun siitä muutama miljoona ihmistä vuodessa menee, niin heille jää mieleen, että se Kotkaniemi on tässä lähellä ja poikkeavat sen perusteella.
 Museo ja kahvila ovat avoinna touko-kesäkuussa ja muuna aikana tilauksesta. Lisäksi joulukuussa museo on avoinna viikonloppuisin.
 Joulukuun 15. päivä 2021 presidentti P. E. Svinhufvudin syntymästä tulee kuluneeksi 160 vuotta.
 Svinhufvud on haudattu Luumäen hautausmaalle. Perinteen mukaan itsenäisyyspäivän aattona haudalle sytytetään kynttilät.
 Lue myös:   Kotkaniemen tiluksilla vaalitaan presidentti Svinhufvudin perintöä

Kaksi kynttilää P.E. Svinhufvudin kodin ikkunassa kertoi erityisen viestin ohikulkijoille – tänä päivänä ne syttyvät Suomen itsenäisyyden kunniaksi


Summary: Professori Dame Sarah Gilbert on johtanut Oxfordin yliopistossa koronarokotteen tutkimustyötä. Gilbertin arvion mukaan pandemia-aika ei ole vielä ohi.

Maailmanlaajuisesti yli 5 miljoonaa ihmistä on kuollut koronaviruksen seurauksena. Pandemia-aika ei ole ohi, ja seuraava pandemia voi olla nykyistä tappavampi, arvioi Oxfordin yliopiston virustutkija professori  Dame Sarah Gilbert .
 – Tämä ei ole viimeinen kerta, kun virus uhkaa elämäämme ja toimeentuloamme. Totuus on, että seuraava pandemia voi olla nykyistä pahempi.
 – Se voi olla tarttuvampi tai tappavampi kuin nykyinen pandemia tai se voi olla molempia, Gilbert arvioi brittimedioiden mukaan.
 Gilbert on Oxfordin yliopistossa johtanut tutkimustyötä, jonka tuloksena on syntynyt yliopiston ja AstraZeneca-lääkeyhtiön yhteinen rokote.
 BBC:n mukaan  rokote on laajimmin maailmassa käytetty koronarokote. Kyseinen rokote on käytössä yli 170 maassa.
 Gilbertin mielestä on tärkeää pitää mielessä nykyisen koronapandemian opetukset. Hän myös korosti brittimedioissa, että on tärkeä kehittää varautumissuunnitelma tulevaa pandemiaa varten.
 Hiljattain havaittu omikronvirusmuunnos on nostanut esiin uusia mahdollisia uhkakuvia. Uutta virusmuunnosta on havaittu tähän mennessä yli 30 maassa,  kertoo brittilehti The Guardian .
 Gilbertin mukaan virusmuunnoksesta tiedetään tähän mennessä se, että nykyiset rokotukset tai sairastettu koronavirustauti saattavat tarjota pienemmän suojan uutta muunnosta vastaan.
 – Ennen kuin tiedämme enemmän, meidän on oltava varovaisia ja toimittava niin, että viruksen leviäminen hidastuu.
 Gilbertistä ja useasta muusta tieteen ja hoitoalan ansioituneesta naisesta julkaistiin elokuun alussa Barbie-nuket. Katso videota Gilbertin ajatukset nimikkonukestaan.

 Lue myös:
 Ylen päivittyvä koronaseuranta

Koronavirusrokotteen kehittäjä: Seuraava pandemia voi olla nykyistä tappavampi


Summary: Arkea maailmalta: Kirjeenvaihtaja Mika Hentunen arvioi Washingtonin-kautensa lopuksi ristiriitaista kotikaupunkiaan, jossa lemmikit elävät prameammin kuin monet ihmisasukkaista.

Asunnottomat viettävät lohdutonta elämää kaduilla, joilla rotat vilistävät ja joilla on sietämätön helle neljä kuukautta vuodessa. Samoilla kaduilla on kauneussalonkeja, joissa joka toinen käyttää koiransa föönattavana.
 Satoja ajatushautomoja, tuhansia lobbareita. 1990-luvulla jopa maailman murhapääkaupungiksi nimetyssä paikassa on  tänäkin vuonna tapettu jo yli 200 ihmistä .
 Tätä kaikkea on hivenen Helsinkiä suurempi Washington, jossa olen asunut yhteensä yli kymmenen vuotta. Täytän siksi viimeisen Arkisarja-palstatilani satunnaisilla havainnoilla, jotka ovat tehneet supervallan keskuksesta paitsi työpaikan, myös kodin.
 Tässä kaikki tällä erää Washingtonista!
 Washingtonin viisi hyvää puolta
 1. Ihmiset . Pienelle pläntille on pakattu 180 suurlähetystöä, kaikkien mahdollisten tuppukylienkin promootiotoimistoja sekä poliitikkoja seurueineen Hawaijilta Texasiin. Samassa myllyssä ovat vielä toimittajat, lobbarit, opiskelijat ja erilaiset onnenonkijat. Kun jokaisen tavoitteena on erottua, on tuloksena sekalainen seurakunta.
 2. Jokaiselle jotain . Washingtonissa on vain yksi teollisuudenala, politiikka. Valta ja raha kuitenkin vetävät puoleensa. Valkoiseen taloon ja kongressiin johtavan Pennsylvania Avenuen ympärille on kiihtyvällä vauhdilla kasvanut it- ja -puolustusteollisuutta, mutta myös paljon palveluja ja kulttuuria sekä usean lajin ammattilaisurheilua. Kaupungissa on myös 14 yliopistoa.
 3. Ikärasismin puuttuminen.  Supervallassa aseman kerryttäminen vie aikaa. Vanhukset eivät johda vain maata vaan myös monia yrityksiä, laitoksia ja järjestöjä. Kaltaiselleni keski-ikäiselle se tuo lohtua, kun parhaat uravuodet ovat laskennallisesti vasta kaukana edessäpäin.
 4. Sää . Sää on leuto, kuiva ja kirkas syyskuusta marraskuuhun ja jälleen maaliskuusta toukokuuhun.
 5. Lemmikkien paratiisi . Kerrostalon hissin seinällä on kuva kuukauden lemmikistä. Ehdokkaita riittää, sillä washingtonilaisilla on kissa ja koira poikinensa. Ne ovat ystäviä ja elämänkumppaneita. Monenlainen poliittinen epäkorrektius menee naapurustossa läpi, mutta jos et pidä eläimistä, olet persona non grata, ei-toivottu henkilö.
 Washingtonin viisi huonoa puolta:
 1. Eriarvoisuus ja asunnottomuus . Kaupungin kaduilla on tuhansia armottoman yhteiskunnan rattaista pudonneita ihmisiä. Heidän ongelmansa ovat usein niin pahoja, että hyväntekeväisyysjärjestöjen vapaaehtoisuuteen perustuva työ jää pelkäksi pisaraksi meressä.
 2. Surkeat julkiset palvelut . Washingtonissa joutuu maksamaan melkein yhtä paljon veroja kuin Suomessa, mutta  vastine jää usein arvoitukseksi . Terveydenhuolto ja koululaitos ovat valtavista satsauksista huolimatta heikkoja, kadut kuoppaisia ja sähkölinjat vaarallisia. Kaikista liittovaltion menoista 10 prosenttia menee puolustukseen.
 3. ADHD-aikuiset . Washingtonilaisille tyypillinen piirre on korkeintaan kymmenen sekunnin huomiojänne. En ole tavannut muualla niin paljon keskittymisvaikeuksista kärsiviä aikuisia kuin täällä ja New Yorkissa. Liikenneraivo on yleinen ongelma.
 4. Sää . Suolle rakennetun Washingtonin kesä on pitkä, kuuma ja kostea. Sietämätöntä hellettä on neljä kuukautta yhtä soittoa.
 5. Lemmikkien paratiisi . Monilla washingtonilaisilla lemmikeistä huolehtiminen on ylittänyt naurettavuuden rajan. He kohtelevat lemmikkejään kuin kuninkaallisia, kustantavat niille kylpylä- ja kävelytys- ja dieettipalveluja. Veterinary Naturalsin tutkimuksen mukaan hauvan pitäminen Washingtonissa maksaa vuodessa 3 500 dollaria (3 120 euroa).
 Oletko asunut tai vieraillut Washingtonissa? Mitä mieltä olet kaupungista? Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Ruotsi:  Suomalaiset vertaavat kaikkea Ruotsiin, mutta ruotsalaisille Suomi on harvoin verrokkimaa Kiina:  Toimittajan työ vaatii kärsivällisyyttä Kiinassa – poliisi pysäyttelee mielivaltaisesti ja lehdistökorttia tivaa välillä jopa tavallinen kaduntallaaja Yhdysvallat:  Suomessa suututtavat sähköpotkulaudat ovat Washingtonissa pilkahdus paremmasta – Yhdysvallat hukkuu jo autoihin Venäjä:  Mitkä ihmeen "ei-työpäivät"? Kirjeenvaihtajamme kokosi venäläisen koronasanaston Saksa:  Berliinin leikkipuistot rakennetaan hurjiksi – luottavatko saksalaiset lapsiin riskinotossa enemmän kuin suomalaiset?

10 vuotta Yhdysvaltain pääkaupungissa – näitä asioita olen oppinut arvostamaan ja karsastamaan Washingtonissa


Summary: Björkmanin taival näyttelijänä on kestänyt jo 30 vuotta. Hän on voittanut parhaan miespääosan Jussi-palkinnon kaksi kertaa.

M/S Romantic  -tv-sarjan risteilyisäntä Jokke on  Hannu-Pekka Björkmanin  näkyvimpiä rooleja viime vuosilta. Hänet muistetaan myös  Sisäilmaa -sarjan TE-toimiston työntekijänä.
 Näyttelijä saa molemmista sarjoista edelleen palautetta ihmisiltä.
 M/S Romantic -sarjan suursuosio yllätti näyttelijä Hannu-Pekka Björkmanin täysin: "Pitää olla spesiaalia, ja siitähän tuli spesiaalia"
 Björkman on elänyt näyttelemiselle jo 30 vuoden ajan. Hän on tehnyt pitkän uran teatterin, elokuvan ja television parissa.
 Hän on saanut parhaan miespääosan Jussi-palkinnon kaksi kertaa elokuvista  Eläville ja kuolleille  sekä  Ihmisen osa .
 Nyt hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla. Se on merkittävin ja näkyvin tasavallan presidentin kulttuurin tekijöille myöntämä tunnustus.
 – Jos nuorena oli kannustuspalkintoja, niin tämä on viisikymppisen kannustuspalkinto, näyttelijä nauraa.
 Hannu-Pekka Björkman tekee M/S Romanticissa ikimuistoisen roolisuorituksen omalaatuisena risteilyisäntänä. Taustalla tet-harjoittelijaa näyttelevä Milla Palin. Yle
 Pitkiä kiinnityksiä teattereissa
 Björkmanin ura teatterissa alkoi vuonna 1991, kun hän meni Lahden kansanopiston näyttelijäntyön linjalle. Siitä tie vei ylioppilasteatteriin ja Teatterikorkeakouluun, josta hän valmistui vuonna 1997.
 Näyttelijä hämmästelee, kuinka pitkiä vakituisia pestejä hänelle on kertynyt teattereissa.
 – Kolme vuotta Lahden kaupunginteatterissa, seitsemän vuotta KOM-teatterissa ja vuodesta 2018 lähtien Suomen Kansallisteatterissa, hän luettelee.
 Björmanille on jäänyt uran varrelta mieleen etenkin alkuvaiheen roolit, joita hän sai tehdä ensimmäistä kertaa.
 Yksi käänteentekevistä oli Eskon rooli  Nummisuutarit -näytelmässä Lahden kaupunginteatterissa. Se aukaisi ovia moneen paikkaan kuten KOM-teatteriin.
 Toinen oli ensimmäinen elokuvan päärooli  Eläville ja kuolleille  -elokuvassa, josta tuli myös Jussi-palkinto.
 Hannu-Pekka Björkman esitti vuonna 2018 ensi-iltansa saaneessa Ihmisen osa -elokuvassa konkurssin tehnyttä miestä, joka uskottelee lähipiirilleen toimivansa yhä menestyvänä toimitusjohtajana. Björkman sai roolisuorituksestaan parhaan miespääosan Jussi-palkinnon. Sami Kuokkanen / Bufo Oy
 Rooleissa piirtyy kuva suomalaisesta miehestä
 Björkman on tehnyt uransa aikana hyvin erilaisia rooleja. Viime aikoina hän on päätynyt entistä useammin komedian pariin, mikä on yllättänyt näyttelijän itsensäkin.
 – Jossain vaiheessa oli varmasti ajatus, että haluaisin tehdä suuri dramaattisia rooleja, mutta yhtäkkiä olenkin ollut mukana komedioissa tv:n puolella.
 Tv-sarjoissa  M/S Romantic  ja  Sisäilmaa  Björkman on päätynyt esittämään hieman hömelöitä nallemaisia hahmoja.
 – Sankarin roolit ovat usein hirvittävän tylsiä ja yksiulotteisia. Jotkut ovat sanoneet, että teet suomalaisen miehen perustyyppejä. Ne ovat usein kiitollisia ja monipuolisempia kuin sankariroolit.
 Björkman sanoo, että hän toteuttaa näyttelijänä käsikirjoitusta, mutta hän haluaa rooleissaan tuoda esiin aidon suomalaisen miehen.
 – Pyrin tuomaan siihen inhimillisyyttä. Ei se että ihminen olisi täydellinen, vaan ihminen on kokonainen kaikkine puolineen.
 – Joku on sanonut, että jos näyttelijä saisi valita roolinsa, niin se menisi aina pieleen. Siinä kannattaa usein luottaa ohjaajiin, koska siinä usein yllättyy, että toisen katse osuu oikeaan, sanoo näyttelijä Hannu-Pekka Björkman. Henrietta Hassinen / Yle
 Kohti minimalismia
 Työt eivät kysytyltä näyttelijältä lopu. Björkman on juuri ollut Tallinnassa kuvaamassa  Rosvopankki -nimistä sarjaa, joka liittyy SKOP-pankin kaatumiseen.
 Huhtikuussa Suomen Kansallisteatteriin on tulossa  Caryl Churchillin  kaksi näytelmää  Surma  ja  Sanantuoja , joissa Björkman on mukana.
 Björkmanin mukaan näyttelijä kasvaa ja kehittyy rooliensa myötä.
 – Näyttelijän ammatissa vanhenemisessa on se onni, että mitä vanhemmaksi tulee, sitä vähemmän tarvitsee tehdä. Tavoitteenani on minimalismi eli että pystyisin ilmaisemaan yhä enemmän yhä vähemmällä.
 Lue myös:
 Suosikkisarja M/S Romantic kahmi palkintoja Venla-gaalassa, YleX Naurumaraton on vuoden paras ohjelma – katso kaikki palkitut tästä
 "Tämä on täysin ainutlaatuinen kokemus" – Sodankylän henki hurmasi elokuvajuhlien ensikertalaisen Hannu-Pekka Björkmanin
 Mikä M/S Romanticissa oikein viehättää? Televisiolegenda Neil Hardwick: Pilkka ja iva loistavat poissaolollaan
 M/S Romantic -sarjan suursuosio yllätti näyttelijä Hannu-Pekka Björkmanin täysin: "Pitää olla spesiaalia, ja siitähän tuli spesiaalia"
 Jatkuva onnellisuuden ja täydellisyyden tavoittelu ihmetyttää näyttelijä Hannu-Pekka Björkmania: "Jos elämä on vain lista saavutuksia, se ei ole yhtään kiinnostavaa"

Pro Finlandia -palkittu Hannu-Pekka Björkman päätyy usein koomisten suomalaismiesten rooleihin: "Sankarin roolit ovat usein tylsiä"