Summary: Uuden pikaruokapaikan jonossa saattaa arki-iltanakin mennä jopa puolitoista tuntia. Moni on kuitenkin valmis jonottamaan harvinaiseksi koetun kokemuksen takia.

Jono kiemurtelee ulos jo pari viikkoa sitten avatusta Kentucky Fried Chicken -ravintolasta kauppakeskuksen käytävälle Helsingin Itäkeskuksessa. Hännillä seisovat  Nori Latifi  ja  Furkan Bodur .
 – En ole KFC-fani, mutta satuttiin ajamaan tästä ohi. Kymmenen minuuttia jaksan odottaa, mutta en kauempaa, Latifi sanoo.
 Suomen KFC-ravintolasta Latifi ja Bodur olivat kuulleet kavereiltaan ja mediasta.
 – Teki vain mieli safkaa, just tultiin töistä. Jos ei saada täältä kymmenen minuutin kuluessa, niin mennään Chitir Chickeniin, sanoo Bodur.
 Voi olla, että Latifi ja Bodur päätyvät toiseen friteerattua kanaa myyvään pikaruokapaikkaan, sillä ravintolan oven sisäpuolella  Mohamed Hamdi  ja hänen tyttärensä  Kousar Ali  ovat seisoneet jonossa jo parikymmentä minuuttia, ja tiskille on vielä matkaa.
 – Olen käynyt KFC:ssä muun muassa Englannissa, hienoa että tämä on nyt Suomessakin, Hamdi sanoo.
 – Kana on erilaista kuin suomalaisissa ravintoloissa, ei niin kuivaa ja luista.
 Mainoksen Suomen KFC:stä Hamdi kertoo nähneensä TikTokissa. KFC sopii hyvin hänen ruokavalioonsa, sillä hän ei uskontonsa takia syö sianlihaa.
 – On helppoa tulla tänne, kun tietää, että täällä on meille muslimeille sopivaa ruokaa.
 Tavallisesti Hamdi käy kuitenkin toisessa pikaruokapaikassa.
 – Olen Hesburger-fani!
 Mohamed Hamdi ja Kousar Ali hakivat ruokaa kotiin Alin syntymäpäiväjuhlia varten.  Jari Kärkkäinen / Yle
 “Olisin hämmästynyt, jos sinne ei olisi jonoa”
 On arki-ilta, ja jono mahtuu ravintolan edustalle kauppakeskuksen sisäpuolella. Viime viikonloppuna jonoa riitti pitkälle ulos Tallinnanaukiolle saakka.
 Arki-iltanakin jonossa saattaa kuitenkin joutua odottamaan jopa puolitoista tuntia, kertoo toimitusjohtaja  Janne Einola .
 – Yrittäjän kannalta se on toki iloinen asia. KFC:tä odotettiin Suomessa ja olemme saaneet paljon kivoja yhteydenottoja.
 Einola osasi odottaa jonoja ravintolaan ja niin osasi myös kuluttamista tutkiva professori  Terhi-Anna Wilska .
 – Olisin ollut hämmästynyt, jos sinne ei olisi jonoa.
 – Kun mikä tahansa nuorille suunnattu kansainvälinen brändi tulee Suomeen, niin nuoret jonottavat.
 KFC-ravintolan jono ulottui lauantaina 20.11. ulos saakka. Teijo Valtanen / Yle
 Samoin jonotettiin Taco Belliin ja Burger Kingiin, kun ne tulivat Suomeen, hän muistuttaa. Moni tuntee pikaruokapaikat ulkomaanmatkoilta tai ainakin elokuvista ja tv-sarjoista.
 – Ja kun Starbucks avasi kahvilan Helsinki-Vantaalla, nuoret menivät vain sen takia lentokentälle.
 – KFC on nyt uutta Suomessa. On vanha ilmiö, että kun jotain uutta tapahtuu, niin nuoret haluavat olla paikalla ensimmäisten joukossa.
 FOMO-ilmiö vahvistaa laumakäyttäytymistä
 Pääsy ravintolaan tuntuu tärkeältä, koska nyt kun kaikki eivät ole vielä käyneet siellä, siellä käymällä pääsee osaksi harvinaista, eksklusiivista porukkaa, Wilska sanoo.
 – Luksus ei ole enää vain kallista, vaan jotain, mihin vain harvoilla on mahdollisuus.
 Laumakäyttäymistä vahvistaa se, että kokemuksen voi jakaa sosiaalisessa mediassa kavereiden nähtäväksi. Halua olla ensimmäisten joukossa ajaa myös FOMO-ilmiö eli pelko siitä, että jää jostain paitsi. Lyhenne tulee sanoista  fear of missing out .
 Kaverien somepäivityksiä katsellessa voi tuntua siltä, että muilla on hohdokkaampi elämä ja jossain muualla hauskemmat bileet.
 Uutuudenviehätystä ja jonojen muodostumista vahvistaa myös se, että ravintoloita on avattu vasta yksi. Kaikki halukkaat asiakkaat eivät yksinkertaisesti mahdu sinne kerralla, Wilska sanoo.
 Kun ravintoloita on useampia, kokemus ei olekaan enää niin harvojen ulottuvilla.
 – Sillä hetkellä kun Suomeen avataan toinen ketjun ravintola, se ei ole enää niin iso juttu. Varmasti kestää kuitenkin kauan, ennen kuin kaikki halukkaat ovat päässeet käymään siellä.
 Tutkija: Protesti houkuttaa lisää väkeä paikalle
 Tietenkin taustalla on myös taitavaa markkinointia, lähinnä sosiaalisessa mediassa, kuten esimerkiksi Instagramissa, Tiktokissa ja Youtubessa, Terhi-Anna Wilska sanoo.
 Eläinten oikeuksia puolustaneiden aktivistien protesti ravintolan edessä avajaispäivänä oli Wilskan mukaan KFC:lle vain hyödyksi, sillä sen ansiosta ravintola ylitti uutiskynnyksen monessa mediassa.
 – Tempaukset houkuttavat väkeä paikalle, että olisikohan siellä taas jotain jännää, tutkija arvioi.
 Olen syönyt KFC:ssä Thaimaassa jo yli 20 vuotta sitten ja se maistuu täällä aivan samalta, sanoi Vantaalta Itäkeskukseen miehensä Heikki Murrosvuon kanssa tullut Ratima Sawangsri (oik.). Jari Kärkkäinen / Yle
 Itä-Helsinki on KFC:lle tarkoin valittu paikka, Wilska uskoo.
 – Siellä on etnisesti monipuolinen väestö, ja kana on useimmissa kulttuureissa sallittu ruoka.
 Einolan mukaan Itäkeskus valittiin, koska siellä ravintolan sijainti on ihanteellinen. Helsingin keskustassa ei ollut saatavilla sopivaa tilaa, jossa olisi riittävästi kävelyliikennettä lähellä.
 – Ravintola tarvitsee yllättävän paljon tekniikkaa ja tilaa logistiikalle.
 Yhtiö aikoo avata KFC:n Turkuun ensi viikolla ja Espooseen loppuvuoden aikana. Ensi vuonna suunnitteilla on ainakin Seinäjoki ja toinen ravintola Espooseen.
 Niihinkin tullaan ainakin aluksi jonottamaan, Einola arvioi.
 – Uskon, että turkulaisetkin haluavat uusia kokemuksia.
 Itäkeskuksessa jono liikkuu kohti ravintolan tiskiä, mutta liian hitaasti. Nori Latifi ja Furkan Bodur päättävät poistua.
 Lue lisää:
 Kansainväliset pikaruokaketjut tunnustelleet mahdollisuuksia hankkia lihaa myös Suomesta – "Suomessahan on erittäin laadukkaita raaka-aineita"
 Mielenosoitus, ilmaiset ateriat ja maku toivat väkeä KFC-ravintolan avajaisiin – saako kansainvälinen brändi nuoret syttymään?

KFC:n kana-ateriat vetävät jonottajia jo kolmatta viikkoa – tutkija: Olisin hämmästynyt, jos sinne ei olisi jonoa


Summary: Helsingin Sanomien Viestikoekeskus-tapauksesta tarvitaan lisää tietoa, jotta johtopäätöksiä voi tehdä, sanovat STT:n vastaava päätoimittaja Minna Holopainen ja professori Päivi Korpisaari.

Kolmea Helsingin Sanomien toimittajaa uhkaa vankeusrangaistus  Viestikoekeskus-tapauksessa . Syyte koskee sekä julkaistua artikkelia että julkaistavaksi aiottua artikkelikokonaisuutta.
 Julkaisemattomaien juttujen johtaminen oikeuskäsittelyyn on herättänyt mediakentällä  ihmetystä ja pelkoja itsesensuurista .
 Helsingin yliopiston viestintäoikeuden professori  Päivi Korpisaari  ymmärtää tapauksen poikkeuksellisuuden huomioiden toimittajien huolen, mutta kehottaa laittamaan "jäitä hattuun".
 – Tässä on maalattu hirveän suuria uhkakuvia sananvapaudelle, että ennakkosensuuri iskee ja joutuuko toimittajat nyt vankilaan.
 – Muistuttaisin siitä, että harvoin mikään sananvapausasia on jo yrityksenä rangaistava ja että syytekynnys on aina alempi kuin tuomitsemiskynnys. Oikeusvaltiossa tuomioistuin sitten ratkaisee sen teon rangaistavuuden.
 Päivi Korpisaari ja STT:n vastaava päätoimittaja  Minna Holopainen  olivat vieraina  Ylen Viimeinen sana -ohjelmassa .
 Estikö poliisi jatkojuttujen julkaisemisen?
 Kysymys julkaisemattoman materiaalin päätymisestä syytteeseen ei ole kuitenkaan yksinkertainen.
 Julkisuudessa esimerkiksi apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappe  on luonnehtinut , että tällaisessa tapauksessa raja rikoksen rankaisemattoman valmistelun ja sen rangaistavan yrittämisen välillä on kuin veteen piirretty viiva, jonka tuomioistuin joutuu lopulta arvioimaan.
 Olennaista on esimerkiksi se, mitä Helsingin Sanomat on aikonut julkaista ensimmäisen jutun jälkeen ja miten toimitus on lopulta päätynyt siihen, että lehti ei ole julkaissut mahdollisia jatkojuttuja tai niihin liittyneitä tietoja. Rappe on esittänyt, että julkaisutoiminta olisi pysähtynyt sen takia, että poliisi tuli siihen väliin.
 – Se on keskeistä tässä yrityksen rangaistavuudessa, että onko tekijä itse vapaaehtoisesti luopunut yrittämästä vai luopunut ulkoisen pakon seurauksena, sanoo professori Päivi Korpisaari.
 STT:n vastaava päätoimittaja ja Päätoimittajien yhdistyksen puheenjohtaja Minna Holopainen muistuttaa, että median ensisijainen tehtävä on kertoa, ei jättää kertomatta. Tiukoissa paikoissa toimitus harkitsee viimeiseen asti julkaisemista.
 – Sitä kautta oudoksun vähän tätä syytettä, koska ei ole tiedossa, että poliisi olisi konkreettisesti mennyt estämään tämän teon. Se olisi uutinen, jos näin on.
 Toistaiseksi Minna Holopainen on ohjeistanut STT:n toimitusta, että käynnissä oleva tapaus ei vaikuta siihen, mihin aiheisiin toimittajat tarttuvat. Jutun valmistelu tai pohdinta ei ole syytteen alla.
 – Journalismiin kuuluu rohkeus myös. Me ei voida heti säikähtää, jos nostetaan sellaisia syytteitä, joita itse vähän oudoksumme.
 Oikeudenkäynnin julkisuus on tärkeää
 Viestikoekeskus-tapaus on saanut jo ennen oikeudenkäynnin alkamista monet tahot varpailleen. Esimerkiksi  JSN ja Päätoimittajien yhdistys ovat ottaneet kantaa  oikeudenkäynnin julkisuuden puolesta. JSN:n mukaan avoimuus on tärkeää juuri siltä osalta, millä edellytyksellä salaiseksi merkityn materiaalin julkaiseminen olisi rangaistavaa.
 Sekä Päivi Korpisaari että Minna Holopainen painottavat, että tapauksesta tarvitaan lisää faktoja, jotta siitä voi muodostaa paremman kokonaiskuvan.
 Voit katsoa koko ohjelman jutun pääkuvaa klikkaamalla tai alta:
 Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .

Viestintäoikeuden professori Päivi Korpisaari: Jäitä hattuun sensuuripuheille Viestikoekeskus-tapauksessa


Summary: Lemin kunta möi Black Friday -perjantaina kaksi omakotitonttia huutokaupalla. Toinen tonteista kiinnosti vain yhtä ostajaa, toisesta kilpailtiin kahden tarjoajan kesken.

Pieni eteläkarjalainen Lemin kunta koitti vauhdittaa omakotitonttien myyntiä poikkeuksellisella tarjouksella. Black Friday -perjantaina  kaksi tonttia oli ostettavissa huutokaupalla  yhden vuorokauden ajan.
 Molemmat tontit menivät kaupaksi, mutta kunta olisi toivonut myyntihintojen nousevan huomattavasti korkeammaksi.
 Lemin vt. kunnanjohtaja  Tommy Vesterlund  kertoi ennen nettihuutokaupan alkua, että tonttien normaalihinta olisi noin 2 000–3 000 euroa. Huutokaupassa kunta tavoitteli vähintään tonnia molemmista tonteista.
 Netin huutokauppasivulla tonttien pohjahinta oli 200 euroa. Summalla kunta arvioi saavansa myynnistä aiheutuvat kulunsa katettua.
 Molempien tonttien kaupat loppuivat lyhyeen
 – Seurasin nettisivua illalla vartti ennen kaupan sulkeutumista, mutta ei siellä enää siinä vaiheessa tapahtunut mitään, vt. kunnanjohtaja Vesterlund kertoo.
 Perjantain huutokaupat kiinnostivat vain muutamaa ostajaehdokasta. Molemmat tontit ovat noin 1200 neliömetrin suuruisia, ja niissä on rakennusoikeutta noin 300 neliömetriä.
 Lemin keskustassa sijaitsevaa tonttia tavoitteli yksi huutaja. Ostaja sai tontin omakseen kaupan ainoalla tarjouksella 220 euron hintaan.
 Toinen myyntikohde kiinnosti huutokaupassa kahta tarjoajaa. Tontti sijaitsee noin 11 kilometrin päässä kunnan keskustassa Kuukanniemessä. Rakennuspaikan erityiseksi arvoksi on mainittu näkymä järvelle.
 Molemmat Kuukanniemen tontista kiinnostuneet huutajat korottivat tarjouksiaan perjantaina aamupäivällä vilkkaaseen tahtiin runsaan tunnin ajan. Sitten into lopahti.
 Ensimmäisen tarjouksen tekijä luopui kisasta tontin hinnan noustua 620 euroon. Uusia tarjouksia ei enää tullut ja kauppa sulkeutui puoliltaöin.
 Eteläkarjalaisen Lemin kunnan asukasluku vähenee. Riitta Väisänen / Yle
 Tempaus on myös markkinointikikka
 Ennen kuin tontit siirtyvät uusille omistajilleen, on Lemin kunnanvaltuuston vielä hyväksyttävä kauppa.
 – Tulen kyllä esittämään, että tontit myydään näillä hinnoilla, sanoo vt. kunnanjohtaja Tommy Vesterlund.
 Hän myöntää, että hinnat jäivät toivotusta, mutta muistuttaa, että pienen kunnan taloudenpidossa pienilläkin summilla on merkitystä.
 – Tämä oli yhdenlainen kokeilu, katsotaan mitä seuraavalla kerralla keksitään. Osin tavoitteena oli myös kunnan tonttien markkinoiminen, Vesterlund summaa huutokaupan antia.
 Tonttien ostajilla on pari vuotta aikaa aloittaa rakentaminen tai ainakin hakea rakennuslupaa.
 Ajatus Black Friday -huutokaupasta tuli valtuustoaloitteesta. Siinä kehotettiin tarttumaan Black Friday -tapahtumaan kunnan tonttikaupan vauhdittamiseksi.
 Lemillä on noin 3 000 asukasta. Kunnassa on viime vuodet etsitty keinoja, joilla asukasluvun väheneminen saataisiin pysähtymään.

Kunta huutokauppasi Black Friday -tarjouksena kaksi omakotitonttia – kunnanjohtaja seurasi nettikauppaa keskiyöhön asti


Summary: Sairaalassa esiintyminen on raskasta työtä, jossa taiteilijan ammattitaitoa on ilon synnyttäminen ja lasten kohtaaminen.

Jari Siljamäki kertoo työstään Mari Pekkasen haastattelussa.
 Jyväskyläläinen taiteilija  Jari Siljamäk i, 61, aloitti lavaesiintymiset kotikulmillaan Pohjanmaalla 7-vuotiaana. Jo ensimmäiset esitykset rakentuivat itse tehdyn komiikan ja sketsien ympärille.
 Komiikka, mimiikka, sanaton teatteri ja klovneria leimaavat Siljamäen koko uraa. Hän ryhtyi päätoimiseksi esiintyjäksi 1990-luvulla. Esiintymisten ohella hän on myös kouluttanut sekä kirjoittanut klovnerian käsikirjan. Komiikka on hänelle intohimo.
 Siljamäki suuntaa esityksensä lapsille ja perheille. Tunnetuin hänen hahmoistaan on klovni Dodo, joka on vuosikymmenten aikana esiintynyt vähintään tuhat kertaa. Klovni Dodo on sanaton hahmo, joka tarvitsee tilaa ja toimii tästä syystä parhaiten suurilla lavoilla.
 Herra Höplä kohtaa lapsipotilaita
 Klovni Dodon rinnalle Siljamäki on luonut puheliaan hahmon, Herra Höplän. Herra Höplä jää lasten kanssa suustaan kiinni ja ajautuu pitkiin väittelyihin. Hän tekee myös taikatemppuja, jotka eivät aina onnistu.
 Uusi hahmo on synnytetty muun muassa sairaalavierailuja varten. Siljamäki vierailee Herra Höplänä Jyväskylässä sairaala Novan lastenosastolla kerran kuukaudessa ensi vuoden loppuun saakka.
 Lapsipotilaiden kohtaamisessa on Siljamäen mukaan aina jotain erityistä. Hänellä on kokemusta sairaaloissa työskentelystä jo parin vuosikymmenen takaa. Siitä huolimatta sairaalakeikat jännittävät taitelijaa.
 – Ei sen takia, ettenkö tietäisi mitä siellä teen, vaan sen takia, etten liikutu liikaa.
 Siljamäki korostaa, että sairaalaan ei mennä esiintymään yleisölle vaan yleisön kanssa.
 – Tehdään yhdessä ihmisten kanssa. Ollaan samassa tilassa, ja jaetaan sama energia.
 Sairaalavierailuja ei voi etukäteen käsikirjoittaa kovin tarkasti. Herra Höplä ottaa osastolle mukaan ukulelen ja valmistautuu tekemään taikatemppuja, mutta lopullinen sisältö syntyy hetkessä.
 Herra Höplän ensimmäinen vierailu sairaala Novassa kesti kolmisen tuntia. Hän liikkui osastojen välillä ja tapasi ihmisiä sekä odotustiloissa että potilaiden huoneissa.
 Liikunta auttaa työkyvyn ylläpitämisessä
 Siljamäen mukaan lapsipotilaille esiintyminen vaatii vahvan suojakuoren, ja se on esiintyvälle taiteilijalle iso paradoksi. Esiintyjän on oltava samaan aikaan auki ja herkkä mutta pysyttävä ammattimaisena.
 – Ei esiintyjä voi ruveta kyynelehtimään. Hänen pitää tuoda iloa ja ottaa lapset mukaan yhteiseen kivaan tekemiseen.
 Työkykyään Siljamäki varmistaa fyysisellä rasituksella. Viikko-ohjelmaan kuuluu muun muassa sali- ja säkkitreenejä, uintia ja pallopelejä. Jos harjoittelu jää väliin, hän huomaa sen heti: näyttämöllä ei ole helppo olla ja keskittyminen on vaikeampaa.
 Jari Siljamäki ryhtyi päätoimiseksi esiintyjäksi 1990-luvulla.  Mari Pekkanen / Yle
 Dodofonia on soitinten juhlaa
 Uutta hahmoaan Herra Höplää Siljamäki on rakentanut kuukausia, ehkä jopa vuoden. Hänen mukaansa hahmoa pitää valmistella ja myös kokeilla pitkään ennen kuin se valmis kokonainen persoona.
 Siljamäen hahmoista tunnetumpi, klovni Dodo, tekee vierailuja muun muassa päiväkoteihin ja kouluihin. Esimerkiksi marraskuun loppupuolella Dodolla on 15 showta Oulun seudulla.
 Dodofonia-nimisessä esityksessä Siljamäki soittaa pariakymmentä erilaista instrumenttia. Esityksessä klovni joutuu puolivahingossa näyttämölle ja päätyy soittamaan juhlakonsertin.
 – Vaikka siinä on pöhköjäkin soittimia, niitä pitää soittaa mahdollisimman hyvin. Lämmitellessä pitää soittaa joka kerta ne 20 soitinta läpi, ja siinä on ihan kauhea treenaaminen.
 Voit keskustella aiheesta 28.11. klo 23.00 saakka.

Taikatempuissaan usein epäonnistuva Herra Höplä kohtaa lapsipotilaita sairaalassa: “Ei esiintyjä voi kyynelehtiä”, sanoo Jari Siljamäki


Summary: Poliisi epäilee puolitoista vuotta kateissa ollutta Perttu Nousiaista useista Nuorisosäätiön tapahtumiin liittyvistä rikoksista.

Helsingin käräjäoikeus on käsitellyt Nuorisosäätiön entisen hallituksen puheenjohtajan  Perttu Nousiaisen  vangitsemista lauantaina aamupäivällä.
 Puolen päivän jälkeen tulleen oikeuden tiedotteen mukaan Nousiainen määrättiin tehostettuun matkustuskieltoon. Tehostettu matkustuskielto on teknisin välinein valvottu liikkumiskielto.
 Käräjäoikeuden niukkasanaisessa tiedotteessa kerrotaan, että asia on julistettu salaiseksi. Nousiaista epäillään seitsemästä rikoksesta. Syytteiden nostamisen määräajaksi oikeus ilmoittaa keskiviikon 26.1.2022.
 Poliisi oli vaatinut Nousiaisen vangitsemista, mutta oikeus ei siis suostunut vaatimukseen. Nousiaisen avustaja  Kari Uoti  oli ratkaisuun tyytyväinen. Uoti kommentoi Ylelle, että Nousiainen ottaa myöhemmin kantaa toimintaansa Nuorisosäätiössä.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Antti Perälä  keskusrikospoliisista totesi, että esitutkintakokonaisuus on erittäin laaja, eivätkä asiat ole yksinkertaisia.
 Kuvaajat pääsivät kuvaamaan istunnon alkua. Yleisöä pyydettiin poistumaan paikalta käsittelyn alkaessa.
 Suomen suurimpia talousrikostutkintoja
 Nousiaista epäillään muun muassa törkeästä velallisen epärehellisyydestä, törkeästä petoksesta, luottamusaseman väärinkäytöstä ja törkeästä väärennyksestä.
  Poliisi vaati aiemmin , että vangitsemisoikeudenkäynti käydään suljetuin ovin. Tutkinnanjohtaja on kommentoinut, että poliisilla olisi todella paljon kysyttävää Nousiaiselta.
 Keskusrikospoliisin laaja esitutkintakokonaisuus liittyy Nuorisosäätiön piirissä tehtyihin liiketoimiin. Nuorisosäätiön talousepäselvyyksien tutkinta on Suomen suurimpia talousrikostutkintoja.
 Keskustataustaisen, tuettua vuokra-asumista nuorille tarjoavan säätiön nykyjohdon mukaan sen entinen johto sai aikaan yli 40 miljoonan tappiot ja lähes tuhosi säätiön. Yleishyödylliseksi tarkoitettua säätiötä epäillään käytetyn oman tai lähipiirin edun tavoitteluun sen jälkeen, kun säätiö jäi puolueelta tuuliajolle.
 Tutkinnat aloitettiin sen jälkeen, kun Yle toi elokuussa 2016 julki  Nuorisosäätiön ja sen johdon kiinteistöbisnekset .
 Nousiainen otettiin kiinni Helsinki-Vantaan lentoasemalla keskiviikkona. Helsingin Sanomien toimittajat ja kuvaaja  löysivät Nousiaisen juttumatkallaan Sveitsissä .
 Lue myös
 HS: Puolitoista vuotta karkuteillä ollut Perttu Nousiainen palasi Suomeen ja otettiin kiinni
 Nuorisosäätiön ex-johtajille Aki Haarolle ja Perttu Nousiaiselle useita rikossyytteitä
 Nuorisosäätiön ex-pomo tuomittiin maksamaan miljoonien eurojen vahingonkorvaukset
 Arvoautoja takavarikkoon, syyttäjä epäilee miljoonatulojen pimittämistä verottajalta — Nuorisosäätiön ex-johtajiin liittyvä laaja talousrikostutkinta levisi myös Viroon

Käräjäoikeus ei vanginnut Nuorisosäätiö-jupakassa rikoksista epäiltyä Perttu Nousiaista – määrättiin tehostettuun matkustuskieltoon


Summary: Halpavaateketjuissa on pulaa nuorista työntekijöistä kehnon maineen ja myyntityön arvostuksen vuoksi. Asiantuntijan mukaan moni harkitsee alanvaihtoa.

Oululainen  Eeva Saarnio , 21, työskenteli aiemmin myyjänä pikamuotikaupassa.
 Työ ei vastannut odotuksia: se oli enemmän kuorman purkua kuin asiakaspalvelua.
 – Se ei ollut ollenkaan mieleeni. Asiakkaat ja heidän palvelemisensa ovat minulle tärkeitä, Saarnio kertoo.
 Myös pikamuotialan huono maine sai Saarnion miettimään työpaikan vaihtoa. Usein paine alanvaihtoon tulee perheen ja ystävien taholta.
 – Sitä ei oikein arvostettu, että olin siellä töissä. Nykyisestä palveluhenkisestä työstäni tykkään kyllä.
 Myymäläpäällikkö Jonna Drushinin-Venojärvi ja myyjänä työskentelevä Eeva Saarnio purkavat tuotteita laatikoista. Paulus Markkula / Yle
 Jonna Drushinin-Venojärvelle  tarina on tuttu. Hän on toiminut muotikaupan alalla lähes 20 vuotta.
 Tällä hetkellä Drushinin-Venojärvi toimii lautailulajeihin ja katumuotiin erikoistuneen Blue Tomato -ketjun myymäläpäällikkönä Oulussa. Yritys panostaa henkilökunnan sitouttamiseen ja koulutukseen.
 Drushinin-Venojärvi kertoo, että hänellä on ollut monia kymmeniä työntekijöitä, jotka ovat pitäneet työstään ja halunneet siitä uran itselleen. Mutta se ei ole vastannut aina perheen ja lähipiirin toiveita.
 – Kaupan alaa pidetään epähoukuttavana, huonosti palkattuna hanttihommana opiskelujen lomassa. Tämä vääristymä huolestuttaa kovasti. Näen itse asiat täysin päinvastoin.
 Hänen mielestään arvostuksen puute on muotialan ja vaatekaupan suurin ongelma. Asia saa hänet surulliseksi, koska ala tarjoaa paljon mahdollisuuksia.
 – Se kuva, että tämä olisi vain läpikulkuala, on väärä. Täällä pystyy tekemään monipuolisen uran ja etenemään pitkälle.
 Mistä alan huono maine johtuu?
 Palvelualojen ammattiliiton PAMin nuorisotoiminnassa mukana olevan järjestöasiantuntijan  Marjut Pihosen  mukaan moni vaatekaupassa työskentelevä nuori harkitsee alanvaihtoa ja on etsimässä uutta työtä.
 Yhdeksi syyksi Pihonen näkee sen, että vaatekauppa kuuluu niihin aloihin, joilla perinteisesti tarjotaan alussa osa-aikaista työsopimusta. Sellainen työ ei kiinnosta ensimmäisenä esimerkiksi isossa kaupungissa asuvaa nuorta.
 – Asumiskulut ovat yleensä korkeat. Jos tarjotaan viidestä kymmeneen tunnin viikkotuntisopimuksia, sillä ei elä kovin pitkälle. Jos työvuoroja pitää olla kärkkymässä, se rajoittaa omaa elämää.
 Pihosen mukaan nuorten mielestä parasta kaupan alan työpaikoissa ovat työkaverit ja työyhteisö. Palkka mainitaan usein vasta kolmantena.
 Usein resurssit on kuitenkin vedetty niin minimiin, että iltavuorossa työskentelee vain yksi työntekijä. Silloin voi joutua hoitamaan kassaa, viikkaamaan vaatteita ja käymään varastossa.
 – Jos työnantaja palauttaisi ennen koronaa olleet resurssit takaisin ja iltavuorossa olisi kaksi työntekijää, se parantaisi huomattavasti työhyvinvointia ja asiakaspalvelua.
 Vastuullisuudessa petrattavaa, sanoo asiantuntija
 Jonna Drushinin-Venojärven mukaan eettisyys, vastuullisuus ja johtamiskulttuuri ovat isossa roolissa nuorten arvoissa. Yrityksen maine kiirii nopeasti sosiaalisessa mediassa.
 Nuoret ovat yhä enemmän tietoisia siitä, mikä on heille merkityksellistä.
 Miikka Ronkainen  aloitti myyjän työt lukioaikana kesätöinä. Kaupan ala kiinnosti häntä jo silloin. Nyt Ronkainen, 25, toimii myyjänä urheilutarvikemyymälässä oululaisessa kauppakeskuksessa.
 Hän on tyytyväinen ammatinvalintaansa, koska työ on mielekästä ja jokainen päivä vähän erilainen.
 Miikka Ronkaisella on pitkä kokemus asiakaspalvelutyöstä kaupan alalla. Paulus Markkula / Yle
 Tuotteiden eettisyys ja vastuullisuus ovat tuttuja Ronkaiselle.
 – Itselleni on tärkeää, että tuotteen takana olevat asiat ovat kunnossa. Yritän olla kärryillä siitä, mistä tuote peräisin ja minkälaisia ajatuksia brändien taustalla on.
 Tutkimusten mukaan pikamuoti saastuttaa enemmän kuin laiva- ja lentoliikenne.
 Eettisen kaupan puolesta -yhdistyksen vastuullisuusasiantuntijan  Maija Lumpeen  mielestä vaatealan työnantajilla olisi paljon parantamisen varaa ja nämä voisivat tehdä kunnianhimoisempaa yritysvastuutyötä.
 Niin, että nuoret eivät ajattelisi, että ympäristölle aiheutettuja haittoja vain viherpestään pinnallisesti.
 – Yritysvastuukeskustelussa on siirrytty uudelle tasolle, jossa yrityksiltä vaaditaan enemmän läpinäkyvyyttä ja rehellisyyttä, Lumme sanoo.
 Hänen mukaansa pikamuotiketjut voivat olla ihmisoikeuksien suhteen edelläkävijöitä elektroniikkateollisuuteen tai huonekaluteollisuuteen verrattuna. Mutta parannettavaa on kuitenkin paljon.
 – Yritysten kannattaa kuunnella, mitä nuoret haluavat. He ovat tulevaisuuden työntekijöitä ja tulevaisuuden asiakkaita.
 Onko vaatekauppa mielestäsi houkutteleva työpaikka? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 McDonald's tarvitsee 80 työntekijää, vasta 50 on saatu – työ pikaruokaketjuissa ei ole enää nuorista niin houkutteleva: "Niihin liittyy stigma"
 Vaatteita ja kenkiä ostetaan jatkossa vähemmän kuin ennen – toimisto- ja juhlavaatteet jäävät urheilumuodin varjoon, ennustaa Kaupan liitto
 Luulitko, että nuoret ovat ilmastoystävällisimpiä kuluttajia? Väärin, sanoo professori: "Yli 60-vuotiaat kaikista ekologisimpia"

Työ vaatekaupassa ei houkuta nuoria, mutta Eeva Saarniolle, 21, ala on täysi kymppi – nyt hän kertoo, miksi


Summary: Muumio löytyi hautarakennelmasta sikiöasennossa uhrilahjojen ympäröimänä.

Arkeologit löysivät Perussa hyvin säilyneen ainakin 800-vuotiaan muumion, jonka uskotaan olevan peräisin Inkavaltakuntaa edeltäneeltä ajanjaksolta.
 Asiasta kertovat muun muassa uutistoimisto Reuters sekä perulainen sanomalehti  El Comercio .
 Muumio löytyi Perun pääkaupunki Liman itäpuolella sijaitsevilta Cajamarquillan arkeologisilta kaivauksilta. Jäännösten uskotaan kuuluneen Andien alueella asuvalle henkilölle.
 Muumio löytyi köysiin käärittynä sikiöasennossa maanalaisesta hautarakennelmasta. Sen ympärille oli aseteltu uhrilahjoja, kuten keramiikkaa, kivityökaluja ja pullokurpitsoja.
 – Muumion merkittävin ominaispiirre on, että sen koko vartalo oli sidottu köysillä ja sen kädet on aseteltu kasvoille, mikä näyttää olevan osa paikallista hautajaiskaavaa, arkeologi  Pieter   Van Dalen Luna  San Marcosin yliopistosta sanoo.
 Tutkijoiden mukaan muumio voi olla jopa 1 200 vuotta vanha. Sen tarkan iän varmistamiseksi suoritetaan radiohiiliajoitus.
 Peru tunnetaan useista arkeologisista löydöksistä, joista tunnetuin lienee muinainen inkakaupunki Machu Picchu.

Perusta löytyi hyvin säilynyt muumio – arkeologit uskovat jopa 1200-vuotiaaksi


Summary: Pakollisia terveystarkastuksia koskevia määräyksiä on annettu rajanylityspaikoille eri puolilla Suomea. Toimilla yritetään torjua uutta koronaviruksen muunnosta.

Tietyistä eteläisen Afrikan maista saapuvat määrätään pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaan lentoasemalla, tiedotti Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) lauantaina. Päätös on voimassa vuoden loppuun saakka ja koskee myös muita alueen rajanylityspaikkoja.
 Terveystarkastukseen määrätään kaikki matkustajat, jotka ovat ennen Suomeen saapumistaan 14 vuorokauden sisällä oleskelleet seuraavissa maissa:
 Etelä-Afrikka Namibia Botswana Zimbabwe Lesotho Eswatini (Swazimaa) Mosambik Malawi.
 Maaluettelo perustuu Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL) saatuihin tietoihin siitä, missä uutta virusmuunnosta on toistaiseksi levinnyt. THL päivittää luetteloa jatkuvasti.
 Osana pakollista terveystarkastusta voidaan ottaa koronatesti. Terveystarkastus ei kuitenkaan koske alle 6-vuotiaita lapsia.
 Päätös perustuu sosiaali- ja terveysministeriön (STM) lähettämään ohjauskirjeeseen, jonka mukaan kaikki riskimaista tulevat tulee ohjata välittömästi karanteeniin ja kahteen koronavirustestiin oireista ja rokotusstatuksesta riippumatta. Karanteeni kestää siihen asti kunnes on varmistunut, että henkilöllä ei ole tartuntaa.
 – Eteläisen Afrikan maista tulleet joutuvat Helsinki-Vantaalla testaukseen, ja kakkostesti tulee ottaa kotipaikkakunnalla kolmen päivän päästä, Vantaan sosiaali- ja terveystoimen apulaiskaupunginjohtaja  Timo Aronkytö  selvitti STT:lle.
 Iltapäivällä Lounais-Suomen avi tiedotti samanlaisista pakollisista terveystarkastuksista Turun lentoasemalla sekä Naantalin, Porin, Rauman ja Turun satamissa. Itä-Suomen avi, Länsi- ja Sisä-Suomen avi, Pohjois-Suomen avi sekä Lapin avi kertoivat vastaavista päätöksistä alueidensa rajanylityspaikoilla.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 28.11. klo 23:een asti.
 Lue myös :
 HUSin Asko Järvinen Ykkösaamussa: "Jos omikron pääsee leviämään, variantin tuloa Suomeen ei voida estää"
 "Hädissään ei ole syytä olla" – asiantuntijat kertovat, miten uuteen omikron-koronamuunnokseen kannattaa suhtautua
 Tuoreimmat tiedot koronaviruksesta

Eteläisestä Afrikasta saapuvat pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaalla


Summary: Lappeenrannassa asuva Riina Salmimies on yksi Suomen nuorimmista dekaaneista. 37-vuotias Salmimies johtaa LUT-yliopiston insinööritieteiden tiedekuntaa.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Yliopiston käytävät ovat vielä hiljaisia, kun  Riina Salmimies  aloittaa työnsä aamuseitsemältä. Juuri hiljaisuuden takia hän on tullutkin töihin pari tuntia ennen muita. Salmimies ehtii rauhassa tehdä paperityöt pois alta ennen päivän kokouksia.
 Lappeenrannassa asuvan Salmimiehen viikkoihin kuuluu kokousten lisäksi reissaamista Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston kahden kampuksen välillä. Sen lisäksi Salmimiehen toinen koti on Kirkkonummella, jossa aviomies ja koira asustavat.
 Reissaamiseen tottunut nainen haaveilee myös hieman pitemmästä matkasta. Hän haki alkuvuodesta Euroopan avaruusjärjestö Esan astronautiksi, joten edessä voisi olla matka kansainväliselle avaruusasemalle tai Kuuhun.
 Astronauttihaku yllätti
 Riina Salmimies oli kiinnostunut luonnontieteistä, kuten kemiasta ja fysiikasta, jo peruskoulussa.
 – Ne olivat jotain muuta kuin ulkoaopettelua, jota esimerkiksi historia tai uskonto olivat. Pidin siitä, että sain päätellä asioita ja niissä oli järkeä.
 Astronautin urasta hän ei pienenä unelmoinut, vaan lääkärin ammatista. Avaruudesta Salmimies kiinnostui muutama vuosi sitten perehdyttyään aiheeseen tutkimusnäkökulmasta.
 – Ajattelin, että astronautiksi on varmasti olemassa jokin taustakoulutus ja siihen ei voi päästä kukaan, joka ei ole kulkenut tiettyä polkua.
 Riina Salmimies kuvitteli alkuun, ettei voisi edes hakea astronautiksi. Mikko Savolainen / Yle
 Salmimies huomasi kuitenkin, että moni astronautti oli taustaltaan esimerkiksi tutkija tai lääkäri. Euroopan avaruusjärjestö Esa ei ollut kuitenkaan pitkään aikaan hakenut uusia astronautteja.
 Kun Esa sitten yli kymmenen vuoden tauon jälkeen helmikuussa 2021 ilmoitti etsivänsä uusia astronautteja, Salmimiehellä nousivat tunteet pintaan.
 – Katsoin sitä ilmoitusta ja tuntui, että sydän pysähtyi hetkeksi. Ajattelin, että jos en nyt hae,katuisin sitä lopun elämääni.
 Euroopan avaruusjärjestö Esa sai yhteensä  yli 22 000 hakemusta . Suomesta hakemuksia tuli 307. Erityisesti naisia toivottiin ohjelmaan mukaan, sillä he ovat olleet Esassa aliedustettuina. Astronauteiksi valitaan vain 20 hakijaa.
 Salmimies odottaa muiden hakijoiden tavoin tietoa mahdollisesta toiseen vaiheeseen etenemisestä. Tieto pitäisi tulla marraskuun loppuun mennessä. Salmimies uskoo, että astronautin työ olisi ennenkaikkea psyykkisesti raskasta.
 – Laitetaan pieneen purkkiin kuudeksi kuukaudeksi muiden ihmisten kanssa, ja siellä pitäisi tulla toimeen.
 Esikuvana muille
 Salmimies valmistui LUTista diplomi-insinööriksi vuonna 2007, minkä jälkeen hän jäi tekemään väitöskirjaa yliopistolle. Salmimies väitteli kemiantekniikasta vuonna 2012. Myöhemmin hän opiskeli vielä tietojohtamisen maisteriksi.
 Nyt 37-vuotias nainen on yksi Suomen nuorimmista dekaaneista. Hän johtaa LUT-yliopiston insinööritieteiden tiedekuntaa.
 – Tyypillisesti tähän tehtävään edetään sen jälkeen, kun on professuuri saatu yliopistossa. Minun kohdallani on poikkeuksellista, että minulla ei ole professuuria ja en ole siis edennyt sitä perinteisempää asiantuntijapolkua.
 Riina Salmimiehen mukaan hän ei yleensäkään suunnittele elämäänsä varsinaisesti etukäteen.
 – Sitten kun jostain ilmestyy hyvä tilaisuus, tartun siihen. Ajatus, että kaikki on vain tapahtunut minulle, ei pidä paikkaansa, vaan olen myös aktiivisesti hakenut erilaisia mahdollisuuksia.

 Tilaisuuksien auetessa Salmimies on rohkeasti pyrkinyt niitä kohti.
 – Olen urallani pyrkinyt tekemään selväksi, mitä haluan eli kertonut, että tuossa näyttäisi olevan kiinnostava juttu, tuota haluaisin tehdä.
 Liian pitkä tukka
 Nuoren ikänsä ja sukupuolensa takia Riina Salmimies on joutunut kohtaamaan myös ennakkoluuloja miesvaltaisella tekniikan alalla.
 – Nuoruuteni yhdistetään usein siihen, että olen kokematon tai osaamaton. Sen ennakkoluulon läpi on vain pystyttävä murtautumaan.
 Salmimies on kuullut huomautuksia myös ulkonäöstään, kuten siitä, että hän hymyilee liikaa tai hänellä on liian pitkä tukka. Hän ei ole kuitenkaan loukkaantunut kommenteista, sillä hän ei usko niiden olevan pahantahtoisesti sanottuja.
 – Ehkä ihmiset ovat hämmentyneitä. En voi heitä hirveästi syyttääkään: maailma on sellainen kuin on, ja minun tehtäväni on osoittaa heidän ennakkoluulonsa vääriksi.
 Työn vastapainoksi Riina Salmimies harrastaa muun muassa crossfitiä ja palapelien kasaamista. "Se on rauhoittavaa, kun saan nysvätä tuntikausia yksin yhden, kahden palan paikalleen." Mikko Savolainen / Yle
 Salmimies korostaa, että LUT-yliopistossa asiat ovat hyvin, eikä häntä kohdella naisena miesten työyhteisössä. Salmimies toivoo, että hän voisi olla esikuva muille ja rohkaista heitä tavoittelemaan unelmiaan ja olemaan rohkeita.
 Salmimiehen neljävuotinen toimikausi dekaanina päättyy ensi vuoden lopussa. Astronauttihaaveen lisäksi hänellä ei ole tarkkoja tulevaisuudensuunnitelmia.
 – En tiedä vielä, tuleeko minusta vaikka yrittäjä vai poliitikko. Olen avoin kaikenlaiselle, minussa on yrittäjähenkisyyttä, tykkään tehdä tulosta.
 Lue seuravaaksi:
 Astrofyysikko Sissi Enestam treenaa astronauttihakua ja synnytystä varten: “Suomalaisen valinta astronautiksi on mahdollista”

Riina Salmimies on kovan luokan tutkija, joka rohkaisee nuoria tavoittelemaan unelmiaan – hakee itse astronautiksi


Summary: Tehoiskussa tarkastettiin 86 taksia, joista 51 sai huomautuksen. Joukosta löytyi myös yksi luvaton pirssi ja yksi katsastamaton auto.

Joukko viranomaisia teki perjantaina valvontaiskun Helsingin takseihin ja ratsasi kaikkiaan 86 liikenteessä ollutta taksia. Huomautettavaa riitti reilusti yli puolelle tarkastetuista.
 Helsingin poliisilaitoksen, Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin, Verohallinnon ja Etelä-Suomen aluehallintovirasto (ESAVI) työsuojelun vastuualueen yhteisessä taksiliikenteen valvontaiskussa havaittiin useita puutteita: 51:ssä oli huomautettavaa. Maksullisia huomautuksia määrättiin 46, joista 44 liikennevirhemaksuja ja kaksi sakkoa.
 Mitään liikenneturvallisuutta vaarantavaa ei havaittu, ajoneuvokalusto oli hyväkuntoista ja liikennekelpoista. Taksinkuljettajien ajolupa löytyi kaikilta tarkastetuilta kuljettajilta, viranomaiset kertovat tiedotteessaan..
 − Seuraamusten suuri lukumäärä osoitti valvonnan tärkeyden. Helsingissä tarkastetuista 86 taksista 44:lle määrättiin liikennevirhemaksu ja kahdelle sakkomääräys. Kyse on luvanvaraisesta ammattiliikenteestä, asioiden pitäisi olla paremmin hoidossa, toteaa ylikonstaapeli  Arto Aaltonen  Helsingin poliisista.
 Liikennelupa tai selvitys puuttui 15:ssä tapauksessa. Taksivalaisin puuttui kahdessa tapauksessa ja ajoneuvon luvanvaraiseen käyttöön rekisteröinti oli laiminlyöty kahdessa tapauksessa. Liikenteestä tavoitettiin myös yksi luvaton taksi sekä yksi katsastamaton ajoneuvo.
 Eniten puutteita todettiin taksin tietojen esittämisessä. Luvanhaltijan nimi ja yhteystiedot eivät olleet matkustajan nähtävissä 15:ssä tapauksessa ja kuljettajan nimi ei ollut matkustajien nähtävillä 16:ssa tapauksessa. Hintatietojen esittämisessä oli puutteita 17:ssä tapauksessa.
 − Hintatietojen tai nimi- ja yhteystietojen puuttuminen tai hyvin kirjavat esittämistavat ovat asiakkaan näkökulmasta katsottuna ongelmallisia. Kyse on pienistä, helposti korjattavissa olevista puutteista, joiden johdosta ei kannattaisi ottaa seuraamuksia. Toivoisimmekin taksinkuljettajien ja taksiyrittäjien kiinnittävän tähän enemmän huomiota, sanoo Traficomin asiantuntija  Tiina-Liisa Ruotsalainen .
 Verohallinto keräsi valvonnassa tietoja kuljettajista ja taksiyrityksistä, yritysten työntekijöiden määristä ja palkkauksesta sekä havainnoi mittareita ja muita sovelluksia. Verohallinnossa on käynnissä parhaillaan tehostettu taksialan valvontahanke,
 – Analysoimme tietoa ja vertailemme sitä muuhun meillä käytettävissä olevaan tietoon. Tavoitteena on kitkeä harmaata taloutta, apulaisjohtaja  Tarja Valsi  Verohallinnosta kertoo.
 Myös ulkomaalaisen työvoiman käyttöä valvottiin. Työsuojelutarkastuksessa valvottiin erityisesti ulkomaalaislain työnantajalle asettamien velvoitteiden täyttymistä. Työnteko-oikeudettomia ulkomaalaisia työntekijöitä ei havaittu.

Viranomaisratsia Helsingin takseihin paljasti ison tukun pikkupuutteita


Summary: Lausuntokierroksella olevan kaavoitus- ja rakentamislainuudistuksen yksi tavoite on parantaa rakentamisen laatua ja vähentää virheitä. Rakennus- ja remonttivalituksiin hukkuvassa Kuluttajariitalautakunnassa toivotaan hartaasti, että niin kävisi. Asiantuntijat ovat arvioissaan kyynisempiä.

Lausuntokierroksella  oleva maankäyttö- ja rakennuslain kokonaisuudistus tai nyttemmin kaavoitus- ja rakentamislakiuudistus on yksi hallituksen suurimmista lakiesityksistä. Laissa on lähes 800 sivua ja noin 400 pykälää.
 Uudistuksen yksi tavoite on rakentamisen laadun parantaminen.
 – Pyrimme tekemään vastuusääntelystä sellaista, että se kannustaa urakoitsijaa tekemään priimaa kerralla, sanoo ympäristöministeriön rakennukset ja rakentaminen -yksikön päällikkö  Kirsi Martinkauppi .
 Rakentamisen laatua parannettaisiin siis ehkäisemällä ongelmia jo ennalta. Uutta olisi esimerkiksi, että vastuun rakennushankkeesta kantaisi päävastuullinen toteuttaja, ja rakennushankkeisiin säädettäisiin viiden vuoden vastuuaika. Hankkeiden osapuolet olisivat myös velvoitettuja yhteistyöhön laadun varmistamiseksi.
 Lue lisää :  Maankäyttö- ja rakennuslakiin iso remontti – lain toivotaan estävän Palokan senioritalojen kaltaiset rakennusvirheet ja tulipalot
 Jos tavoite toteutuu, sen pitäisi näkyä ennen pitkää myös muun muassa kuluttajariitalautakunnassa, jossa rakentamiseen ja remontoimiseen liittyvien valitusten määrät ovat kasvaneet ja kasaantuneet.
 – Hakemusten määrä on kaiken aikaa ollut nousussa eikä lautakunta ole kyennyt yhtenäkään vuonna ratkaisemaan samaa määrää kuin mitä on tullut vireille eli niitä on sitten siirtynyt seuraavalle vuodelle, sanoo ylitarkastaja  Timo Maso  kuluttajariitalautakunnasta.
 Hakemusten kasautumista selittää valitusten määrän kasvun lisäksi muun muassa henkilöstön vaihtuvuus ja vaikkapa sähkö- tai putkiasennusvalitusten mutkikkuus.
 – Se on varmasti kaikkien toimijoiden yhteinen toive, että asiat hoituisivat jatkossa pikemminkin hyvin kuin huonosti ja kiistojen määrä tätä kautta vähenisi, Maso sanoo.
 "Käytäntö suunnittelupöydällä ja työmailla ratkaisee"
 Mutta käykö näin?
 Omaa lausuntoaan vielä viilaavassa Omakotiliitossa ollaan varovaisen positiivisia.
 – Poistaako lakiuudistus valitukset ja virheet? Tuskin, mutta ehkä niiden käsittely selkeytyy, sanoo Omakotiliiton talous- ja kehityspäällikkö  Katja Keränen .
 Omakotiliitto pitää hyvänä etenkin sitä, että laki tunnistaa nyt tavallisen rakentajan tai remontintekijän. Ainakin kohta päävastuullisesta toteuttajasta kuulostaa nykymallia paremmalta.
 – Tällä hetkellä koko vastuu on rakentamiseen ryhtyvällä. Ensi kertaa taloremonttiin tai omakotitalon rakennusprojektiin ryhtyvän on pitänyt itse osata erilaisissa sopimuksissa siirtää vastuu niitä tekeville urakoitsijoille. Jos osaamista ei ole ollut ja jos siellä työmaalla tapahtuu jokin virhe, niin se tavallinen perhe kantaa virheestä vastuun, vaikka sen on urakoitsija saanut aikaan. Tämäntyyppisten ongelmien poistamista tässä varmaan tavoitellaan, Keränen sanoo.
 Positiivisena pidetään myös tavoitetta yhteistyön lisäämisestä eri osapuolten kesken virheiden välttämiseksi.
 – Yhteistyötavoitekin kuulostaa hyvältä. Nykytilanteessa työmaalla voi käydä niin, että vaikka toista työvaihetta tekemään tuleva huomaa virheen, hän silti tekee kiireen takia oman osuutensa keskeneräisen työn päälle. Silloin virheet jäävät piiloon pitkiksi ajoiksi tai jos ne havaitaan kesken prosessin, tulee purkamista ja viivytyksiä, Keränen sanoo.
 Omakotiliitto uskoo lakiuudistuksen parantavan rakentamisen vastuuviidakkoon joutuneiden ensikertalaisten asemaa. Virheet ja jälkikorjaukset voivat puolestaan vähentyä, kun osapuolet hoksauttavat niistä toisiaan jo työmaalla. Petteri Sopanen / Yle
 Myös omaa lausuntoaan vielä kirjoittava Kiinteistöliitto näkee lakiehdotuksessa kannatettavia kohtia.
 – Lakisääteisen vastuuajan pidennys kahdesta vuodesta viiteen vuoteen hyödyttäisi asunto-osakeyhtiöitä. Se tuo lisäturvaa. Mutta vaatii se myös taloyhtiöiltä tarkkuutta ylläpidossa. Näitä "kenen vika-" tai "olisiko pitänyt havaita aiemmin" -kysymyksiä herää, jos takuuajalla alkaa esimerkiksi kaakeleita irrota tai havaitaan hidas putkivuoto. Silloin taloyhtiön pitäisi pystyä osoittamaan, että virhe on rakentamisessa eikä virheellisessä ylläpidossa, sanoo Kiinteistöliiton päälakimies  Jenni Hupli.
 Mutta parantaako laki rakentamisen laatua niin, että harmia ja kuluja aiheuttavat virheet vähenevät?
 – Parempaan suuntaan ollaan menossa, mutta tämä jää edelleenkin kiinni siitä, mitä on käytännön toiminta suunnittelupöydillä ja toteutus työmailla, Hupli sanoo.
 "Voiko lailla estää tekemästä virheitä?"
 Oman lausuntonsa jo antaneessa Rakennusteollisuus RT:ssä ollaan puolestaan kyynisempiä.
 Rakennusteollisuus RT:n lausunnon mukaan nyt esitetyllä tavalla laaditut säännökset eivät edistä rakentamisen laatutavoitteita ja osaa niistä pidetään jopa vahingollisena koko alalle.
 Tikunnokkaan nousee kohta, jossa lakiin ehdotetaan lisättävän rakentamisen toteutusvastuu pääurakoitsijalle. Myös viiden vuoden pakollinen vastuuaika hiertää. Sopimusvapaudenkin katsotaan kaventuvan ja uhkaavan erilaisia tapoja toteuttaa hankkeita.
 – Tässä lakiuudistuksessa on vähän epärealistinen ajattelu ja vääränlainen keino, että lainsäädännöllä poistetaan virheet. On selvää, että rakennusala haluaa parantaa laatua ja rakentaa virheettömästi, sanoo johtaja  Anu Kärkkäinen  Rakennusteollisuus RT:stä.
 Vastuu myös samalla laajenisi eli vastaava viiden vuoden vastuuaika tulisi myös päävastuullisen toteuttajan lisäksi sivu-urakoitsijalle, pääsunnittelijalle, erityissuunnittelijoille ja valvojalle eli kaikille niille tahoille, jotka rakennushankkeissa ovat merkittävässä roolissa.
 – Nämä asiat on aiemmin hoidettu sopimuksilla ja nyt ne viedään lain tasolle. Sopimuksia käytetään kuitenkin edelleen, niin sehän on se epäselvyyttä aiheuttava asia. Lisäksi uutena on otettu valvojan vastuu. Vastuuta sitten selvitellään pääsuunnittelijan, erikoissuunnitelijan ja päävastuullisen toteuttajan välillä, Kärkkäinen sanoo.
 Vastuuajan kirjaaminen lakiin lisäisi Rakennusteollisuus RT:n lausunnon mukaan rakennusalan riitoja ja oikeudenkäyntejä, kun rakennushankkeissa jouduttaisiin tulkitsemaan vastuukysymyksiä sekä lain että urakkasopimusten pohjalta.
 – Juristien työt tulevat lisääntymään, kun näitä lakeja ja erilaisia urakkasopimuksia tulkitaan päällekkäin. Asuntokauppalaki ja kuluttajansuojalaki suojaavat jo nykyisin kuluttajaa eikä kaavoitus- ja rakentamislaki, jota tulkittaisiin niiden kanssa päällekkäin, tuo lisäsuojaa kuluttajille, Kärkkäinen sanoo.
 Rakennusteollisuus RT ei usko laadun parantuvan ehdotetuilla lakimuutoksilla.  Jorge Gonzalez / Yle
 Moitteita lakiehdotus saa siitäkin, että sen kustannusvaikutuksia ei ole selvitetty. Rakennusalan yritysten edustaja ei kuitenkaan kilpailusäädösten takia voi sanoa uudistusten vaikutuksista rakentamisen hintaan yhtään mitään.
 Mutta löytyy lakipykälistä jotain hyvääkin.
 – Laki ohjaa yhteistoimintaan ja sen kirjaaminen on tässä mielestäni hyvä puoli. Tilaajan, suunnittelijan ja rakentajan yhteistyön lisääntyminen parantaa sitä laatua. Toisaalta meillä on kosteudenhallintaan ja työturvallisuuteen liittyen ollut jo viime vuosina käytössä erilaisia menettelytapoja, joilla ollaan saatu aikaan parantumista, Kärkkäinen sanoo.
 "Haluamme, että työmaalla ei mene mikään pieleen"
 Ympäristöministeriössä eri osapuolten alustavia arvioita kuunnellaan suurella mielenkiinnolla ja ne tullaan ottamaan Martinkaupin mukaan aikanaan huomioon lakitekstiä kirjoittaessa.
 Hän haluaa kuitenkin vielä kerran muistuttaa, että nyt ei olla tekemässä päällekkäistä lainsäädäntöä vaan sellaista, joka toimiessaan tekee muiden lakien käyttöönoton tarpeettomaksi.
 – Kun kuluttaja ostaa firmalta talopaketin, niin silloin suojana on kuluttajasuojalaki. Kun asunto-osakeyhtiö rakennuttaa jotain, sitä suojaa asuntokauppalaki. Nämä lait tähtäävät siihen, että kun jotakin on mennyt pieleen, niin niiden perusteella ratkaistaan kenen kukkarosta virhe maksetaan. Me haluamme, että siellä työmaalla ei mene enää mitään pieleen ja että kuluttajasuojalakia tai asuntokauppalakia ei tarvitsisi soveltaa, sanoo ympäristöministeriön rakennukset ja rakentaminen yksikön päällikkö Kirsi Martinkauppi.
 Mutta käykö näin?
 – Haluan olla optimisti ja sanoa toivottavasti. Realisti minussa kuitenkin sanoo, että joku tekee virheen vielä jatkossakin.
 Priimaa vai ei? Se selviää ajan kanssa. Kari Ahotupa / Yle
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 28.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Maankäyttö- ja rakennuslakiin iso remontti – lain toivotaan estävän Palokan senioritalojen kaltaiset rakennusvirheet ja tulipalot
 Silmä tarkkana rakennusvirheiden kanssa – toimi heti, jos huomaat virheen
 Jouni Hirvonen purki taloja yli 40 vuotta ja uskoo nyt rakentaneensa täydellisen omakotitalon: "Tämä on tehty kaikkien oppien mukaan"
 Uusien asuntojen rakennusvirhekiistojen määrä on jatkanut kasvuaan – asunnonostajien liika luottamus saattaa kostautua

Valitukset rakennus- ja remonttivirheistä kuormittavat kuluttajariitalautakuntaa – loppuvatko virheet lausunnolla olevan lain myötä?


Summary: Jääkäriprikaatin komentaja Sami-Antti Takamaa latasi Twitteriin videon, joka herätti ihmettelyä. Perinteisessä ja näyttävässä harjoituksessa itse kokemus on tärkeämpi kuin oppi siitä.

Leopard 2A4 -taistelupanssarivaunu jyrää maassa makaavien varushenkilöiden päältä lumisessa maastossa. Hurjalta näyttävä tilanne liittyy taisteluharjoitukseen, jota on käyty viime päivät Lapissa Rovajärven alueella.
 Varushenkilöiden "yliajoa" 55 tonnia painavalla passarivaunulla on Twitterissä kommentoitu ihmeissään.
 – Miksi tuonne alle pitää mennä?
 – Huomasin pidättäväni hengitystä.
 – Tässä harjoituksessa ei ole mitään järkeä.
 “Miehuuskoe” kaikille varushenkilöille
 Jääkäriprikaatin komentaja, eversti  Sami-Antti Takamaa  kertoo hiukan yllättyneensä siitä, että hänen lataamaansa videota on kommentoitu niin laidasta laitaan.
 – Ei se loppujen lopuksi niin kummoinen asia ole, mutta tietysti vaunu on aika järeä värkki, joten siksi tämä kai herättää tunteita ja osassa jopa vähän kauhua, hän sanoo.
 Osa Twitter-keskustelijoista arvioi, että harjoitus voi olla vaarallinen, jos panssarivaunuun tulee esimerkiksi jokin tekninen vika.
 Takamaan mukaan kyseessä on täysin turvallinen harjoitus, sillä panssarivaunun maavara on puoli metriä ja vaunu liikkuu hitaasti.
 Mikä sitten on harjoituksen tarkoitus ja tavoite?
 – Nykyajan taistelukentillä sillä tuskin on paljon merkitystä. Ehkä se on enemmänkin jonkinlainen miehuuskoe, kokemus ja muisto armeija-ajasta.
 Tviitissä Takamaa toi esille erikseen sen, että videossa näkyvät varushenkilöt ovat naisia. Hän viittaa tavoitteeseen saada asepalvelukseen lisää naisia.
 – Halusin sillä ehkä näyttää, että naiset pystyvät samoihin asioihin kuin miehetkin.
 “Soturit muistavat sen lopun ikäänsä”
 Takamaa kertoo, että päältäajo oli osa tutustumista taistelupanssarivaunuun läheltä. Harjoitukseen osallistuneille esiteltiin vaunua ja he kävivät myös sen sisällä.
 Jääkäriprikaatin komentaja Takamaan mukaan osallistujat suhtautuivat testiin hyvin innostuneesti. Hän uskoo, että kyseinen harjoitus pysyy harjoitusohjelmassa myös jatkossa.
 – Kyllä se näillä näkymin säilyy. Se on kuitenkin kokemuksena sellainen, että soturit muistavat sen lopun ikäänsä, asia, jota ei pääse kokemaan ikinä uudestaan.
 Takamaa julkaisi myös toisen videon, jossa hän itse käy läpi saman kokemuksen.
 – Kyllä suomalaisen upseerin ja ylipäätään johtajan pitää näyttää esimerkkiä.
 Takamaan kuvaama video:
 Liikkuvan panssarivaunun kanssa tehtiin myös toinen harjoitus: siinä varushenkilöt odottavat maassa maaten vaunun lähestymistä ja kouluttajan käskystä sitten kierrähtävät pois telan tieltä.
 Takamaan mukaan tästäkään harjoituksesta ei ole vaaraa, sillä kierrähdyskäsky annetaan hyvissä ajoin. Kouluttaja ehtii tarvittaessa vaikka repiä varusmiehen sivuun.
 Puukkoon osallistui yli tuhat ihmistä ja parisataa ajoneuvoa
 Kommentoijat ovat muistelleet omia armeija-aikojaan ja samantyyppisiä harjoituksia. Jotkut ovat osallistuneet versioon, jossa panssarivaunu ei liikkunut, vaan käynnissä olevan vaunun alta ryömittiin.
 – Ehkä aiemmin vaunujen maavara on ollut pienempi ja siksi on katsottu paremmaksi toteuttaa harjoitus näin, Takamaa sanoo.
 Kipakassa talvisäässä, ajoittain yli 25 asteen pakkasessa, käytyä Puukko 21 -harjoitusta oli tarkkailemassa 48 sotilasedustajaa 24 maasta. Takamaan mukaan heidän viestinsä oli, että suomalaisista varusmiehistä voidaan olla ylpeitä.
 Puukko 21 oli joulukuussa kotiutuvien varushenkilöiden koulutuksen päättävä loppuharjoitus. Harjoitukseen osallistui yhteensä 1 020 henkilöä ja 205 ajoneuvoa Jääkäriprikaatista, Ilmavoimista, Rajavartiolaitoksesta ja Sotilaslääketieteen keskuksesta.
 Voit keskustella aiheesta 30.11. kello 23:een saakka.

Komentaja tviittasi videon, jossa panssarivaunu ajaa varushenkilöiden päältä – tästä on kyse keskustelua herättäneessä harjoituksessa


Summary: Hallituksen odotetaan patistelevan alueita lisärajoitustoimiin, jotta heikentynyt koronatilanne saataisiin Suomessa haltuun. Erityistä huolta hallituksessa aiheuttaa uusi omikronmuunnos.

Heikentynyt koronatilanne, uusi virusmuunnos ja rokotusten edistyminen. Näistä asioista koostuu hallituksen tiistain neuvottelu, jossa se mahdollisesti patistelee aluehallintoviranomaisia määräämään uusia koronarajoituksia alueilleen.
 Patistelukeinona olisi sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirje, jonka hallitus toivoo tuottavan tulosta rajoitusten lisäämisessä.
 Hallituksessa ei kuitenkaan nähdä nykytilannetta täysin toivottomana rajoitusten suhteen.
 – Aluehallintoviranomaiset ovat määränneet entistä enemmän rajoituksia viimeisen viikon aikana. Useilla alueilla on otettu käyttöön esimerkiksi kokoontumisrajoituksia, yksi hallituslähteistä kertoo.
 Esimerkiksi Vaasan sairaanhoitopiirissä tuli lauantaina voimaan kokoontumisrajoitus. Se koskee yli sadan ihmisen yleisötilaisuuksia, jos käytössä on katsomoita, joissa kaikille osallistujille ei ole omaa istumapaikkaa tai tilaisuudessa on yhteislaulua.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä puolestaan suositteli maanantaina Etelä-Suomen aluehallintovirastolle kiristyksiä nykyisiin kokoontumisrajoituksiin. Koronakoordinaatioryhmä ehdottaa yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten osallistumismäärän rajaamista nyt 20 henkilöön.
 Kokoontumisrajoitukset voi välttää, jos tilaisuuksien ehtona on osallistujien koronapassi.
 Ministerien keskusteluissa lienee myös, pitäisikö etätyösuositus palauttaa voimaan koko maahan tai ainakin niin sanotuille koronaviruksen leviämisalueille. THL suosittaa etätyösuositusta käyttöön mahdollisimman pian kaikille leviämisalueille.
 Kokoontumisrajoitusten lisäksi useilla alueilla on määrätty pakolliset terveystarkastukset ihmisille, jotka tulevat Suomeen kahdeksasta eteläisen Afrikan maasta. Syynä on maissa levinnyt omikron-virusmuunnos.
 Nämä maat ovat Etelä-Afrikka, Namibia, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Eswatini (Swazimaa), Mosambik ja Malawi.
 Vaikka hallitus patistelisi tiistain kokouksen jälkeen alueita lisätoimiin, itsenäiset aluehallintoviranomaiset  eivät ole aina toimineet hallituksen toiveiden mukaan .
 Koronapassin käytäntö aluehallintoviranomaisten päätösten kautta
 Sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtajan  Pasi Pohjolan  mukaan ministeriön ohjauskirjeet koronarajoitusten koordinoinnissa ovat syksyllä toimineet hyvin eikä niistä ole noussut tulkintakysymyksiä.
 – Ohjauskirjeet ovat antaneet suuntaviivoja aluehallintovirastojen ja paikallisten viranomaisten toimille. Pyrimme siihen, että toimet ovat yhdenmukaisia koko Suomessa, Pohjola sanoo.
 Pasi Pohjola arvioi, että koronapassin käytäntö syntyy aluehallintoviranomaisten päätösten kautta. Kun toimijat seuraavat aluehallintoviranomaisten päätöksiä, ne pystyvät helpommin ennakoimaan, missä tilanteissa passia tarvitaan omassa toiminnassa.
 Ravintolarajoituksissa koronapassin käyttölinja syntyy hallitusten päätösten kautta.
 Hallitukselta ei odoteta tiistaina uusia linjauksia koronapassin käytöstä työpaikoilla. Virkahenkilöt selvittävät asiaa, mutta toteutukseen liittyy paljon kysymyksiä.
 Hallitus on jo tiukentanut rajoituksia
 Hallitus kertoi aiempaa tiukemmista ravintolarajoituksista viime viikon torstaina. Anniskelu loppuu ravintoloissa kello 17, mutta rajoitusta voi kiertää ottamalla käyttöön koronapassin.
 Ravintoloita koskevat säädökset ovat ainoita koronarajoituksia, joihin hallituksen oma toimivalta tällä hetkellä riittää.
 Epidemiatilanteen lisäksi entistä tiukemman rajoituksen säätämiseen vaikutti se, että aluehallintovirastoja haluttiin patistaa omiin toimenpiteisiin.
 – Taustalla oli ajatus, että alueilta katoaa perustelut valituksiin ravintolarajoituksista. Osa alueista on valittanut siitä, ettei hallitus tee toimia, yksi hallituslähde sanoo.
 Erityistä huolta hallituksessa aiheuttaa sairaaloiden kapasiteetti. Tehohoidon kriittisenä pidetty raja ylitettiin maanantaina, kun hoitoon tuli 51. potilas.  Nyt potilaita on yhteensä 53 .
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että sairaalat joutuvat järjestämään työtään merkittävällä tavalla uudelleen. Tämä puolestaan johtaa siihen, että muiden potilaiden hoitoa joudutaan lykkäämään.
 Rajoitusten kiristyssuositukset voisivat koskea tapahtumia
 Yksi mahdollinen lisäkiristys voisi koskea tapahtumia. Tähän asti rajoituksia on suositeltu merkittävän riskin tapahtumiin, joita ovat olleet esimerkiksi sisätiloissa järjestettävät massakonsertit tai suuret urheilutapahtumat.
 Jatkossa ohjauskirjeellä voitaisiin patistaa alueita ottamaan rajoituksia käyttöön myös kohtalaisen riskin tilanteissa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan kohtalaisen tartuntariskin tilanteita ovat esimerkiksi messut, yli kymmenen ihmisen kuorot, joukkueurheilu sisätiloissa ja hengelliset kokoontumiset sisätiloissa.
 Hallituslähteiden mukaan THL on luvannut päivittää  riskiarviointitaulukkoaan .
 Hallituksessa ei ainakaan tällä hetkellä ole puolueiden välillä suuria ristiriitoja rajoitustoimista.
 Kolmannesta rokotuksesta ja alle 12-vuotiaiden rokotuksista odotetaan lausuntoa
 Uusista rokotuskäytännöistä odotetaan kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän (KRAR) lausuntoa keskiviikkona.
 Esillä on ollut rokotusten laajentaminen 5–11-vuotiaisiin sekä kolmannen rokotusannoksen antaminen muillekin kuin yli 60-vuotiaille ja lääketieteellisiin riskiryhmiin kuuluville.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) on myös kiirehtinyt kolmannen koronarokotuksen antamista kaikille suomalaisille mahdollisimman nopeasti.
 Kiurun mukaan rokotuksilla tulisi vähentää suomalaisten sairastumista koronatautiin, eikä pelkästään vakavien tautitapausten määrää.
 Rokotusohjelman muutoksista päättää viime kädessä hallitus. Hallitus noudattanee asiantuntijoiden ja THL:n suositusta rokotuksista.
 Jos koronatilanne heikkenee koko maassa, hallitus voi vetää hätäjarrusta
 Jos Suomen koronatautitilannetta ei pystytä hillitsemään alueellisilla toimilla ja rajoituksilla, hallitus voi ottaa käyttöön niin sanotun hätäjarrutusmekanismin.
 Hätäjarrutus ei kuitenkaan ole vielä hallituksen tiistain kokouksessa ajankohtainen toimi.
 Hätäjarrutus tarkoittaisi siirtymistä takaisin koronatoimien valtakunnalliseen ohjaukseen. Näin voisi käydä, jos epidemia uhkaisi merkittävästi koko väestön terveyttä tai sairaalat ja tehohoito uhkaisivat ylikuormittua tai rokotusten vaikutus olisi ennakoitua huonompia ja tautitilanne alkaisi sen vuoksi vaikeutua.
 Jos hallitus myöhemmin päätyisi hätäjarrutukseen, se tekisi sosiaali- ja terveysministeriön esityksestä periaatepäätöksen ja listan keinoista, jotka olisi tarkoitus ottaa käyttöön.
 Hätäjarrutuskeinoina hallitus voisi käyttää esimerkiksi rajoitusalueiden laajentamista ja ajallista pidentämistä sekä rajoitusten ulottamista myös matalariskiseen toimintaan, kuten joukkueurheiluun tai asiakas- ja oleskelutiloihin.
 Osana hätäjarrutusta hallitus voisi myös määrätä ajanjakson, jolloin rajoituksia ei voisi välttää koronapassin käytönkään avulla. Lisäksi peruskouluja voitaisiin siirtää osittain tai kokonaan etäopetukseen, lukuunottamatta esimerkiksi 1.–3.-luokkalaisia tai erityisopetuksen oppilaita.
 Ennen hätäjarrutusta alueellisten keinojen ja rajoitusten toimivuutta seurattaisiin kaksi viikkoa.
 Hätäjarrun viimesijaisin keino olisi poikkeusolojen julistaminen ja valmiuslain mahdollistavat rajoitukset.
 Voit keskustella koronaviruksen tautitilanteesta ja rajoituksista tiistaihin 30.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Suomi rajoittaa maahantuloa eteläisestä Afrikasta uuden koronamuunnoksen takia – rajavartioyksikön päällikkö: "Maahan voi saapua vain välttämättömästä syystä"
 Ministeri Kiuru pahentuvasta koronatilanteesta: ravintolarajoituksiin tiukennuksia, matkailun testivaateen keventäminen "täysin mahdotonta"
 "Koronatilanne on huolestuttava", sanoo pääministeri Marin – hallitus neuvottelee tilanteesta ensi viikolla, eduskunta palasi maskien käyttöön

Hallitus harkitsee alueiden patistelua lisärajoituksiin ohjauskirjeellä – neuvottelee koronatilanteesta tiistaina


Summary: THL:n mukaan myös Suomesta on löytynyt kaksi näytettä, joissa saattaa olla kyse virusmuunnoksesta. Testien tuloksia odotetaan. Mikä variantissa sinua mietityttää?

Etelä-Afrikasta löydetty koronaviruksen uusi omikron-muunnos aiheuttaa  maailmanlaajuista huolta .
 Virusmuunnoksen pelätään lähtevän leviämään myös Suomessa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan Suomessa tutkitaan kahta koronatapausta,  joita epäillään omikronvirusmuunnoksiksi.
 Teemme juttua, jossa kysymme asiantuntijoilta, mitä virusmuunnoksesta tiedetään tällä hetkellä. Mitä sinä haluaisit tietää? Onko jotain koronaepidemiassa jotain, mikä vielä mietityttää?
 Keräämme yleisimmät kysymykset ja etsimme niihin vastaukset asiantuntijoilta.
 Lähetä kysymyksesi meille joko tämän artikkelin keskusteluosuuden kautta tai kyselylomakkeeseen vastaamalla. Voit lähettää myös sähköpostia osoitteeseen yle.uutiset@yle.fi.

Mitä haluaisit tietää uudesta omikron-virusmuunnoksesta? Ehdota kysymyksiä, etsimme niihin vastaukset


Summary: Ruotsin valtiopäivät valitsi sosiaalidemokraattien Magdalena Anderssonin jo viime viikolla pääministeriksi, mutta hän joutui saman tien väistymään budjettia koskevan kiistan takia. Tänään on uusi yritys noin klo 15.

Ruotsin valtiopäivien istunto alkaa noin klo 14 ja äänestys käydään puheenvuorojen jälkeen noin klo 15, minkä jälkeen tuore pääministeri pitää puheen.
 Viime keskiviikkona valtiopäivät hyväksyi  Magdalena Anderssonin  pääministeriksi, mutta  tämä hävisi sen jälkeen  tärkeän budjettiäänestyksen ja menetti hallituskumppaninsa ympäristöpuolueen. Ympäristöpuolueen ilmoituksen jälkeen Andersson ilmoitti hakevansa eroa.
 Hallituksen budjettiesitys hävisi äänestyksessä oikeisto-opposition eli kristillisdemokraattien, ruotsidemokraattien ja maltillisen kokoomuksen ehdotukselle selvin äänin. Opposition budjetti on nyt voimassa ja uusi pääministeri joutuu toteuttamaan sitä.
 Valtiopäivien  puhemies ehdotti torstaina  puoluejohtajia kuultuaan Anderssonia uudelleen, ja nyt hän on muodostamassa vain sosiaalidemokraattien voimin vähemmistöhallitusta. Vihreät, vasemmisto ja keskusta toimivat tukipuolueina.
 Lue lisää:
 Magdalena Anderssonia ehdotetaan uudelleen Ruotsin pääministeriksi – äänestys maanantaina
 Tuki Anderssonin jatkolle on vahva – nämä kolme seikkaa tiedämme Ruotsin kiperästä hallitussotkusta
 Magdalena Andersson nousemassa Ruotsin ensimmäiseksi naispääministeriksi – sosiaalidemokraatit ja vasemmistopuolue löysivät yhteisymmärryksen
 Ruotsin vasta valittu ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson hakee eroa – hallituskumppani ympäristöpuolue jätti hallituksen
 Kirjeenvaihtajalta: Ruotsi on tasa-arvon mallimaa, mutta ruotsalaislapset saivat ensimmäisestä naispääministeristä esikuvan vasta nyt

Ruotsi valitsee jo toistamiseen uuden pääministerin, voit seurata valintaa täältä klo 14.30 alkaen


Summary: Lähes kaksi vuotta kestänyt pandemia koettelee monen jaksamista. Viimeisimpänä huolta herättävät heikentynyt tautitilanne Suomessa sekä uuden, uhkaavalta vaikuttavan omikronmuunnoksen leviäminen eteläisestä Afrikasta.

Tänä syksynä näytti jo hetken siltä, että olemme menossa kohti normaalia: koronarokotukset etenivät hyvin, etätyö- ja maskisuosituksista luovuttiin ja koronapassi vapautti myös ravintoloiden aukioloaikoja.
 Mitä pitemmälle syksy on edennyt, sitä huonommaksi tautitilanne on kuitenkin Suomessa kääntynyt. Tartuntamäärät ovat kasvussa, tehohoito on äärirajoilla ja rajoituksia on palautettu. Nyt huolta herättää uusi omikronmuunnos, joka on lähtenyt leviämään eteläisestä Afrikasta.
 Koronapandemiaa on kestänyt lähes kaksi vuotta, ja se koettelee monen jaksamista. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin psykologi  Jan-Henry Stenberg  ja erityisasiantuntija  Maarit Lassander  valtioneuvoston kansliasta kertoivat  Ylen aamussa  ja radion  Ykkösaamussa , millaiset ajatukset auttavat jaksamaan koronapandemian keskellä.
 Ajattele realistisesti
 Jo koronapandemian alkuvaiheessa asiantuntijat arvioivat, että pandemian kestoa mitataan ennemminkin vuosissa kuin kuukausissa.
 Psykologi Jan-Henry Stenbergin mukaan pandemiaan kannattaakin suhtautua pitkänä prosessina, jossa parempi ja huonompi tautitilanne seuraavat toisiaan.
 – Tämä on aaltomaista liikettä. Välillä voidaan elää vapaammin ja siitä kannattaa nauttia. Välillä joudutaan kiristämään rajoituksia, ja sen kanssa on hyvä oppia elämään.
 – Kannattaa realistisesti miettiä, kuinka kauan se voi kestää eikä hypätä omien toiveidensa mukaiseen johtopäätökseen.
 Elä tässä hetkessä, älä tulevaisuudessa
 Koronapandemia on rajoittanut niin matkustamista, harrastuksia kuin läheisten tapaamistakin. Vaikka mieli tekisi jo suunnitella elämää koronan jälkeen, on tarpeellista muistaa tehdä nykyhetkestä mielekästä.
 – Että ei odotettaisi niin paljon sitä, että kaikki rajoitukset poistuvat vaan mietitään, miten voitaisiin tehdä elämästä mielekästä tässä hetkessä. Se on meidän hyvinvoinnin kannalta erittäin tärkeää, että eletään enemmän nyt eikä ensi vuonna, erityisasiantuntija Maarit Lassander sanoo.
 Stenberg muistuttaa, että koskaan ei tiedä, mitä elämässä tapahtuu. Ilman koronapandemiaakin ihminen voi koska tahansa sairastua vakavasti.
 – Elämässä kannattaa kiinnittää huomio siihen hyvään, mitä nyt on ja tehdä omien arvojen mukaisia ratkaisuja.
 Keskity hyviin asioihin
 Jokainen reagoi koronatilanteeseen ja sen pahenemiseen oman persoonallisuutensa mukaan. On luonnollista, että uutiset uudesta, uhkaavasta virusmuunnoksesta aiheuttavat huolta ja pettymystä.
 – Osa ihmisistä osaa käsitellä pettymyksen tunnetta paremmin ja päästä siitä yli. Mutta on ihmisiä, joilla se purkautuu turhautumisena ja kiukkuna, Jan-Henry Stenberg sanoo.
 Jaksamiseen auttaa myös ajatus siitä, että tilanne on nyt erilainen kuin vuosi sitten. Korona-aika on osoittanut, että ihmiset ovat sitkeitä ja sopeutuvaisia.
 – Nyt on rokotteet käytössä ja meidän kyvykkyys vastata näihin haasteisiin on suurempi. Siitä haluaisin olla toiveikas ja kiitollinen, Maarit Lassander sanoo.
 – Kannattaa keskittyä niihin asioihin, jotka ovat itselle tärkeitä ja läheisiin ihmissuhteisiin. Kiitollisuutta vaalien voi löytää elämään tässäkin tilanteessa parhaan sävelen, Stenberg päättää.
 Lue lisää:
 Omikronmuunnos leviää yhä laajemmalle – WHO:n mukaan kyseessä on ”erittäin korkea” maailmanlaajuinen riski
 Eteläafrikkalainen koronamuunnos sai nimekseen omikron – variantti leviää ärhäkkäästi, tämä siitä tiedetään nyt

Koronataistelussa on edetty toivonkipinästä aina uuteen pettymykseen – Psykologi nostaa esiin kolme seikkaa, joita pohtia omassa ajattelussa


Summary: Kaikki kuusi tehohoitopaikkaa ovat tällä hetkellä käytössä Kymenlaakson keskussairaalassa Kotkassa. Paikkamäärää voidaan tarvittaessa kasvattaa, mutta silloin voidaan joutua supistamaan muuta toimintaa.

Kymenlaakson keskussairaalassa Kotkassa kaikki tehohoitopaikat ovat nyt käytössä.
 Keskussairaalassa on virallisesti kuusi tehohoitopaikkaa. Maanantaina aamupäivällä ne kaikki olivat käytössä. Kuudesta potilaasta kaksi oli koronaviruspotilaita.
 – Kovin paljon siihen ei ole nyt lisää koronapotilaita toiveissa, Kymsoten johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  sanoo.
 Kaikkiaan sairaalahoidossa on tällä hetkellä 11 koronaviruspotilasta.
 Tehohoitopaikkoja voidaan lisätä
 Tehohoitopaikkojen määrää voidaan tarvittaessa kasvattaa.
 – Jos kävisi niin, että olisi paljon suurempi tarve, paikkamäärä on nostettavissa aika paljonkin, mutta silloin jotain muuta toimintaa jouduttaisiin supistamaan, johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaa sanoo.
 Mäntymaan mukaan tehoitopaikkojen määrää voidaan kasvattaa jonkin verran myös ilman muutoksia muuhun toimintaan.
 – Meillä on jonkin verran varaa kasvattaa ilman muutoksia sen puolesta, että tehohoito ja niin sanottu valvontahoito käyttävät samaa hoitajaresurssia.
 Tehohoitopotilaiden vaihtuvuus on ajoittain vilkasta. Mäntymaa huomauttaa, että tilanne voi muuttua päivän mittaan useaan kertaan.
 5 prosentilla testatuista koronatartunta
 Kymenlaaksossa on todettu lauantain ja maanantain välisenä aikana 76 koronavirustartuntaa. Kymsoten mukaan tartuntamäärät ovat nyt epidemia-ajan synkimmät.
 Kahden viikon sisällä uusia tapauksia todettiin 293 kappaletta. Ilmaantuvuusluku 100 000:ta asukasta kohti on 181.
 Kouvolassa tartuntojen määrä on selvimmässä nousussa. Kouvolassa ilmaantuvuusluku on 252, Kotkassa 118 ja Pyhtäällä 273. Pyhtäällä tartuntojen määrä on laskenut aiemmasta.
 Kymenlaaksossa on tehty uusi ennätys positiivisten näytteiden osuudessa. Otetuista näytteistä noin viisi prosenttia on ollut positiivisia. Tämä on suurin määrä, joka on todettu nykyisten näytteenottokriteerien aikana.
 Lue myös :  Jouni Marttinen on elossa päästyään tehohoitoon: "Hävettää, etten mennyt rokotukseen" – katso, mitä tapahtuu epidemian ytimessä koronaosastolla

Kaikki tehohoitopaikat ovat käytössä Kymenlaaksossa – jos tehohoidon tarve kasvaa paljon, muuta toimintaa joudutaan supistamaan


Summary: Koronanyrkki on päättänyt asiasta maanantaina.

Keski-Suomi on tästä päivästä alkaen koronan leviämisvaiheessa.
 Tähän saakka Keski-Suomi on jäänyt kokonaisharkinnan perusteella kriteerien alapuolelle. Sairaalakuormituksen osalta tilanne on säilynyt rauhallisena, mutta muutoin katsotaan, että leviämisvaiheen kriteerit ylittyvät.
 – Tästä päivästä lähtien katsotaan että Keski-Suomi kuuluu leviämisalueeseen, toteaa sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Juha Paloneva .
 Tämä tarkoittaa muun muassa, että ravintolarajoitukset astuvat voimaan. Jos ravintola ottaa käyttöön koronapassin, se saa olla auki pidempään. Keski-Suomessa ei ole vielä koronapassia tarvittu.
 – Arvioni mukaan tämä selkeyttää tilannetta ja kannustaa epäröiviä ottamaan rokotteen, Paloneva toteaa.
 Hänen mukaansa aluehallintovirasto päättää lähipäivinä, tuleeko alueelle kokoontumisrajoituksia.
 Kerromme kohta lisää.

Keski-Suomi koronan leviämisalueeksi


Summary: Eläköitymispaketin ottaneita henkilöitä on 27. Lisäksi Certia Oy:hyn siirtyy liikkeenluovutuksella 46 henkilöä. Itse irtisanouteita on 39. Yli 80 työntekijän tehtävä muuttuu.

Tampereen yliopisto antoi aamulla pääluottamushenkilöille lain edellyttämän selvityksen päätöksistä.
 Sellaisia irtisanottavia henkilöitä, joille ei lopulta voida tarjota uutta tehtävää on 107. He voivat valita työsuhteen päättymisen paketin niin halutessaan. Lisäksi heidän käytössään on työnantajan tarjoamat uudelleensijoittumisen tukipalvelut.
 Taloudellisilla ja toiminnallisiin pohjautuneilla neuvotteluiden seurauksena 81 henkilölle tarjotaan uutta tukipalvelutehtävää yliopistossa. Itse irtisanoutuneita on syyskuusta alkaen 39 henkilöä, mikä vaikuttaa vähentävästi irtisanottavien määrään.
 Vapaaehtoisen eläköitymisen paketin ottaneita henkilöitä on 27. Lisäksi Certia Oy:hyn siirtyy liikkeenluovutuksella 46 henkilöä.
 Yli 200 henkilötyövuoden vähennys
 Yliopiston keskitettyjä tukipalveluja koskevien yt-neuvottelujen piirissä oli yhteensä 1 100 henkilöä ja ne kestivät kahdeksan viikkoa. Tavoitteena oli 215 henkilötyövuoden vähennys.
 Neuvotteluissa saavutettiin sopu eläköitymisen ja työsuhteen päättymisen paketeista sekä työllistymisen tuen toimenpiteistä. Neuvotteluissa käytiin läpi toiminnallista muutosta, jonka johdosta myös osa nykyisistä tehtävistä muuttuu oleellisesti.
 Irtisanomisen vaihtoehtona työntekijä voi valita työsuhteen päättymisen paketin. Kaikilla paketin ottavilla on mahdollisuus käyttää yliopiston työterveyden palveluja puolen vuoden ajan työntekovelvoitteen päättymisen jälkeen.
 Lue aiheesta lisää:
 Tampereen yliopistolla osoitetaan tukea irtisanomisuhan alla oleville torstaina
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut päättyivät: henkilöstö ei saanut vastauksia kysymyksiinsä, työnantaja on toista mieltä
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut etenevät – työntekijät esittelivät vaihtoehdon irtisanomisille
 "Märkä rätti yhteisön naamalle" – ylioppilaskunnalta suorat sanat Tampereen yliopiston yt-neuvotteluille
 Tampereen yliopistolla alkavat suuret yt-neuvottelut – lähtöpassit uhkaavat 215 työntekijää

Tampereen yliopisto ilmoitti irtisanomisista – 107 työtekijää joutuu lähtemään


Summary: Khadar Ayderus Ahmedin ohjaama kansainvälinen elokuva sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla heinäkuussa.

Khadar Ayderus Ahmedin  ohjaaman  Guled & Nasra  -elokuvan kansainvälinen menestys jatkuu. Suomalaisen Bufo-tuotantoyhtiön tuottama elokuva voitti sunnuntai-iltana Nigerian Lagosissa peräti viisi Afrikan elokuva-akatemian palkintoa, joita on kutsuttu "Afrikan Oscareiksi".
 Guled & Nasra  voitti parhaan elokuvan palkinnon. Lisäksi  Omar Abdi  palkittiin parhaana miesnäyttelijänä,  Nadine Otsobogo-Boucher  parhaasta maskeeraussuunnittelusta ja  Antti Nikkinen  lavastuksesta.
 Elokuva voitti myös Ousmane Sembene -palkinnon, joka myönnetään parhaalle afrikkalaisella kielellä puhutulle elokuvalle.  Guled & Nasra  on näytelty somaliksi. Suomalais-ranskalais-saksalaisena tuotantona tehty elokuva oli ehdolla kymmenessä kategoriassa.
 Guled & Nasra , kansainväliseltä nimeltään  The Gravedigger’s Wife ,on menestynyt muutenkin maailmalla. Heinäkuussa elokuva sai ensimmäisenä suomalaiselokuvana ensi-iltansa osana Cannesin elokuvajuhlien Kriitikoiden viikon ohjelmaa. Lokakuussa se voitti afrikkalaisen Fespaco-elokuvafestivaalin pääpalkinnon. Lisäksi elokuva on palkittu muun muassa Toronton elokuvajuhlilla.
 Viime viikolla ohjaaja Khadar Ayderus Ahmed palkittiin  Tampereella Kulttuurigaalassa  Kulttuurin tulevaisuus -kategoriassa.
 Guled & Nasra  on ensimmäinen suomalaiselokuva, joka on kuvattu kokonaan Afrikan mantereella, ja ensimmäinen täysin somalinkielinen suomalaiselokuva. Elokuva sai ensi-iltansa Suomessa aiemmin marraskuussa.
 Lue myös:
 Cannesissa kilpailee kaksi suomalaista teosta – tänään nähty Guled & Nasra pääsi sarjaan, johon suomalaista pitkää elokuvaa ei ole ennen valittu

Suomalaiselokuva Guled & Nasra niittää menestystä maailmalla – voitti viisi palkintoa "Afrikan Oscareissa"


Summary: Johtajalääkäri Timo Lukkarinen sanoo, että synkän koronatilanteen vuoksi olisi käytettävä kaikki keinot, joilla terveydenhuollon kuormitusta voidaan hillitä.

Tulevan talven infektiokaudesta on ennakoitu erityisen vaikeaa koko maassa. Vaikka tästä on varoiteltu pitkin syksyä, eivät influenssarokotteet näytä ainakaan helsinkiläisille kelpaavan. Helsingin terveysasemien johtajalääkäri  Timo Lukkarinen  kertoo, että jääkaapeissa odottaa ottajaansa jopa kymmeniä tuhansia rokoteannoksia.
 Lukkarisen mukaan odotettua selvästi vaisumpaa rokotustahtia pyritään nyt vauhdittamaan siten, että jatkossa influenssarokotteen saavat käytännössä kaikki halukkaat.
 – Oikeutta ilmaisiin rokotuksiin on tähän asti valvottu tarkasti THL:n ohjeiden mukaisesti, mutta vallitsevassa tilanteessa siinä ei ole järkeä eikä sille ole enää tarvetta, Lukkarinen sanoo.
 Tarkoitus nopeuttaa rokotustahtia
 Toiminnan muutoksella on tarkoitus nopeuttaa rokotustahtia ja hillitä näin nopeasti ja voimakkaasti kuormittunutta terveydenhuoltoa.
 Terveydenhuolto on jo valmiiksi ruuhkautunut jatkuvasti  pahenevan koronatilanteen ja muiden infektioiden takia . Tällaisessa tilanteessa influenssalle ei riittäisi enää kantokykyä.
 – Influenssan uskotaan iskevän tänä vuonna jopa erityisen voimakkaasti, joten rokotteiden ottaminen olisi tarpeellista, Lukkarinen sanoo.
 Hänen mukaansa rokotteen ottaminen on tänä vuonna erityisen tärkeää, sillä korona- ja influenssavirus on mahdollista saada samaan aikaan.
 – Samanaikaiset eri taudinaiheuttajien aiheuttamat infektiot, oli kyse sitten koronasta, rs-viruksesta tai influenssasta, voivat lisätä vakavan taudin riskiä. Tämä lisää painetta jo muutoinkin tiukilla olevan teho- ja sairaalahoidon tarpeen kasvamiselle, Lukkarinen sanoo.
 Aiemmin influenssarokotteita ovat saaneet ilmaiseksi lähinnä vain riskiryhmiin kuuluvat ja heidän läheisensä. Rokotteita on jaettu myös sote-ammattilaisille.
 Lukkarinen sanoo, että jos kauden influenssarokottaminen saataisiin ripeämmin pois päiväjärjestyksestä, henkilöstöä vapautuisi kolmansien koronarokotusten antamiseen.
 "Influenssarokote suojaa vakavia tautimuotoja vastaan"
 Lukkarinen toteaa, että kuten koronankin kohdalla, influenssarokotuskin kannattaa ottaa suojatakseen itseään ja läheisiään.
 – Influenssarokote antaa suojaa influenssaa, sen vakavia tautimuotoja ja jälkitauteja vastaan, Lukkarinen sanoo.
 Lukkarinen korostaa, että myös muista  hengitystieinfektioista kuin koronasta voi koitua vakavia jälkitauteja.
 Lukkarisen mukaan influenssarokotteet näyttäisivät käyneet odotettua heikommin kaupaksi koko päääkaupunkiseudulla.
 Helsingissä influenssarokotteita on saatavilla samoilla, keskistetyillä rokotuspisteillä kuin koronarokotteita. Influenssa- ja koronarokotuksia saa Jätkäsaaren, Kannelmäen, Malmin ja Myllypuron rokotuspisteiltä.
 – Jos haluaa samalla käynnillä influenssarokotuksen ja koronarokotuksen kolmannen annoksen, niin se on mahdollista, kunhan koronarokotuksen toisesta annoksesta on kulunut kuusi kuukautta ja kuuluu ryhmiin, jotka nyt saavat kolmannen rokoteannoksen, Lukkarinen kertoo.
 "Jokaisen tulisi kantaa kortensa kekoon ottamalla rokotteet"
 Yle kertoi viime viikolla, että äityneen koronatilanteen ja pandemian jo aiemmin aiheuttaman  hoitovelan tuomaa potilassumaa on Helsingissä alettu purkaa myös viikonlopputöinä.
 Helsingin 23 terveysasemalla voi kertyä viikon aikana yhteensä toistatuhatta yhteydenottoa, joihin ei kyetä heti reagoimaan. Lukkarinen sanoo, että lainsäädäntö edellyttää hoidontarpeen arviointia kolmen vuorokauden kuluessa yhteydenotosta.
 – Jokaisen tulisi kantaa kortensa kekoon ottamalla rokotteet, jotta teho- ja sairaalahoito eivät kuomittuisi enempää. Myös jo ennestään merkittävä hoitovelka uhkaa kasvaa entisestään, jos tilanne pahenee, Lukkarinen summaa.
 Lue myös:
 Flunssakausi jyllää nyt tavallista voimakkaampana – ylilääkäri avaa tilanteen syitä ja kertoo, miten suojautua
 Tutkimus: Influenssa on tartuttavimmillaan nollakelillä, koronavirus tarttuu herkimmin +10 asteessa
 Riskiryhmien läheisistä aiempaa harvempi saa nyt ilmaisen influenssarokotteen – astmaatikko: "Minusta tämä tuntuu pahalta"
 Suomeenkin ennustetaan Ruotsin kaltaista vaikeaa RS-virusepidemiaa – kolme yhtäaikaista virusepidemiaa kuormittaisi sairaaloita vaikeasti
 HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen ennakoi viime vuotta rajumpaa influenssakautta – myös RS-viruksen odotetaan iskevän voimakkaammin
 Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi

Kausi-influenssa iskemässä kovaa, mutta influenssarokote ei silti kelpaa – johtajalääkäri: Helsingissä kymmeniä tuhansia annoksia vailla ottajaa


Summary: Näyte on vielä sekvensoitava, se voi viedä pari viikkoa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  tviittasi tänään maanantaina, että perjantaina 26.11. koronavirusrajanäytteistä on löytynyt yksi S-geeninegatiivinen näyte.
 Lehtonen vastaa Ylelle, että on hyvin mahdollista, että kyseessä on ensimmäinen Suomessa havaittu omikronmuunnostapaus. Tämä on kuitenkin vielä epävarmaa.
 – Näyte täytyy vielä sekvensoida, Lehtonen kertoo.
 Lehtosen mukaan siihen menee pari viikkoa.
 Yle on tavoitellut Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:ää asiasta.
 Omikron on koronaviruksen vastikään havaittu uusi variantti. Tällä hetkellä tiedetään, että se leviää todennäköisesti nopeammin kuin deltamuunnos. Tiedossa ei ole, onko aiheutunut tauti pahempi kuin deltan aiheuttama, tai läpäiseekö se rokotusten antaman suojan helpommin.
 Lue myös:
 HUSin Asko Järvinen Ykkösaamussa: "Jos omikron pääsee leviämään, variantin tuloa Suomeen ei voida estää"
 Eteläisestä Afrikasta saapuvat pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaalla
 "Hädissään ei ole syytä olla" – asiantuntijat kertovat, miten uuteen omikron-koronamuunnokseen kannattaa suhtautua

HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen: Mahdollista, että Suomessa on havaittu ensimmäinen omikronmuunnostapaus


Summary: Suomeen ei saa tulla ilman pakottavaa syytä, jos on oleillut eteläisen Afrikan maissa kahden viikon aikana. Itärajalle ei odoteta suuria muutoksia, sillä rajan ylittävät usein ne, joilla on perhe rajan toisella puolella.

Itärajalle ei odoteta mullistavia muutoksia uusien maahantulorajoitusten myötä.
 Suomeen ei voi nyt matkustaa edes täyden rokotussuojan saaneena ilman pakottavaa syytä,  jos on oleskellut  eteläisen Afrikan maissa viimeisen 14 vuorokauden aikana.
 Syynä on uusi koronaviruksen omikronmuunnos, joka löydettiin alun perin Afrikan eteläosasta. Nyt myös Euroopassa on löydetty muunnosta useista maista. Muista kuin eteläisen Afrikan maista saa tulla Suomeen samalla tavalla kuin tähänkin mennessä.
 Maanantaiaamu valkeni Vaalimaan rajatarkastusasemalla normaalina, kertoo vuoropäällikkö  Esa Taari .
 Noin kymmenen autoa oli odottamassa rajojen avautumista.
 Myös Nuijamaan rajanylityspaikan vuoropäällikkö  Tapani Mattila  kertoo, että toistaiseksi Nuijamaalla ei ole tavattu yhtään missään Afrikan maassa käynyttä rajanylittäjää.
 Vaalimaan rajanylityspaikka ruuhkautui kesäkuussa Pietarissa järjestetyn EM-jalkapallo-ottelun jälkeen niin pahoin, että 800 kisaturistia päästettiin rajan yli ilman koronatestiä. Arkistokuva. Niklas Joki / Yle
 Kesällä koronaviruksen deltamuunnosta tuli Suomeen jalkapallon EM-kisaturisteilta, jotka matkustivat Kaakkois-Suomen rajanylityspaikkojen kautta Pietariin ja takaisin Suomeen. Silloin tartuntojen määrä kaksinkertaistui parin viikon aikana.
 Lue lisää:   Koronatapausten määrä kaksinkertaistui kisaturismin vuoksi – syksyn tilanteesta povataan kuitenkin parempaa
 Nyt rajaa ylittävät kaksoiskansalaiset
 Maahantuloa rajoitetaan niiden matkustajien osalta, jotka ovat oleskelleet viimeisen 14 vuorokauden aikana Botswanassa, Eswatinissa, Etelä-Afrikassa, Lesothossa, Mosambikissa, Namibiassa tai Zimbabwessa.
 Eteläisessä Afrikassa oleskelleet saavat ylittää rajan vain pakottavien syiden takia.
 Vaalimaan rajatarkastusaseman Esa Taarin mukaan pakottavia syitä voivat olla esimerkiksi pakottavat perheasiat tai henkilökohtaiset syyt, poikkeukselliset äkilliset sairaustapaukset tai Suomen yhteiskunnan kannalta merkittävät työtehtävät.
 – Kyllähän se tapausten arviointi hankalaa on, kun ei ole kahta samanlaista. Taustalla voi olla henkilökohtainen tragediakin.
 Viikonlopun aikana Nuijamaan rajan on ylittänyt päivittäin saman verran ihmisiä kuin yleensäkin koronavirusepidemian aikana eli viitisensataa ihmistä edestakaisin. Mikko Savolainen / Yle
 Taari kertoo, että liikenne keskittyy tällä hetkellä eniten perjantai-iltapäiviin ja sunnuntaipäiviin. Viikonloppuisin syy rajan ylitykseen on usein perhe. Rajan ylittävät ovat pääsääntöisesti suomalaisia kaksoiskansalaisia ja ihmisiä, joilla on oleskelulupa.
 – Heidän osaltaan tämä alkaa olla hyvällä tolalla. He ovat tottuneet käytäntöihin, heillä on rokotustodistuksia ja negatiivisia testituloksia valmiina.
 Rajaa ylitetään pitkin viikkoa myös esimerkiksi töiden vuoksi.
 Uudet ohjeet ylityksiin
 Vuoropäällikkö Esa Taari kertoo, että Vaalimaan kohdalla uuden rajoituksen tuoma muutos on hyvin pieni.
 Jos rajalla huomataan esimerkiksi matkustusasiakirjoista tai kansallisuudesta, että henkilö on liikkunut eteläisessä Afrikassa, hänet puhutetaan, ja sen perusteella hänet voidaan ohjata terveysviranomaisten luo jatkoa varten.
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsoten johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  pitää hyvin epätodennäköisenä, että omikronmuunnos leviäisi Suomeen itärajan kautta.
 Kymsoten osalta rajalla otetaan käyttöön uudet ohjeistukset. Eteläisestä Afrikasta tuleville, terveysviranomaisille ohjatuille henkilöille tehdään pakollinen terveystarkastus testeineen riippumatta siitä, onko heillä koronatodistuksia vai ei.
 Myös Nuijamaan raja-asemalla maahan tulevien matkareitti selvitetään haastattelemalla heidät normaalia tarkemmin.
 Suomalainen saa aina tulla kotiin
 Suomen kansalainen tai Suomessa vakinaisesti asuva henkilö saa rajoituksista huolimatta palata Suomeen. Maahantulon rajoitukset ovat voimassa 19.12. saakka.
 Suomeen voi edelleen tulla kaikista muista maista esittämällä todistuksen hyväksyttävästä koronarokotussarjasta. Rokottamattomiin maahantulijoihin kohdistuu jatkossakin rajoituksia.
 Lue lisää
 Suomi rajoittaa maahantuloa eteläisestä Afrikasta uuden koronamuunnoksen takia – rajavartioyksikön päällikkö: "Maahan voi saapua vain välttämättömästä syystä"
 Koronaviruksen omikronmuunnosta on todettu ympäri Eurooppaa – Tanskassa arvellaan löytyneen kaksi tapausta, Israel kieltää ulkomaisia matkustajia saapumasta maahan

Maahantulon ehdot tiukkenivat – Vaalimaalla rajan ylittävä on usein perheen luona vieraileva kaksoiskansalainen, jolla on tiedot kunnossa


Summary: Metsäalalla pelätään työvoimapulaa viimeistään vuonna 2040 kun nuoret ikäluokat pienenevät. Nuoret myös haluavat kasvukeskuksiin, kun taas työt ovat maaseudulla. Metsäkoneenkuljettajista joka neljäs valmistunut ei työllisty alalle.

Milja Moisio  ohjaa metsäkonetta savista ajouraa pitkin syvemmälle metsään. Kuljettaja arvioi, että maasto kestää leimikon korjuun eikä kone jää kiinni.
 Vastaan tulee siellä täällä hakkuukoneen aiemmin kaatamia tukkeja ja pienempää kuitupuuta. Moisio noukkii ajokoneen kouralla kuorman täyteen puuta, ajaa varastopaikalle ja purkaa kuorman. Tukit kolahtavat yhteen pinoon ja kuitupuut toiseen.
 Moisio aloitti heinäkuussa puunkorjuuta harjoittavan Metsä-Multian ajokoneenkuljettajana. Yhteensä hänellä on puolitoista vuotta alan kokemusta.
 Isä kannusti Milja Moisiota metsäkoneenkuljettajan ammattiin.  Esa Syväkuru / Yle
 Työnsaanti ei hänen mukaansa ollut helppoa, sillä avoimia työpaikkoja oli Keuruun-Saarijärven suunnalla niukasti.
 – Naispuolisena on aika vaikea löytää töitä, kun työnantajat ovat niin ennakkoluuloisia. Tämä on niin miesvaltainen ala, että ei luoteta siihen, että nainen osaisi tehdä työnsä yhtä hyvin kuin mies, Moisio sanoo.
 – Vaikka naiset varmasti tekee sen puolet paremmin, hän lisää nauraen.
 Miesporukkaan piti tottua jo opiskeluaikana Jämsän ammattiopistossa. Luokalla oli nelisenkymmentä poikaa ja Moision lisäksi yksi tyttö.
 Metsäkoneenkuljettajista noin viisi prosenttia on naisia. Moisio arvelee, että naisten osuus kasvaa ja yhä useampi uskaltaa hakea koulutukseen. Hän itse sai ammatinvalintaan tukea kotoa.
 – Meillä on kotona polttopuuyritys, ja isän kannustuksesta sitten lähdin alalle.
 Nuoriso vähenee ja pakkautuu keskustoihin
 Metsäalan työllisyys on hyvä. Metsäteollisuus investoi tuotantoon ja puukauppa käy hyvin.
 Monilla paikkakunnilla ammattilaisia on vaikea löytää. Metsäteollisuus ry:n kyselyssä yli 70 prosenttia metsätehtaista ja sahoista kertoi törmänneensä rekrytointivaikeuksiin vuosina 2019–2020.
 Kymmenessä vuodessa neljäsosa Metsäteollisuuden jäsenyritysten työntekijöistä jää eläkkeelle.
 Työvoimapula pahenee viimeistään vuoden 2040 tienoilla. Nuoret ikäluokat pienenevät ja suurin osa nuorista haluaa kasvukeskuksiin.
 – Nuoret vähenevät maaseudulta, mutta työpaikat ovat edelleen siellä. Metsät ovat ympäri Suomea. Se on iso haaste, johon pyritään varautumaan, Metsäkoulutus ry:n toiminnanjohtaja  Ville Manner  sanoo.
 Metsäkoulutus ry:n toiminnanjohtaja Ville Manner sanoo, että metsäalan oppilaitosten sijaintia joudutaan miettimään, kun nuoret muuttavat yhä enemmän kasvukeskuksiin. Alan työt pysyvät maaseudulla. Esa Syväkuru / Yle
 Hänen mukaansa muun muassa oppilaitosten sijaintia täytyy miettiä. Vaikka kasvukeskuksissa on vetovoimaa, oppilaitoksia tarvitaan myös maakunnissa. Vanhemmat eivät välttämättä halua lähettää 15–16-vuotiaita kauas ammattikouluun.
 Verkko-opetusta voidaan soveltaa vain osittain, sillä esimerkiksi metsäkoneen ajamisen oppii vain tekemällä sitä itse.
 Metsäala työllistää noin 60 000 henkilöä.
 Vain lentäjillä on kalliimpi koulutus – silti neljäsosa ei jää alalle
 Metsäkoneenkuljettajia valmistuu keskimäärin neljäsataa vuosittain. Tutkinnon suorittaneista joka neljäs ei kuitenkaan koskaan työllisty alalle.
 Työtehoseuran kehittämispäällikön  Eila Lautasen  mukaan muihin töihin päätyvien määrä on suuri, varsinkin kun kyseessä on poikkeuksellisen kallis ammatillinen koulutus. Kustannuksia kertyy varsinkin oppilaitosten konekaluston pitämisestä riittävänä ja ajan tasalla. Kalliimpi on Lautasen mukaan vain lentäjän koulutus.
 Työtehoseuran selvityksen mukaan 40 prosenttia muihin ammatteihin päätyneistä on joutunut lähtemään metsäkoneen kuljettajan työstä koeajalla.
 – Pääasiallinen syy on työn tuottamattomuus eli ei saavuteta kipurajaa, joka yrittäjällä on, jotta kone ei vuorossa tuota tappiota.
 Puunkorjuuta tarjoavat yritykset ovat metsäteollisuuden alihankkijoita ja pääasiassa pieniä tai keskisuuria muutaman koneen firmoja. Metsäkone voi maksaa puolikin miljoonaa euroa, joten omistaja haluaa koneensa tuottavan. Työssä harjaantumiseen ei työsuhteen alettua ole aikaa, vaan tuottavuutta vaaditaan heti.
 Työtehoseuran selvityksessä esimerkiksi yksi haastateltava totesi saaneensa aikaan 20 tonnia energiapuuta vuorossa kun vaadittiin 30 tonnia. Vaikka jälki oli hyvää, yrittäjä ei luvannut jatkoa.
 Metsäkoneenkuljettajan täytyy tuntea metsänkäsittelyä ja nykyään myös monimuotoisuuden vaatimuksia. Lisäksi monia pieniä päätöksiä on tehtävä metsässä yksin nopeasti. Esa Syväkuru / Yle
 Lautasen mukaan metsäkoneenkuljettajan työ on vaativaa eikä kaikilla ole siihen tarvittavia taitoja.
 – Pitää tuntea metsänkäsittely kaikkine monimuotoisuuden vaatimuksineen, pitää tuntea tekniikka, täytyy pystyä nopeisiin päätöksiin ja hienomotoriikan eli käskyn päästä käsille pitää toimia nopeasti.
 Vaikka apuna on tietokone, lukuisia pieniä päätöksiä pitää tehdä metsässä yksin.
 Kuljettajan täytyy viihtyä pitkiä aikoja yksin metsässä. Työtä tehdään kahdessa, välillä kolmessakin vuorossa yötä myöten.
 Alalle onkin Lautasen mukaan ryhdytty ajamaan soveltuvuuskoetta.
 – On nuorelle kauhea pettymys, jos opiskelee kolme vuotta ja sitten on seinä vastassa. On karvas paikka saada työsuhteen koeajalla tietoon, että ei tämä suju.
 Lautasen mukaan esimerkiksi videopelien pelaaminen kehittää kuljettajalta vaadittavia motorisia taitoja ja nopeuttaa päätöksentekokykyä. Hän on itsekin metsäkoneenkuljettaja, mutta edennyt myöhemmin tutkijan uralle.
 "Joskus tulee riittämätön tunne"
 – Olen tosi huono videopeleissä. Olen vaan tekemällä oppinut, ei siihen oikein ole muuta, Milja Moisio sanoo.
 Hän korostaa työn suunnittelua, jotta kuorma täyttyy tehokkaasti eri puulajeista eikä konetta ajella vajailla kuormilla. Ajokoneen täytyy pysyä hakkuukoneen tahdissa, niin että puut päätyvät pinoihin nopeasti.
 – Varsinkin naisena pitäisi osata näyttää, että minusta on tähän ja pärjään.
 Hänen mukaansa Metsä-Multialla taso on kova, tahti on tiukka ja paineensietokykyä tarvitaan.
 Metsäteollisuus investoi ja puukauppa käy kuumana, joten metsäalojen työllisyys on hyvä. Paikoin ammattilaisista on pulaa.  Esa Syväkuru / Yle
 – Joskus tulee riittämätön tunne, kun koko ajan pitäisi saada paljon aikaan. Ja kun talvi on tulossa, pitäisi saada vielä vähän enemmän tehtyä.
 Toinen haaste on maasto. Moision ajokoneessa on kantavat telat, joilla ajetaan pääasiassa pehmeillä mailla.
 – Täytyisi osata ajaa niin, ettei työnnä konetta suohon, sieltä ei tulla täydellä kuormalla yli varastopaikalle.
 Keväällä maat pehmenevät niin, ettei metsiin välttämättä pääse. Urakointifirmat myös lomauttavat kuljettajia, jos töitä ei ole. Moisiota lomautus ei uhkaa vaan työ jatkuu katkeamatta.
 Ajokoneen kuljettajan pitää arvioida, kestääkö maasto korjuutyöt. Varsinkaan keväisin metsiin ei välttämättä pääse. Esa Syväkuru / Yle
 Kelirikko voi johtaa lomautuksiin
 Kausityö vähentää alan vetovoimaa, kun työntekijöistä on pulaa.
 Ville Mannerin mukaan metsäalan toimijoiden pitäisi yhdessä kehittää työelämää, niin että työtä olisi tarjolla tasaisemmin, eikä kelirikko johtaisi keväisin lomautuksiin.
 Hänen mukaansa on harmillista, että alalle valmistuu nuoria, joita ei palkata. Myös metsäkoneyritysten urakoiden tilaajilla on vastuuta.
 – Toki yrittäjät kilpailevat keskenään, mutta urakointihintojen pitäisi olla kestäviä, niin että tavallisilla ahkerilla ihmisillä on mahdollisuus työllistyä alalle.
 Kemiin valmistuu Metsä Groupin moderni biotuotehdas ja Raumalle jättisaha. Molemmat hankkeet ovat suuria mutta myös hyvin automatisoituja. Työpaikkoja niissä on tuotantomääriin nähden entistä vähemmän.
 Automaattinen metsäkone voi sekin olla tulevaisuutta. Kuljettajasta voisi tulla operaattori, joka ohjaa 5–6 hakkuukonetta.
 Metsäalalle hakeutuvat nuoret ovat usein kiinnostuneita luonnosta ja metsänhoidosta. Esa Syväkuru / Yle
 Työn parhaita puolia ovat Moision mielestä metsä ja oma rauha.
 – Saan olla yksin täällä metsässä ja saan tehdä jotain käsilläni. Muutenkin tykkään olla metsässä paljon.
 Moisio kuuntelee työajalla podcasteja tai musiikkia ja puhuu työkavereiden kanssa puhelimessa.
 Häntä kiinnostaisi tulevaisuudessa myös hakkuukoneen eli moton kuljettajan työ.
 – Sitten kun olen riittävän hyvä ajokoneella ja tunnen tämän homman niin kuin omat taskuni, voin harkita motoa.

Metsäkoneenkuljettaja Milja Moisio näki töitä etsiessään, miten naiseen ei miesvaltaisella alalla luoteta: "Työnantajat ovat niin ennakkoluuloisia"


Summary: Helsingin yliopiston seismologian instituutin mukaan 2,6 magnitudin järistys sattui lauantaiyönä hieman ennen Geaidnogáisá-tunturissa, yli 13 kilometrin syvyydessä.

Lauantain vastaisena yönä maan järinä herätti asukkaita Utsjoella. Maanantaina varmistui, että Norjan puolella, noin 30 kilometriä Utsjoen kirkonkylältä länteen, tapahtui 2,6 magnitudin maanjäristys.
 Järistys sattui hieman ennen kahta yöllä Geaidnogáisá-tunturissa, yli 13 kilometrin syvyydessä.
 Helsingin yliopiston seismologian instituutti sai Utsjoelta useita ilmoituksia tärinästä ja äänistä.
 Järistys sattui tarkalleen lauantaina 27.11.2021 kello 01:53 Suomen aikaa. Järistyslistoihin se merkitään edelliselle päivälle, koska listat tehdään UTC-ajan mukaan.
 Lue lisää:
 Maa järisi tavallista lähempänä maanpintaa Rovaniemellä – ääni oli niin voimakas, että se sai korvat soimaan ja toi mieleen jopa pommin
 Maanjäristys Rovaniemellä – yksi lukuisista järistyksen havainneista: "Ihan kuin olisi auto törmännyt taloon"

Utsjoen yöllisten tärinöiden syyksi varmistui maanjäristys Norjan puolella


Summary: Tampereen areenan avajaisia juhlitaan 15. joulukuuta. Tuomo Rosenlund piirsi koko rakennusajan 50 taideteokseen.

Kuvataiteilija  Tuomo Rosenlund  kastaa kynän mustepulloon, ja alkaa piirtää ääriviivoja uusimpaan teokseensa. Paperille piirtyy sähköjohtokieppi toisensa perään.
 Valopöydällä paperin alla on lyijykynäluonnos, jota Rosenlund kopioi lopulliseen versioon.
 – Tämä on leppoisa työvaihe, aika lailla teknistä suorittamista.
 Kun ääriviivat on tehty, Rosenlund tussaa teokseen vielä vähän taikaa.
 – Varjostuksia, vähän tummennuksia ja kaikennäköistä pientä lumoamista ja taikaa, mitä piirtäjä käyttää, että saisi lopputuloksen näyttämään hyvältä.
 Valopöydällä näkyvän lyijykynäluonnoksen Rosenlund on tehnyt Tampereen Kannen ja areenan työmaalta huhtikuussa 2021 ottamansa valokuvan pohjalta, ja niitä kuvia riittää. Rosenlund arvioi ottaneensa eri rakentamisvaiheista yli 3 000 valokuvaa.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Rosenlund on taltioinut tamperelaisittain ainutlaatuista työmaata ihan alusta saakka noin kerran kuukaudessa. Tekeillä on 50 piirustuksen sarja.
 – Kokonaisuudessa pitää näkyä sekä pieniä yksityiskohtia että isoja näkymiä, massiivisia muotoja ja miten ne vaikuttavat kaupunkikuvaan.
 Toisaalta tämän mittakaavan työmaalla pienikin yksityiskohta kertautuu. Rosenlundin piirtämiä sähköjohtokieppejä on piilotettu Tampereen keskustaan rakentuvaan kokonaisuuteen kilometrikaupalla.
 "Piirtäjän ensimmäinen tehtävä on huijata"
 Tuomo Rosenlundille on tärkeää teosten visuaalisen näyttävyyden lisäksi niiden todistusarvo. Nykyään työmailta jää talteen valokuvia ja videoita, mutta entisaikojen rakennuksia tallennettiin piirtämällä.
 – Tämä on laajamittainen dokumentointi, joka jää kaupungin kokoelmiin. Jonkin ajan päästä tämä voi olla katsojalle hauska elämys, että ai noin se tehtiin siihen aikaan. Tässä on historiallista dokumentaarisuutta sitten, kun mennään ajallisesti tarpeeksi pitkän ajan päähän.
 Tamperelainen kuvataiteilija Tuomo Rosenlund on piirtänyt Kannen ja areenan työmaalta keskimäärin kuvan kuukaudessa. Tämä At the Sunrise Glory Be -teos on lokakuulta 2021. Tuomo Rosenlund
 Teossarjan Rosenlundilta tilannut Tampereen kaupunki on myös ajatellut aluerakennushankkeen dokumentointia.
 – Aika nopeasti meillä heräsi ajatus siitä, että työmaa on jo itsessään on hyvin uniikki, miksemme myös taltioisi sitä ainutlaatuisella tavalla. Koimme, että Tuomon piirrosten kautta voisimme tuoda esille uudenlaisen näkymän siitä, miten hanke muuttuu konkretiaksi, sanoo Tampereen kaupungin talous- ja hankintavastaava  Pekka Ranta .
 Rakennusteknisesti Rosenlundin työt eivät ole tarkkoja, vaan hän on ottanut taiteellisia vapauksia.
 – Kyllä piirtäjän ensimmäinen tehtävä on huijata.
 Hän on myös poistanut valokuviinsa mahdollisesti tallentuneet ihmiset.
 – Ihmisestä ei tarvitse näkyä kuvassa kuin puolikas jalka, niin se varastaa huomion. Silloin unohtuu pääkohde, eli rakennus itse.
 Tuomo Rosenlund tekee teoksensa kolmessa vaiheessa. Ensin hän ottaa valokuvan, jonka pohjalta hän tekee lyijykynäluonnoksen. Viimeisessä vaiheessa hän kopioi valopöydän äärellä luonnoksesta ääriviivat lopulliseen piirustukseen ja tussaa vielä varjostuksia teokseen. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Kun kuvataiteilijaa kiehtoo arkkitehtuuri ja teollisuuden historia, on Kannen ja areenan rakentumisen aikana ollut monen monta kohokohtaa.
 – Olen ollut etuoikeutetussa asemassa, kun olen saanut seurata tätä ihan lähietäisyydeltä. Rakennukset ovat taiteilijan silmin parhaimmillaan rakentuessaan. Prosessin eri vaiheet tarjoavat outoja ja yllättäviä näkymiä, jotka ovat visuaalisesti herkullisia.
 Videolla Rosenlund kertoo erityisestä hetkestä, joka on jäänyt vuosien varrelta mieleen.

 Vielä ei ole tehty päätöksiä siitä, mihin Rosenlundin kymmenien piirustusten sarja tulee nähtäville.
 – Keskusteluja käydään areenayhtiön kanssa ja tauluista ainakin osa, jos ei jopa kaikki, tulevat sijoittumaan Nokia Arenalle. Joka tapauksessa taulut halutaan pitää esillä ja kaikkien katseltavina, sanoo Tampereen kaupungin markkinointi- ja viestintäsuunnittelija  Noora Kumpulainen .
 Tampereen Kannen ja areenan rakentamisajan Tuomo Rosenlundin teoksia on ollut esillä työmaan vierailijakeskuksessa Tampereen keskustassa.  Jatkossa piirustussarjan töitä saatetaan nähdä areenan tiloissa. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Rakennustyömaalta otetuista kuvista ja piirustuksista, sekä työmaan suunnittelijoiden ja toteuttajien haastatteluista on tekeillä myös kirja, joka julkaistaan myöhemmin tänä vuonna.
 – Niistä haastatteluista kävi ilmi, ettei kukaan ollut osannut varsinaisesti valmistautua siihen, miten valtava tämä työmaa tulee olemaan. Se on ollut mittakaavaltaan ainutlaatuinen kohde monelle, Rosenlund sanoo.
 Sitä se on ollut myös hänelle itselleen.
 Tampereen areenan ensimmäiset yleisötilaisuudet järjestetään 3. ja 4. joulukuuta, kun jääkiekon liigajoukkueet Ilves ja Tappara kohtaavat uudella jäällä. Virallisia avajaisia juhlitaan 15. joulukuuta.
 Mitä ajatuksia uutinen herätti? Voit keskustella aiheesta 30.11. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Kommentti: Tamperelaisen jääkiekon ystäviä yhdistää yksi huoli – katoaako Hakametsän henki?
 Tampereen areenan uusi nimisponsori on Nokia, areena sai myös uuden nimen – Yle seurasi infoa suorana

Ainutlaatuinen piirustussarja taltioi Tampereen areenan rakentumisen alusta loppuun  – taiteilija: "Piirtäjän ensimmäinen tehtävä on huijata"


Summary: Järjestäjän mukaan Hervanta Open Air syntyi ajatuksesta järjestää juhlat niin hervantalaisille, kuin muillekin tamperelaisille.

Rock-musiinkin ystävät saivat hyviä uutisia, kun Tampereen Sauna Open Air -tapahtumasta tuttu tuottaja  Rowan Rafferty  kertoi Tampereen Hervannan saavan oman festivaalin kesällä 2022.
 Tapahtuma järjestetään 17.-18. kesäkuuta, Kuusikkopuiston kentän festivaalialueella.
 Kaksipäiväiseen Hervanta Open Air -tapahtumaan pääsee Tampereen keskustasta raitiovaunulla.
 – Tampereen kehittyvä joukkoliikenne on tuonut Hervannan entistä helpommin saavutettavaksi. Ratikan myötä “kaupunki kaupungissa” on 20 minuutin matkan päässä Tampereen Keskustorilta, kertovat järjestäjät tiedotteella.
  Junttirokin airueet
 Hervannan vesitornin kupeeseen rakennettavalle lavalle kipuavat muun muassa suomirockin veteraanit Kolmas Nainen ja Miljoonasade, manserokin Uniklubi sekä Suomi-viihteen konkarit kuten Petri Nygård ja Klamydia. Esiintyjäkaartissa on myös takavuosina huippusuosiota niittänyt Dingo, joka juhlii ensi vuonna 40-vuotista taivaltaan.
 Lue lisää:
 Sotkeeko korona kesäfestarit? Tampereen isojen festivaalien järjestäjät odottavat hallitukselta selvää päätöstä
 Tampereen Ratina ei hiljene, kun Santalahden tapahtumapuisto valmistuu – "Kaupunkifestivaalina halutaan pysyä keskustassa"
 Pirkanmaan kokoontumisrajoitukset vaikuttavat heti Tampereen Teatterikesään – osa lipun ostaneista ei pääse loppuviikon näytöksiin

Tampereen Hervanta saa oman festivaalin