Summary: Mainframe Industries on suomalais-islantilaisella yhteistyöllä syntynyt pelitalo, joka haluaa tehdä maailman ensimmäisen pilvipelien superhitin.

Peliala on kohissut muutaman vuoden pilvipeleistä. Konsoli-, pc- tai kännykkäpelaajien ei enää tarvitse ostaa uusimpia laitteita – he voivat tilata pelit palveluna verkon suurista palvelinkeskuksista.
 Kun kirjoitimme pilvipeleistä ensimmäisen kerran  kaksi vuotta sitten , Google oli tuomassa Stadia-palveluaan markkinoille ja Microsoft oli aloittelemassa omaa projektiaan.
 Amazonin odotettiin kiihdyttävän perään – ja  näinhän siinä sitten kävikin .
 Tänään tarjolla on lukuisia pilvipelaamisen alustoja, kuten GeForce Now, PlayStation Now, Google Stadia, Amazon Luna ja Microsoft Xbox Game Pass. Niihin on koottu kokonaisia pelikatalogeja.
 Yksi asia ei kuitenkaan ole muuttunut. Pilvipalveluiden hittipelit ovat yhä samoja kuin tietokoneille ja konsoleille tarjottavat. Tosin monen väitteen mukaan pilvipelit ovat lähes järjestään vaatimattomamman  näköisiä ja pelattavuudeltaan heikompia  kuin samojen pelien konsoli- tai pc-versiot.
 Kuka tekisi hittipelin, joka on kehitetty nimenomaan pilveä varten?
 Googlen oli määrä kehittää pilvipelejä omaan palveluunsa, mutta se  lopetti omat pelistudionsa  aiemmin tänä vuonna. Ehkä tehtävässä onnistuukin ensimmäisenä suomalais-islantilainen peliyhtiö Mainframe Industries?
 Pelialan teknologinen murroskohta on kehittäjille todella kutkuttava hetki. Suomalaisille tuttu esimerkki on peliyhtiö Rovio, jonka vihaiset linnut hyödynsivät ensimmäisten joukossa uusien kosketusnäyttöjen ja toisaalta Applen sovelluskaupan mahdollisuuksia.
 Samanlainen hetki saattaa olla käsillä nyt. Mainframen toimitusjohtaja  Thor Gunnarsonin  mukaan pilvipeleistä muodostuu peliyhteisö ja liiketoiminta-alue, joita yksittäiset pelilaitteet eivät enää rajaa.
 – Ensimmäiset studiot, jotka onnistuvat, voivat tavoitella markkinaa, joka on moninkertainen verrattuna siihen, mikä pc- tai konsolipeleleiillä on ollut, hän sanoo.
 Yhtiö kertoi Slush-viikolla yli 20 miljoonan euron rahoituksesta. Vuonna 2019 perustetun yhtiön mahdollisuuksiin uskoo esimerkiksi Yhdysvaltain tunnetuimpiin sijoitusyhtiöihin kuuluva Andreessen Horowitz.
 Sirupula on pilvipelaamisen mahdollisuus
 Pilvipeleissä hienointa on, että uusiin peleihin pääsee kiinni investoimatta kalliisiin laitteisiin, Thor Gunnarsson sanoo. Tiina Jutila / Yle
 Pilvipelaaminen on pinnalla myös koronapandemian vuoksi. Samalla kun korona on lisännyt pelien parissa käytettyä aikaa, se on aiheuttanut pulan mikrosiruista ja vääntänyt elektroniikkavalmistajien tuotantoketjut solmuun.
 – Kuluttajilla on suuria vaikeuksia löytää uusimman sukupolven konsoleita, kuten Xbox Series X- tai Playstation 5. Samaan aikaan Nvidian ja AMD:n näytönohjaimissa on jopa yhdeksän kuukauden jonotuslistoja, Thor Gunnarsson kuvaa.
 – Sellaisen voi toki saada verkkohuutokaupasta, jos on valmis maksamaan kolminkertaisen hinnan.
 Gunnarssonin mukaan seuraavan sukupolven pelikokemus ei todellakaan ole jakautunut tasaisesti. Pilvipalveluissa hienointa onkin hänen mukaansa se, että uusiin peleihin pääsee kiinni investoimatta uusimpiin ja kalleimpiin laitteisiin.
 Mainframe Industriesin kehittämästä pelistä ei kerrota vielä paljon, mutta maisemat ovat kohdallaan. Mainframe
 Pilvipelin tekeminen on tehokasta – mutta vaikeaa
 Miten pilvipelin tekeminen eroaa perinteisestä peliprojektista? Pilvipelien kehittäjillä on ainakin yksi etu muihin verrattuna. Työ tarvitsee tehdä vain kerran.
 Pelikoodi pyörii internetin palvelinkeskuksissa, josta se striimataan eri laitteisiin.
 – Tämä on merkittävä ero siihen, että kehittäisimme pelistä eri versioita eri laitteille, kuten yleensä tehdään. Se olisi kallista ja monimutkaista. Saavutamme pienenä studiona paljon tehokkuutta, Thor Gunnarsson sanoo.
 Tämän jälkeen alkavat todelliset haasteet. Vaikka peliversioita on vain yksi, käyttäjäkokemuksen on oltava luonnollinen riippumatta siitä, pelataanko kännykällä, peliohjaimella tai näppäimistöllä ja hiirellä.
 Useita pilvipalveluista tarjottavia pelejä voidaan jo nyt pelata kännykällä – mutta käyttökokemus ei välttämättä ole kovin hyvä.
 – Se on yksi syy, miksi pääkonttorimme on Helsingissä. Täältä löytyy kokemusta sekä kännykkäpeleistä että ison mittakaavan konsolipeleistä, Gunnarsson sanoo.
 Mainframen johtavan pelisuunnittelijan  Sulka Haron  mukaan kännykkäpelaamisen haasteena ei ole vain hallintalaitteet tai ruudun koko. Ihmiset odottavat peliltä eri asioista pelatessaan sitä lyhyen hetken kännykällä tai pidemmän session isommalla laitteella.
 – Meidän on huomioitava se, että pelisessio saattaa kestää ehkä vain viisi minuuttia. Pelissä täytyy olla alueita, joissa voi esimerkiksi turvallisesti vastata puhelimeen – ja kuitenkin saavuttaa jotain hyödyllistä.
 Lounasaikaan pelattu lyhyt sessio voi Haron mukaan olla esimerkiksi valmistautumista illan pidempään pelihetkeen.
 Ninjoja vai ritareita?
 Olemme onnistuneet keskustelemaan Mainframen pääkonttorilla ainakin puoli tuntia pilvipeleistä ilman että olemme puhuneet… noh, itse pelistä.
 Mainframe on kehittänyt peliään jo yli kaksi vuotta. Ensimmäiset ulkopuoliset pelaajat ovat päässeet testaamaan peliä allekirjoitettuaan ensin tiukat salassapitosopimukset.
 Median suuntaan kehittäjät ovat yhä vaitonaisia esimerkiksi pelin juonesta ja tarinasta – jos sellaisia sanan varsinaisessa merkityksessä edes on.
 Kyseessä on nimittäin pelityyppi, jota kutsutaan englantilaisella sanahirviöllä  social sandbox massive multiplayer online role playing game . Tämä tarkoittaa verkkopeliä, jossa suuri määrä pelaajia voi sosiaalisessa vuorovaikutuksessa melko vapaasti määritellä miten toimivat ja miten peli etenee.
 Tällaisissa “hiekkalaatikkopeleissä” ei ole valmista tarinaa, jota pitkin pelaajat kulkisivat alusta loppuun.
 – Ehkä jotain voi päätellä siitä, mitä olemme aiemmin tehneet. Habbo Hotel ja Eve Online ovat pelejä, joiden parissa pelaajat aloittivat pelaamaan kavereidensa suosituksesta ja pysyivät peleissä mukana siellä saatujen uusien ystävien vuoksi, Sulka Haro sanoo.
 – Haluamme toistaa sen saman kaavan.
 Mainframe
 Pärjääkö pilvipeli "oikealle" pelille?
 Kokemus pilvipeleistä ei ole ollut yksinomaan myönteinen. Usein verkon yli striimattu peli on jäänyt konsoli- tai pc-peleistä jälkeen grafiikan ja ohjattavuuden osalta.
 Thor Gunnarssonin mukaan syynä on usein liian pitkä etäisyys verkon konesaleista.
 – Jos Suomessa pelattava peli sijaitsee esimerkiksi ruotsalaisessa konesalissa, kokemus voi olla ok, mutta jos se onkin Frankfurtissa, viiveitä on väistämättä enemmän.
 Sulka Haro huomauttaa, etteivät kaikki pilviversiot suinkaan ole olleet konsoli- tai pc-versioita heikompia.
 – Assassin's Creed on ehkä esimerkki pelistä, joka ei näyttänyt yhtä hyvältä pilvessä kuin perinteisellä pelilaitteella, mutta Cyberpunk 2077 on päinvastainen esimerkki. Moni arvioi, että Googlen Stadia tarjosi siitä parhaan pelikokemuksen, Haro sanoo.
 – Meidän pelimme tulee näyttämään mahtavalta, koska me rakennamme sen alusta lähtien pilveä varten.
 Mutta kenen pilveä varten?
 Tällä hetkellä teknologiajätit, kuten Microsoft, Amazon, Google, Nvidia ja Tencent kehittävät kilvan omia pilvipelialustojaan. Thor Gunnarssonin mukaan pelialustan kehittäminen on valtava investointi, koska tarvittavan tietojenkäsittelykapasiteetin levittäminen ympäri maailmaa vaatii paljon resursseja.
 – Siksi siihen pystyvät vain suurimmat teknologiajätit.
 Tilanne ei siis poikkea konsolimaailmasta, jossa Microsoft, Sony ja NIntendo ovat myyneet laitteitaan jopa tappiolla – tienatakseen myöhemmin pelimyynnillä.
 Mutta kenen kylkeen Mainframe hakeutuu, sitä pelikehittäjät eivät paljasta. Näyttää kuitenkin ilmeiseltä, ettei yhtiö halua valita vain yhtä pilvipelialustaa.
 – Voin sanoa vain sen, että tällä hetkellä käytämme tuoreimman sijoituskierroksemme rahoja oman julkaisutoiminnan käynnistämiseen, Gunnarsson sanoo.
 Omaa julkaisuosastoa yhtiö ei todennäköisesti käynnistäisi, jos se aikoisi hakeutua pysyvästi vain yhden teknologiajätin kylkeen. Gunnarssonin ja Sulka Haron mukaan yhtiö on lähtökohtaisesti itsenäinen pelistudio.
 – Aluksi saatamme valita vain yhden palvelun, koska haluamme olla nopeita, emmekä ehkä kykene kaikkeen heti ensimmäisestä päivästä alkaen, Thor Gunnarsson sanoo.
 – Pidemmällä aikavälillä haluamme kuitenkin tavoittaa niin suuren osan maailman pelaajista kuin mahdollista.
 Korjaus 21.58: Mainframe Industries on perustettu vuonna 2019 – eikä vuonna 2009, kuten jutussa aiemmin todettiin.

Kun konsolit ovat komponenttipulan vuoksi kortilla, pilvipelejä kehittävällä suomalaisyhtiöllä on hyvät mahdollisuudet menestyä


Summary: Yliopiston keskitettyjä tukipalveluja koskevien yt-neuvottelujen piirissä oli yhteensä 1 100 henkilöä ja ne kestivät kahdeksan viikkoa. Luotot toteavat, että tarvittaessa ehto tullaan riitauttamaan.

Tampereen yliopiston pääluottamushenkilöiden mukaan yliopisto on tarjonnut työmuutoskeskusteluissa irtisanottaville uutta tehtävää kohtuuttomin ehdoin.
 Pääluottamushenkilöiden tiedotteessa kerrotaan, että ilmoituksessa uuden tehtävän tarjoamisesta todetaan tarjouksen vastaanottamisen merkitsevän sitä, ettei irtisanomista vanhasta tehtävästä voi riitauttaa.
 Tiedotteen mukaan työntekijöitä on muutoskeskustelussa pyydetty allekirjoittamaan asiakirja, jonka mukaan sähköposti-ilmoitus uuden työtehtävän vastaanottaminen harkinta-ajan aikana merkitsee sitä, ettei vanhan työsopimuksen päättämistä voi riitauttaa.
 Pääluottamushenkilöiden mielestä ehto on kohtuuton ja lakiin perustamaton. He edellyttävät, ettei uuteen työsopimukseen tai sen vastaanottamisen ilmoitukseen lisätä ehtoja, jotka koskevat vanhaa työsuhdetta tai sen päättämisen riitauttamista. Ehto on katsottava epäasialliseksi ja kohtuuttomaksi yksittäisen työntekijän näkökulmasta.
 Pääluotot ovat perjantaina lähettäneet rehtorille kirjeen, jossa vaaditaan poistettavaksi kieltoa riitauttaa työsopimuksen päättyminen. Pääluottamushenkilöt toteavat, että työnantajan tulee poistaa mainittu ehto, ja tarvittaessa ehto tullaan riitauttamaan.
 Yli 200 henkilötyövuoden vähennys
 Yliopiston keskitettyjä tukipalveluja koskevien yt-neuvottelujen  piirissä oli yhteensä 1 100 henkilöä ja ne kestivät kahdeksan viikkoa. Tavoitteena oli 215 henkilötyövuoden vähennys.
 Neuvotteluissa saavutettiin sopu eläköitymisen ja työsuhteen päättymisen paketeista sekä työllistymisen tuen toimenpiteistä. Neuvotteluissa käytiin läpi toiminnallista muutosta, jonka johdosta myös osa nykyisistä tehtävistä muuttuu oleellisesti.
 Irtisanomisen vaihtoehtona työntekijä voi valita työsuhteen päättymisen paketin. Kaikilla paketin ottavilla on mahdollisuus käyttää yliopiston työterveyden palveluja puolen vuoden ajan työntekovelvoitteen päättymisen jälkeen.
 Lue aiheesta lisää:
 Tampereen yliopistolla osoitetaan tukea irtisanomisuhan alla oleville torstaina
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut päättyivät: henkilöstö ei saanut vastauksia kysymyksiinsä, työnantaja on toista mieltä
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut etenevät – työntekijät esittelivät vaihtoehdon irtisanomisille
 "Märkä rätti yhteisön naamalle" – ylioppilaskunnalta suorat sanat Tampereen yliopiston yt-neuvotteluille
 Tampereen yliopistolla alkavat suuret yt-neuvottelut – lähtöpassit uhkaavat 215 työntekijää

Tampereen yliopiston pääluotot vaativat kohtuuttoman sopimusehdon poistamista – ehto kieltää uuden työn vastaanottajaa riitauttamasta vanhan työsuhteen päättymistä


Summary: Testaakorona.fi:n pikakoronatestipisteillä käy päivittäin satoja asiakkaita. Humalainen häiriökäytös johti Kampin pisteen aukioloaikojen lyhentämiseen.

Pitkä jono kiertää lumista Kampintoria viikonloppuiltana. Torin kulmassa olevassa teltassa tehdään pikakoronatestejä 25 euron hintaan. Tuloksen ja todistuksen saa tekstiviestitse ja OmaKantaan noin vartissa, ja se on voimassa 72 tuntia.
 Perjantaina kello 19.10 lumisateessa jonottaa 131 ihmistä. He ovat miehiä, naisia, nuoria ja vanhoja. Jonotus kestää 45 minuutista puoleentoista tuntiin.
 Vantaalainen  Akseli Hepo-oja  on menossa musiikkikeikalle Ääniwalliin. Hänellä on vain yksi rokote, joten pikatodiste tarvitaan sisäänpääsyyn.
 – En ole moneen vuoteen päässyt kuuntelemaan livemusaa, hän kertoo.
 Aleksi Hepo-oja on menossa kuuntelemaan rap-artisti Asan keikkaa. Matti Myller / Yle
 Hepo-ojan ystäväpiirissä osalla on rokotteet, osalla ei. Rokottamattomista jotkut jäävät kotiin, jotkut käyvät pikatestipisteillä. Paikalliselle terveysasemalle hän ei ole halunnut soittaa.
 – En itse vitsi kuormittaa julkista puolta, kun tämä on kuitenkin viihdehomma, niin tässä jonottelen ja maksan.
 Seinäjokelainen  Juho Ojala  on menossa seuraavana päivänä baariin. Hän hakee pikatestin nyt ensimmäistä kertaa, mutta saattaa käydä toistekin, jos tarve tulee.
 Juho Ojala tarvitsee pikatestiä baarireissua varten. Matti Myller / Yle
 – Tästä palvelusta on se hyöty, että pääsen baariin, voin tarkistaa, ettei minulla luultavasti ole koronaa, ja kukaan ei sairastu. Kavereillani on aika hyvin rokotteita. Itse en ole ehtinyt työkiireiden takia julkiselle soitella.
 Häiriökäytös johti aukiolomuutoksiin
 Kampintorille pystytetty Testaakorona.fi-testauspiste on ollut käytössä puolitoista kuukautta. Teltalla käy yrittäjä  Antti Seistolan  mukaan satoja asiakkaita päivässä.
 – Kysyntä on kasvanut niin paljon, että emme ehdi testata kaikkia halukkaita, Seistola sanoo.
 Kampin pikatestipiste on auki perjantaisin ja lauantaisin iltakuudesta iltayhdeksään.
 – Aloitimme pikatestaukset heti, kun koronapassi otettiin varsinaisesti käyttöön. Sitä ennen kysyntää ei juurikaan ollut. Olemme yksityinen toimija, joka toimii asiakasperusteisesti.
 Aiemmin testipaikan aukiolo yletti kello 23 asti, mutta aikaa jouduttiin rajoittamaan häiriökäyttäytymisen vuoksi.
 – Yritämme muistuttaa, että kyseessä on erittäin vakava tauti, joka tappaa ihmisiä. Emme voi käsitellä asiakkaita, joilla promillerajat paukkuvat ja joiden käytös on epäsopivaa. Olemme terveysalan yritys. Emme ole ravintola, johon jonotetaan melko hilpakkaassa olotilassa, Seistola sanoo.
 Vastikään alkaneet pakkaset ovat hillinneet häiriökäytöstä. Seistola uskoo, että epämukava jonottaminen jopa lisäisi rokotuskattavuutta.
 – Oletan, että puolentoista tunnin seisoskelu pakkasessa saa ihmisen menemään rokotukseen seuraavaksi.
 Kampin testipisteellä käydään usein sosialisointi tai yöelämä mielessä. Testaakorona.fi:llä on pikatestipiste myös Vantaan Tammistossa, missä asioidaan enemmän matkustussyistä. Kampissa tarjolla on vain antigeenitestaus, Tammistossa tehdään myös tarkempina pidettyjä PCR-testejä.
 Jono Testaakorona.fi:n pikatestipisteelle kiersi koko Kampintorin ympäri viikonloppuna. Matti Myller / Yle
 Testejä matkailijoille ja juhlijoille
 Pikakoronatestejä tekeviä yksityisiä terveysalan yrityksiä on pääkaupunkiseudulla ainakin seitsemän. Hinnat vaihtelevat 25 eurosta yli 200 euroon.
 9Lives on tarjonnut palvelua puolentoista vuoden ajan. Kaksi toimipisteistä on Helsinki-Vantaan lentoasemalla, yksi sijaitsee Kampin Narinkkatorilla.
 Heillä antigeenitesti maksaa 79 euroa ja PCR-testi 135 euroa. Antigeenitestin tulokset saa heiltä noin tunnissa, PCR-testituloksen 1–2 päivässä.
 9Livesin liiketoimintajohtaja  Timo Palon  mukaan pikatestien määrä on lähes tuplaantunut viime lokakuusta. Heillä testeissä käyvät ennen kaikkea matkalle lähtijät tai sieltä palaavat. Myös tapahtumia ja konferensseja järjestävät yritykset ovat aktiivisia asiakkaita.
 – Matkailijoita varten nämä on perustettu, siksi sijainnit ovat matkakeskuksissa. Koronapassivaatimus usein yhdistetään bilettäjiin ja yökerho- ja ravintolakävijöihin, mutta he ovat meillä asiakkaina pienempi osa, Palo sanoo.
 Kiireisimmät ruuhka-ajat heillä ovat maanantai- ja tiistai-iltaisin. Viime viikkoina mukaan on tullut torstai-ilta. Palo uskoo tämän liittyvän uusiin matkustusrajoituksiin sekä tiukennettuun koronapassivaatimukseen.
 – Asiakkaiden ikä kulkee käsi kädessä sen kanssa, miten hyvin tiettyä ikäluokkaa on rokotettu. Nuorissa aikuisissa on valitettavasti alhaisempi rokotekattavuus, joten he ovat nyt aktiivisempia palvelun käyttäjiä, hän sanoo.
 Pikatestausjonossa oli perjantai-iltana yli 130 ihmistä. Matti Myller / Yle
 Lue lisää:
 Tätä hallituksen eiliset päätökset tarkoittavat käytännössä: harrastuksiin joko rajoituksia tai koronapassi, hoitajille  "rokotepakko"
 THL:n Salmisen mielestä koronapassi on porkkana rokottautumiselle – HUSin ylilääkärin mukaan ministeriön ohjauskirjeessä "teatterin makua"
 Riskimaista saapuvia jäljitetään lentokentällä ja ohjataan pakolliseen testiin – Vantaan apulaiskaupunginjohtaja: Olemme kentällä vastassa

Pikakoronatesteihin pitkät jonot – "kaikkia halukkaita ei ehditä testata"


Summary: Kansanedustajien kiinnostus asettua ehdokkaaksi tammikuun aluevaaleissa on syksyn aikana vahvistunut. Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista 73 lähtee ehdolle, 34 kieltäytyy  ja kuusi vielä pohtii asiaa.

Puolueilla on menossa kiireiset viikot aluevaalien ehdokasasettelussa. Syksyn aikana moni kansanedustaja on joutunut puntaroimaan ehdokkuuttaan, sillä puolueilla on ollut kova paine saada aluevaaleihin mukaan ääniä haravoivia kansanedustajia.
 Suomen historian ensimmäiset aluevaalit järjestetään tammikuussa 2022. Vaalipäivä on sunnuntai 23. tammikuuta, ja ehdokaslistat pitää jättää aluevaalilautakunnille viimeistään 14. joulukuuta.
 Syyskuussa tehdyssä  Ylen kyselyssä  lähes puolet kyselyyn vastanneista kansanedustajista epäröi aluevaaleihin osallistumista.
 Marras-joulukuun vaihteessa (24.11.–2.12.2021) tehdyn uuden kyselyn mukaan kansanedustajien ehdokaspäätökset ovat syksyn kuukausina kypsyneet.
 Kaksi viikkoa ennen ehdokasasettelun päättymistä kaksi kolmannesta Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista on päättänyt suostua ehdokkaaksi.
 Ylen kyselyyn vastasi 113 kansanedustajaa niistä vaalipiireistä, joissa aluevaalit tammikuussa järjestetään. Helsingin ja Ahvenanmaan edustajat jäivät tämän kysymyksen ulkopuolelle.
 Voit tilata Ylen uutiskirjeen sinua kiinnostavasta kansanedustajasta  tästä linkistä .
 PS, SDP ja kokoomus vahvasti aluevaaleissa
 Perussuomalaisten kansanedustajista puolet eli 19 edustajaa kertoo Ylen kyselyssä, että he ovat ehdolla myös aluevaaleissa. Kaksi kyselyyn tavoitettua perussuomalaisten edustajaa ei lähde ehdolle aluevaaleihin ja yksi edustaja ei ole vielä päättänyt asiaa.
 – Minulla on pitkä kokemus sote-sektorin asioista kunnallispolitiikassa ja nyt myös eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnassa. Ennen eduskuntaa olen toiminut sairaanhoitajana ja kansainvälisen sairaanhoidon erityisasiantuntijana. Koen, että juuri tällaista osaamista ja näkemystä tarvittaisiin nyt, lappilainen kansanedustaja  Kaisa Juuso  (ps.) toteaa.
 Ylen kyselyyn vastanneista sosiaalidemokraattien kansanedustajista 17 on lähdössä mukaan aluevaaleihin ja kahdeksan edustajaa ilmoittaa jättävänsä nämä vaalit väliin.
 – Olen valtiovarainministeriössä mukana hyvinvointialueiden lakien, rahoituksen ynnä muun valmistelussa ja toisena syynä ajankäyttö, kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.) perustelee kieltäytymistään ehdokkuudesta.
 – Hyvinvointialueen vaaleissa valitaan ensimmäiset päättäjät hyvinvointialueen valtuustoihin. Nyt valittavat päättäjät luovat perusrakenteet muun muassa lähipalveluille ja perustaa kunkin alueen henkilöstöpolitiikalle, eduskunnan varapuhemies  Antti Rinne  (sd.) perustelee ehdokkuuttaan.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmästä 15 näyttää vihreää valoa aluevaaliehdokkudelle ja seitsemän vastaa, että ei ole ehdolla.
 – Nyt tehdään Suomen historian suurinta palveluiden järjestämisen muutosta! Haluan olla varmistamassa, että sote-uudistuksen toteutuksessa muistetaan talousvastuu veronmaksajien rahoista ja käytetään ennakkoluulottomasti palveluseteleitä sekä yksityisiä palveluyrittäjiä, eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  (kok.) korostaa aluevaalien merkitystä.
 – Keskityn kansanedustajan työhön. Sen lisäksi toimin Sastamalassa kaupunginvaltuutettuna ja Pirkanmaan maakuntahallituksen varapuheenjohtajana. Vaikuttamisen paikkoja on ihan riittävästi. Pyrin hoitamaan nykyiset tehtäväni mahdollisimman hyvin, kansanedustaja  Arto Satonen  (kok.) luettelee syitä poisjäännilleen.
 Keskustan ryhmässä ei näy aluevaali-intoa
 Keskustan tilanne on mielenkiintoinen. Ylen kyselyyn vastanneista keskustan kansanedustajista vain kuusi kertoo olevansa ehdokkaana aluevaaleissa, kahdeksan kieltäytyy ehdokkuudesta ja kolme vielä pohtii asiaa.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  näyttää ryhmätovereilleen mallia lähtemällä ehdokkaaksi.
 – Tulevissa aluevaaleissa päätetään kaikkein tärkeimmistä ja meitä kaikkia koskevista asioista. Tammikuun vaaleissa valittavat henkilöt luovat maakuntiin ne palveluverkostot, joita kansalaisten pitää sitten jatkossa käyttää, kun sattuu tulemaan hätä ja tarve terveydenhuollon, sosiaalitoimen tai pelastustoimialan palvelulle, Pylväs perustelee ehdokkuuttaan.
 Eduskunnan puhemies  Anu Vehviläinen  (kesk.) ei ole asettumassa ehdolle.
 – Olen saanut olla valtakunnan politiikassa mukana yli kolmekymmentä vuotta ja siitä yli kaksikymmentä vuotta kansanedustajana ja lähes kymmenen vuotta ministerin tai puhemiehen tehtävissä. Osaltani ajattelen, että nyt ei ole aika hakeutua uusiin ja sitoviin luottamustehtäviin. Eduskuntatyön lisäksi olen nyt kaupunginvaltuutettu ja maakuntavaltuuston jäsen, Vehviläinen listaa perustelujaan.
 Helsinki vaikuttaa vihreiden ehdokaskuvioihin
 Vihreiden ehdokasasettelussa näkyy hyvin Helsingin vaikutus ehdokaskuvioihin.
 Kun Helsingissä ei järjestetä aluevaaleja, niin vanhempainvapaalle jäänyt puheenjohtaja  Maria Ohisalo , ulkoministeri  Pekka Haavisto  ja Ohisaloa hallituksessa sijaistava ympäristö- ja ilmastoministeri  Emma Kari  voivat hyvällä syyllä seurata vaaleja katsomosta.
 Ylen kyselyn mukaan vihreiden kansanedustajista kahdeksan edustajaa on ehdolla aluevaaleissa ja kolme ei.
 – Ihmisten tarvitsema joustava ja oikea-aikainen apu edellyttää, että sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut pelaavat hyvin yhteen. Yhteistyö edistää sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen vaikuttavuutta. On tärkeää, että palveluiden yhdenvertainen saavutettavuus turvataan jatkossakin kaikkialla Keski-Suomessa,  Bella Forsgrén  (vihr.) linjaa.
 Vasemmistoliiton tilanne on kyselyn mukaan vielä pääosin avoin. Neljä vasemmistoliiton edustajaa vastaa olevansa mukana aluevaaleissa ja kaksi ei lähde ehdolle.
 – Minulle riittää, että hoidan kansanedustajan työni mahdollisimman hyvin, kansanedustaja  Markus Mustajärvi  (vas.) kuittaa kielteisen kantansa aluevaaliehdokkuuteen.
 Pienillä ryhmillä ehdokasasettelu liikkeessä
 Ylen kyselyyn vastanneista RKP:n edustajista kolme on ehdolla aluevaaleissa, kaksi jättää aluevaalit väliin ja yksi vielä miettii.
 – Pohjanmaan hyvinvointialueen valmistelun ohjausryhmän jäsenenä olen jo hyvin tässä työssä sisällä. Kokemuksesta voin myös todeta, että esimerkiksi keskussairaalamme asemaa on jatkuvasti puolustettava ja sen toimintaa kehitettävä. Vahvan potilasturvallisuustyön jatkamisen ohella tähän liittyy muun muassa lääketieteellisen koulutuksen lisääminen, kansanedustaja  Joakim Strand  (r.) arvioi aluevaltuuston merkitystä.
 Kristillisdemokraateilla ehdokasajatukset ovat vielä liikkeessä.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsänen  (kd.) vastasi Ylen kyselyssä, että ei ole vielä päättänyt ehdokaskantaansa, mutta torstaina 2. joulukuuta Räsänen lähetti  tiedotteen  jossa hän kertoi asettuvansa ehdolle. Myös puoluejohtaja  Sari Essayah  (kd.) on ehdolla.
 – Sote-uudistus on niin tärkeä, että sitä on parasta yrittää parantaa sisältäpäin oman alueen ratkaisuin. Lisäksi puolueen puheenjohtajana olisi vaikea rekrytoida ja innostaa muita vaalityöhön, jos ei itse ole mukana, Essayah kuvailee ratkaisuaan.
 Yhden miehen eduskuntaryhmistä sekä nyt-liikkeen  Harry Harkimo  että  Ano Turtiainen  (vkk) vastaavat Ylen kyselyssä, että he eivät asetu ehdolle tammikuun aluevaaleissa.
 Voit keskustella tästä artikkelista 5.12.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: lähes joka kolmas vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus
 Ylen uutiskirje sinua kiinnostavasta kansanedustajasta
 Suuret puolueet ponnistavat kohti täysiä ehdokaslistoja aluevaaleissa – 18-vuotias Florenta Dushi kehottaa nuoria mukaan: "Nämä ovat kaikkien vaalit"

Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: kaksi kolmannesta  vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus


Summary: Kolmas koronarokoteannos jaetaan ensin riskiryhmille ja yli 60-vuotiaille. Tämän jälkeen sitä tarjotaan kaikille yli 18-vuotiaille. Yksityiset terveystoimijat haluaisivat koronarokotteen toiseksi jakelukanavaksi kuntien vierelle.

THL tiedotti torstaina, että kolmatta koronarokoteannosta tarjotaan kaikille yli 18-vuotiaille sitten, kun riskiryhmät ja yli 60-vuotiaat on rokotettu. Rokotteita annetaan kuntajohtoisesti, ja kunnat päättävät itse käytännön toteutuksesta. Kunnat voivat käyttää työssä yksityisiä terveystoimijoita, esimerkiksi työterveydenhuoltoa, jos näkevät tämän järkeväksi.
 Kunnat ovat päätyneet käyttämään työterveydenhuoltoa vaihtelevasti. Esimerkiksi  Turussa  työterveydenhuolto on ollut vahvasti mukana rokotustoiminnassa, kun taas pääkaupunkiseudulla koronarokotukset on toteutettu yksinomaan julkisen terveydenhuollon kautta.
 Yksityisten terveys- ja sosiaalialan toimijoiden edunvalvoja  Hyvinvointiala ry  ja  Elinkeinoelämän keskusliitto  ovat ottaneet kantaa sen puolesta, että työterveys saisi isomman ja itsenäisemmän roolin rokotustoiminnassa. Tätä perustellaan usealla eri seikalla.
 – Tällä hetkellä julkinen terveydenhuolto alkaa kuormittua, kun työntekijät ovat pitkälti kiinni koronatoimissa. Työterveydenhuollon palveluntuottajilla olisi vielä resursseja, joita irrottaa niin rokotus- kuin testaustoimintaan, väittää HALI ry:n terveyspalveluiden johtaja  Hanna-Maija Kause .
 Kausen mielestä keskitetty, kuntavetoinen malli oli perusteltu alkuvuodesta, kun rokotteiden saanti Suomeen oli niukkaa. Kausen mielestä nyt rokotetoimitusten saapuessa tasaiseen tahtiin pitäisi luoda järjestelmä, jonka kautta työterveydenhuollon palveluntuottajat saisivat suoraan rokotteita ilman kuntien kanssa neuvottelua. Kausen mukaan tällä hetkellä yhdellä työterveydenhuollon palveluntuottajalla voi olla työntekijöitä vaikka kahdestakymmenestä kunnasta, joiden kaikkien kanssa rokotusasia pitää sopia erikseen.
 – Tämä vaikeuttaa toimintaa hyvin paljon. Vain suoralla pääsyllä rokotteisiin saamme työterveydenhuollon koko potentiaalin käyttöön.
 Hyvinvointiala ryn terveyspalveluiden johtaja Hanna-Maija Kause haluaa terveydenhuollolle lisää koronarokotustoimintaa. Janne Lindroos / Yle
 Julkisen puolen kuormituksen helpotuksen lisäksi Kause arvioi, että kun työterveydenhuolto voisi kutsua ihmisiä henkilökohtaisesti koronarokotukseen, rokotusta jännittävien tai epäilevien kanssa toimiminen helpottuisi. Lisäksi Kause esittää, että tarvittaessa työterveydenhuolto voisi tehdä työnkuvaan liittyviä riskiarvioita, jonka mukaan rokottaa työntekijöitä.
 Jotta HALIn ajama uusi jakelukanava mahdollistuisi, nykyistä tartuntatautilainsäädäntöä pitäisi muuttaa. Tällä hetkellä valtio hankkii rokotteet, joiden jakelusta vastaa THL, kuntien hoitaessa käytännön rokotustoiminnan. Sosiaali- ja terveysministeriön lääkintöneuvos  Anni Virolainen-Julkunen  sanoo ymmärtävänsä HALIn ja EK:n kannanotot, muttakyseenalaistaa nykyjärjestelmän muuttamisen mahdolliset hyödyt.
 – Kunnallisen järjestelmän velvoite on huolehtia rokottamisesta. Mitä useampia kanavia tähän tulee, sitä monimutkaisemmaksi ja hitaammaksi toiminta menee, Virolainen-Julkunen sanoo.
 HALIn Kausen mukaan kaikki rokotteiden kuljetukseen, säilytykseen ja jakeluun liittyvä logistiikka ja tietokannat ovat jo valmiina yksityisillä terveystoimijoilla.
 – Jos yksityisten terveystoimijoiden rokotejakelu mahdollistettaisiin nyt, olisivat ne valmiina toimintaan viikkojen sisällä, Kause vakuuttaa.
 THL ei näe työterveydenhuollon juuri auttavan kolmannen annoksen jakelussa tällä hetkellä
 Rokotteita kunnille jakavan THL:n vastaava asiantuntija  Mia Kontio  ei näe kolmansien koronarokotusannosten jakelun aiheuttavan äkillistä muutostarvetta rokotusstrategiaan. THL:n viesti on, että alle 60-vuotiailla ja riskiryhmiin kuulumattomilla ei ole kiirettä kolmansien annosten suhteen. Kun tällä hetkellä rokotetaan yli 60-vuotiaita, työterveydenhuollon rooli ei ole valtava suurimman osan rokotettavista ollessa sen palveluiden ulkopuolella. HALIn tiedotteen mukaan työterveydenhuolto tavoittaisi 300 000 nyt kolmannen annoksen piirissä olevista.
 Kontio näkee työterveydenhuollon potentiaalin olevan hyödyllisempi muiden kuin kolmannen rokoteannoksen kohdalla.
 – Se, mitä työterveydenhuolto voisi nyt edistää, on 1. ja 2. annosten jakelu niille ketkä eivät ole vielä rokotuksia ottaneet, Kontio sanoo.
 Julkisen terveydenhuollon kuormituksen Kontio sanoo olevan nyt kova: samaan aikaan koronarokotteiden jakamisen kanssa jaetaan influenssarokotuksia, pyöritetään koronatestejä sekä jäljitetään tartuntaketjuja. Kontio arvioi luvassa olevan kuitenkin helpotusta.
 – Kausi-influenssarokotusten antamisen jälkeen työvoimatilanne todennäköisesti helpottaa hieman, Kontio sanoo
 Kontio uskoo Kausen väitteet esimerkiksi siitä, että työterveydenhuollon kautta koronarokotteiden antaminen voisi helpottaa ihmisten rokottautumista sen tarjoaman joustavuuden kautta. Tämän merkitystä isommassa kuvassa rokottautumisasteen suhteen on kuitenkin vaikea arvioida.
 Kontio kuitenkin painottaa, että mahdollisuudet tähän ovat jo olemassa nykyisessä mallissa. Kuten STM:n Virolainen-Julkunen, Kontio näkee mallin muuttamisen olevan ison työn takana, verrattuna mahdollisten hyötyjen epävarmuuteen.
 – Rokotejakelun järjestelyä voidaan miettiä uudelleen, mutta asiaan liittyvät juridiset kysymykset ovat isoja, kuten käytännön logistisetkin järjestelyt.
 Esimerkiksi Hyvinvointialan Kausen esittämän mahdollisuuden työnkuvan perusteella rokottamisesta Kontio näkee olevan ristiriidassa rokotestrategian kanssa. Koronarokotuksissa edetään riskiryhmien perusteella ja ikäjärjestyksessä vanhemmasta nuorempaan.
 Hyvinvointialan Kausen mukaan asiasta on käynnissä "positiivisen" oloista keskustelua tahojen kesken. STM tai THL eivät kertoneet uusista keskusteluista rokotejaon järjestelyjen suhteen.
 Lue lisää:
 Yksityiset terveysyritykset jo tiiviisti mukana koronarokotuksissa – "Työntekijöiden rokotuksista voi tulla sekasotku", epäilee Elinkeinoelämän keskusliiton koronajohtaja

Yksityiset terveystoimijat haluaisivat suoraan mukaan koronarokotteiden jakeluun – hyödyistä ja haitoista vallitsee erimielisyys tahojen välillä


Summary: Hämmentäviäkin tilanteita syntyi, kun ruotsinkielisestä kylästä kotoisin oleva Tomas Björk hoiti potilaita ensimmäisessä suomenkielisessä työpaikassaan. Nyt hän on joustavasti kaksikielinen. Kielitaito on hoitotyössä tärkeä, mutta aina yhteistä kieltä ei löydy.

Potilas oli purskahtaa itkuun, kun  Tomas Björk  kertoi joutuvansa lähettämään tämän silmälääkäriin, sillä näki tämän silmänpohjissa vain vilustuksen.
 Onneksi potilas halusi kuulla uudestaan, mitä silmässä oikein näkyi.
 – Selitin taas ihan pokkana, että vilustus. Sitten muistui mieleen, että oikea sana onkin vilahdus! muistelee Tomas Björk.
 Hän selitti, että silmälääkäri tarvitaan laajentamaan mustuaista, jotta silmänpohja näkyy kunnolla. Potilas rauhoittui, ja käynti päättyi onnellisesti.
 Lähes kokonaan ruotsinkielinen Björk oli tuolloin ottanut vastaan työn suomenkielisen Kälviän terveysaseman lääkärinä. Nykyään hän on sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten päivystysalueen ylilääkäri Kokkolassa, jossa työpäivien pääkieli on suomi.
 Kylmään veteen Björk hyppäsi aikanaan tarkoituksella, sillä hän pitää haasteista.
 Koulussa opittu suomi unohtui käytön puutteessa
 Pohjanmaalla Pedersören Kolpin kylässä noin 98 prosenttia asukkaista puhuu ruotsia. Siellä Tomas Björk syntyi ja kasvoi. Suomen- ja ruotsinkieliset puhuivat keskenään kukin omaa kieltään, joten käytännön kielikylpy jäi saamatta ja oppi koulusuomen varaan.
 Lääkärin opinnot Uumajassa eivät kielitaitoa parantaneet, ja vielä ensimmäiset työvuotensa Pietarsaaressa Björk pärjäsi pitkälti ruotsilla. Mielessä muhi kuitenkin ajatus muutoksesta ja sen vuoksi mies otti vastaan viran Kälviältä.
 – Ajattelin myös, että haluan oppia suomen kunnolla, sanoo Björk.
 Tuoreimman tilaston mukaan Suomessa työskentelevistä lääkäreistä 87 prosentin äidinkieli on suomi ja vain runsaan 4 prosentin ruotsi.
 Äidinkieli ei tietenkään anna kokonaiskuvaa siitä, mitä kieliä ihminen osaa. Terveydenhuollon ammattilaisilta vaaditaan tehtävien edellyttämää kielitaitoa joko suomen tai ruotsin kielessä - ei siis molemmissa. Sama vaatimus kohdistuu ulkomailla koulutettuihin.
 Terveydenhuoltolain mukaan kaksikielisissä kunnissa palvelut pitää kuitenkin järjestää niin, että potilas saa palvelun valitsemallaan kielellä. Työnantaja voi siis vaatia lääkäriltä kummankin kotimaisen kielen taitoa, sillä vastuu lääkärin kielitaidosta on viime kädessä työnantajalla.
 Sairaala ei ole kaikkien mieleen, mutta Tomas Björkille se on työpaikka, jossa tunne on jopa kotoisa. Juha Kemppainen / Yle
 Sanakirja tukena pöytälaatikossa
 Alku Kälviällä oli odotetun vaikea ja töihin meno jännitti Tomas Björkiä aluksi joka aamu. Hän muistutti itseään siitä, että oli ennenkin selvinnyt tiukoista paikoista laittamalla itsensä likoon ja yrittämällä parhaansa.
 – Olin päättäväinen: tämänkin minä opin, sanoo Björk.
 Potilaat ottivat suomea hapuilevan lääkärin vastaan lämpimästi ja auttoivat sanojen löytämisessä. Eivätkä nauraneet, vaikka suusta pääsi sammakoitakin.
 – Sanakirja oli pöytälaatikossa koko ajan. Mutta mitä enemmän tein töitä, sitä vähemmän tarvitsin sitä.
 Björk ei silti suosittele kaikille samanlaista rysäystä, vaan myöntää että aika oli aluksi raskasta.
 Koulussa opittu suomi alkoi kuitenkin palata mieleen melko nopeasti ja hiljalleen alkoi luistaa myös small talk.
 Nykyään Björk tuntee itsensä lähes kaksikieliseksi. Hän osaa puhua suomeksi myös tunteista, kohdata omaisia ja osallistua kahvipöytäkeskusteluihin. Kun väsyttää, suomi on enemmän hakusessa.
 Kielenvaihto vaatii silti aivojen kääntämistä eri moodiin. Sen huomaa siitä, että puhuttuaan koko päivän suomea töissä Björk löytää kotona sanoja paremmin suomeksi kuin äidinkielellään.
 Kielitaitovaatimus kiristymässä osittain ensi vuonna
 Lääkärien kynnys käyttää muita kieliä on ylilääkäri Tomas Björkin kokemuksen mukaan matala. Moni yrittää – ja puhuu paremmin kuin itse uskookaan.
 – Eikä kukaan potilas ole vaatinut täydellisyyttä kieliasioissa, sanoo Björk.
 Euroopan talousalueen ulkopuolella koulutuksensa saaneiden lääkärien kielitaitovaatimus kiristyy ensi vuoden alussa. Nämä lääkärit käyvät ennen laillistamista läpi Tampereen yliopiston järjestämän kolmiportaisen kuulustelun, jossa vaaditaan jatkossa parempaa kielitaitoa kuin laki edellyttää.
 Ammattioikeutta koskevan lainsäädännön mukaan lääkäreiltä vaaditaan B1-tason kielitaitoa eli käytännössä sitä, että lääkäri hallitsee arkisiin tilanteisiin liittyvää sanastoa ja ymmärtää selkeää, yleiskielistä puhetta.
 Tampereen yliopisto päätti syksyllä, että potilastenttiin tulevien on hallittava vaativampi B2-taso, sillä heikko kielitaito on johtanut tilanteisiin, joissa potilas ja lääkäri eivät ymmärrä toisiaan tarpeeksi hyvin.
 Tomas Björkin mielestä on hyvin tärkeää, että potilas saa hoitoa äidinkielellään. Todella kriittisissä tilanteissa kieli on hänestä silti toissijainen: tärkeintä on pelastaa potilas – millä kielellä tahansa.
 Tarvittaessa yhteinen kieli haetaan tulkin avulla, vaikka etäyhteydellä. Joskus päivystykseen tulee myös potilaita, joiden kieltä henkilöstö ei edes tunnista. Silloin on pakko turvautua elekieleen ja jopa kuvakortteihin, joiden avulla yritetään selvittää, mikä potilasta vaivaa.
 Korteissa on kuvattuna yleisiä kipuja sekä tutkimus- ja hoitomuotoja.  Juha Kemppainen / Yle
 Päätös uravalinnasta syntyi lapsena sairaalasängyssä
 Lääkäriksi Tomas Björk päätti ryhtyä 11-vuotiaana jouduttuaan liikenneonnettomuuteen ja vietettyään viikon sairaalassa. Hoitava lääkäri jäi mieleen kilttinä isähahmona ja pieni potilas päätti olla isona juuri samanlainen.
 – Ehkä se oli vähän lapsellinen ajatus, mutta pidin kiinni siitä. Tein valintoja, jotka mahdollistaisivat lääkärin uran. Ja sillä tiellä olen.
 Kielihaaste ei jäänyt Björkillä viimeiseksi, vaan hän lähti Kälviältä päivystyksen vastuulääkäriksi Kokkolan pääterveysasemalle, sieltä keskussairaalaan eri tehtäviin ja lopulta erikoistumaan akuuttilääketieteeseen. Valmistuttuaan hän otti vastaan nykyisen virkansa päivystysalueen ylilääkärinä.
 Eikä itsensä haastaminen rajoitu työaikaan. Tomas Björk harrastaa metsätöiden lisäksi urheilua lähes kaikissa muodoissa. Tavoitteena on olla joka päivä vähän parempi kuin eilen.
 Asenne on vienyt miehen potilaaksi aikuisiälläkin, sillä luut eivät ole kestäneet kaikkia lajeja.
 – Olenkin antanut itselleni maastopyöräilyssä elinikäisen kilpailukiellon, koska tykkään liikaa kilpailun tuomasta haasteesta, nauraa Björk.
 Potilaana hän on tavannut myöhemminkin samanlaisia lääkäreitä kuin sen, joka määritti 11-vuotiaan Tomaksen uravalinnan.
 – Itse yritän olla lämmin ja sydämellinen lääkäri. Olen ilokseni huomannut, että muutkin kollegat ovat potilaita kohtaan sydämellisiä ja kilttejä. Se tuntuu erittäin hyvältä.
 Aiheesta voi keskustella sunnuntaihin 5.12. klo 22 saakka.

Pohjalaislääkäri opetteli suomen potilastyössä, mutta ei suosittele samaa kaikille: "Olen aina pitänyt itseni haastamisesta"


Summary: Varsovaan kokoontui yli kymmenen puolueen edustajia, muun muassa Ranskan Marine Le Pen ja Unkarin Viktor Orbán. Merkittävin kotiin jäänyt oli Italian Matteo Salvini.

Kokoukselta odotettiin selkää askelta siihen suuntaan, että puolueet saisivat perustettua oman ryhmän Euroopan parlamenttiin. Tätä ei saatu Varsovassa aikaan.
 "Huippukokoukseksi" nimetyn tapaamisen johtohahmona esiintyi Ranskan Kansallisen liittouman johtaja  Marine Le Pen .
 Kokous hyväksyi julkilausuman, jossa puolueet ilmoittivat suunnittelevansa yhteistä äänestyskäyttämistä, kun on kyse maiden suvereenisuudesta tai maahanmuutosta. Lisäksi todettiin "että puolueet keskustelivat läheisemmästä yhteistyöstä Euroopan parlamentissa".
 Kokousta isännöi Puolan hallitusta johtavan Laki ja Oikeus -puolueen puheenjohtaja  Jaroslaw Kaczyński .
 Osallistujiin kuului muun muassa pari vuotta sitten Espanjassa parlamenttiin nousseen Vox-puolueen johtaja  Santiago Abascal . Suomesta kokoukseen osallistui perussuomalaisten europarlamentaarikko  Laura Huhtasaari .
 Salvinin poisjäänti kertoo etelän ja pohjoisen eroista
 Italian maahanmuuttovastaisen Lega-puolueen johtaja  Matteo Salvini  sen sijaan ei osallistunut. Salvinin poisjäänti on populistisiin liikkeisiin perehtyneen tutkija  Emilia Palosen  mukaan iso asia.
 – Salvinin poissaolo on merkittävää, koska puolue on yksi suurimpia Euroopan parlamentissa ja Lega on yksi johtavia puolueita populistikentällä Euroopassa, Palonen sanoo.
 Helsingin yliopiston tutkija Emilia Palonen on perehtynyt muun muassa poliittiseen muutokseen.  Petteri Bülow / Yle
 Se, että Salvinin ei osallistunut kokoukseen, heijastaa myös eteläisen ja pohjoisen Euroopan puolueiden eroavaisuuksia. Puolueet ovat eripuraisia suhtautumisessa velkaan ja siihen, miten paljon Euroopan unionin pitäisi rahoittaa jäsenmaita esimerkiksi koronakriisissä.
 Juuri Matteo Salvini on vaatinut lisärahoitusta EU:sta Italialle, eikä sitä ole katsottu hyvällä pohjoisessa Euroopassa, Helsingin yliopiston tutkija Emilia Palonen sanoo.
 Suhde Venäjään jakaa Euroopan nationalistien rivejä
 Yksi asioista, joka myös jakaa puolueita, on suhde Venäjään. Osa Euroopan populistipuolueista on saanut Palosen mukaan melko avoimestikin tukea Venäjältä.
 – Venäjä-kysymys on ollut tärkeä Suomelle ja perussuomalaisille, koska heillä ei ole ainakaan avoimesti ollut samanlaista kytkyä Venäjään kuin joillakin muilla. Suomesta katsoen Venäjän rahoitus puolueille voisi olla ongelma, hän sanoo
 Eurooppalaisilla populisteilla on paljon yhteistäkin. Heillä on yhteinen kristillinen arvopohja ja samankaltainen suhtautuminen esimerkiksi maahanmuuttoon, mutta erot ovat silti pitkään haitanneet yhteistyön tiivistämistä.
 Lue tästä jutusta lisää siitä, miksi yhteistyö ei ole tähän mennessä onnistunut:  Laura Huhtasaari julisti kesällä suuren liittouman syntyneeksi, mutta sitä ei ole oikeasti olemassa – lue 6 syytä, miksi populistien yhteistyö ei EU:ssa onnistu
 Emilia Palonen arvioi, että yhteistyön tiivistäminen ei ehkä ole jatkossakaan helppoa.
 – Voi olla, että samankaltaisuudet näiden eri puolueiden välillä eivät riitä siihen, että ajetaan yhteisiä asioita Euroopan unionissa. Siitähän tässä loppujen lopuksi on kyse. Nationalismi ei ehkä riitä siihen perustaksi, Palonen arvioi.
 Lue lisää:   Ihmisoikeusaktivistin viesti Suomelle: Olkaa tarkkana siiä, mihin EU:n tukimiljardit Puolassa ja Unkarissa päätyvät
 Onko EU avuton jäsenmaansa Puolan edessä? Europarlamentaarikko Petri Sarvamaa: Kyllä tämä on paha paikka

Populistit yrittivät jälleen perustaa yhteistä voimaryhmää EU-parlamenttiin – rintamaa hajottaa eripuraisuus niin Venäjästä kuin koronatuistakin


Summary: Haavisto on toistaiseksi oireeton ja työskentelee etänä kotonaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on saanut positiivisen tuloksen koronatestistä, kertoo valtioneuvoston kanslia.
 Haavisto on oireeton, tiedotteessa kerrotaan. Hän työskentelee toistaiseksi etänä kotoaan käsin.
 Valtioneuvoston kanslia ja ulkoministeriö ovat tiedotteen mukaan käynnistäneet "asian edellyttämät toimet".
 – Hallitusta on informoitu ja myös eduskuntaa on informoitu, kertoo valtioneuvoston viestintäjohtaja  Päivi Paasikoski  STT:lle.
 Paasikosken mukaan Haavisto kävi koronatestissä työmatkan vuoksi, jolle hänen oli tarkoitus lähteä. Työmatka on tartunnan vuoksi peruuntunut. Koronatestin tulos saatiin lauantaina illalla, kertoo Paasikoski.
 Paasikoski ei pystynyt tuoreeltaan arvioimaan, miten moni henkilö mahdollisesti on altistunut koronalle Haaviston tartunnan vuoksi.
 Haavisto osallistui aiemmin tällä viikolla Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ministerineuvoston kokoukseen, joka järjestettiin Tukholmassa keskiviikkona ja torstaina.
 Tätä ennen hän osallistui Naton ulkoministerikokoukseen, joka järjestettiin Riiassa Latviassa tiistaista keskiviikkoon.
 Tämän viikon tiistaina pääministeri  Sanna Marin  (sd.) jäi etätöihin lievien flunssaoireiden vuoksi. Keskiviikkona valtioneuvoston viestintäosasto kertoi, että Marinin koronatestin tulos on negatiivinen.

Ulkoministeri Pekka Haavistolla koronatartunta


Summary: Peruuntuneen puolustusvoimien valtakunnallisen paraatin sijaan Lahdessa nähtiin armeijan koptereiden ja hävittäjien ylilennot.

Koronan takia Lahdessa ei nähty puolustusvoimien valtakunnallista itsenäisyyspäivän paraatia.
 Paraati jouduttiin koronan takia perumaan toista kertaa. Paraatin sijaan armeija lennätti Lahden taivaalle Utista maavoimien neljä kopteria.
 Viime vuonna huono sää esti ylilennon, mutta tänä vuonna lento onnistui kirkkaalla pakkassäällä.

 Paikan päällä Lahden torilla kirpakassa kelissä oli ylilentoa seuraamassa kourallinen ihmisiä.
 Ilmavoimat teki osaltaan ylilennon neljällä Hornet -hävittäjällä seppeleenlaskun yhteydessä Lahden Ristinkirkolla.

Armeijan koptereiden itsenäisyyden kunniaksi tehty ylilento onnistui


Myanmarissa syrjäytetty siviilijohtaja  Aung San Suu Kyi  on tuomittu neljäksi vuodeksi vankeuteen koronavirusrajoitusten rikkomisesta ja epäjärjestyksen lietsomisesta, kertoo sotilasjuntan edustaja uutistoimisto AFP:lle.
 Myös maan entinen presidentti  Win Myint  sai vastaavanlaisen tuomion. Sotilasjuntan edustajan mukaan kumpaakaan ei kuitenkaan viedä vielä vankilaan, vaan he vastaavat muihin syytteisiinsä nykyisistä olinpaikoistaan.
 76-vuotias Aung San Suu Kyi on ollut kiinni otettuna helmikuisesta sotilasvallankaappauksesta asti. Häneen kohdistuu monia muitakin syytteitä muun muassa korruptiosta ja vaalivilpistä.
 Syytteitä on käsitelty maata hallitsevan sotilasjuntan asettamassa erityistuomioistuimessa. Jos hänet tuomitaan kaikista, edessä voi olla vuosikymmeniä vankeutta.
 Muita Kansallinen demokratia -puolueen edustajia on jo tuomittu koviin rangaistuksiin. Eräs entinen ministeri sai 75 vuoden vankeustuomion ja Aung San Suu Kyin läheinen avustaja 20 vuoden tuomion.
 Tuhansia otettu kiinni
 Toimittajat eivät ole päässeet seuraamaan oikeudenkäynnin etenemistä, ja Aung San Suu Kyin asianajajia on kielletty puhumasta medialle.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International ilmoitti tuomion tultua julki pitävänsä syytteitä tekaistuina ja kovia tuomioita tuoreimpana esimerkkinä sotilashallinnon pyrkimyksistä hiljentää vastustus ja tukahduttaa vapaudet Myanmarissa.
 International Crisis Group -järjestön vanhempi neuvonantaja  Richard Horsey  kuvailee tuomioita AFP:lle kostoksi ja sotilashallinnon voimannäytteeksi.
 – Olisi kuitenkin yllättävää, jos hänet lähetettäisiin vankilaan. Todennäköisemmin hän suorittaa tämän ja tulevat rangaistukset kotonaan tai hallinnon "vierastalossa", hän arvioi.
 Maan tilannetta seuraavan tarkkailijaryhmän mukaan yli 1 300 ihmistä on tapettu ja yli 10 000 ihmistä otettu kiinni sotilasvallankaappauksen jälkeen.
 Vuoden 2020 vaaleissa Aung San Suu Kyin puolue sai äänivyöryn. Kansainvälisten vaalitarkkailijoiden mukaan vaalit olivat pääasiassa vapaat ja rehelliset. Juntta on kuitenkin puolustanut vallankaappausta väittäen, että vaaleissa oli vilppiä.
 Lue myös:
 Myanmarin Aung San Suu Kyille syytteet vaalipetoksesta
 Arvio: Jopa puolet myanmarilaisista voi saada koronatartunnan tulevien kahden viikon aikana – "Sairaalat ovat äärirajoilla"
 YK pelkää laajempaa ihmisoikeuskatastrofia Myanmarissa – maan pohjoisosiin siirretty tuhansittain sotilaita

Myanmarin syrjäytetty johtaja Aung San Suu Kyi sai neljän vuoden vankeustuomion – Amnesty sanoo juntan "tukahduttavan vapauksia"


Summary: Syksyllä nousi kohu, kun paljastui, että Facebook oli jättänyt julkaisematta tutkimuksensa, jonka mukaan kuvapalvelu Instagram voi aiheuttaa nuorille itsetunto-ongelmia ja jopa itsemurha-ajatuksia.

Kansainvälinen tutkijajoukko vaatii somejätti Metaa tekemään yhteistyötä riippumattomien tutkijoiden kanssa, jotta Metan alustojen kuten Facebookin, kuvapalvelu Instagramin ja viestipalvelu Whatsappin vaikutuksia nuorten mielenterveyteen voitaisiin arvioida kunnolla.
 Tämä tarkoittaisi esimerkiksi Metan, aiemmalta nimeltään Facebookin, sisäisten tutkimusraporttien, aineistojen, analyyseissä käytetyn koodin ja datan julkaisemista tutkijoiden käyttöön.
 Tutkijat esittävät vaatimuksensa Oxfordin yliopiston sivuilla julkaistussa  avoimessa kirjeessä . Sen on allekirjoittanut 18 nuorten mielenterveyteen ja sosiaalisen median käyttöön erikoistunutta tutkijaa eri puolilta maailmaa.
 Facebookin emoyhtiö muutti nimensä Metaksi lokakuun lopussa. Nimenmuutoksesta ilmoitti toimitusjohtaja Mark Zuckerberg. Jakub Porzycki / AOP
 Toimitusjohtaja  Mark Zuckerbergille  osoitetun kirjeen mukaan on erittäin todennäköistä, että virtuaalisilla ympäristöillä on kauaskantoisia vaikutuksia nuorten mielenterveyteen.
 "Se että yhtiönne tekee siihen liittyvää tutkimusta todistaa, että otatte tämän mahdollisuuden tosissanne", kirjeessä todetaan.
 Sen mukaan Metan on kuitenkin turha toivoa tuloksia ilman ulkopuolisten, sitoutumattomien tutkijoiden apua.
 "Tutkimusryhmienne kyseenalaiset menetelmät ja salailevat käytännöt johtavat mielestämme siihen, että tekemänne työ asian parissa on virheellistä ja tuomittu nykyisellään epäonnistumaan", tutkijat kirjoittavat.
 Instagram pahensi jopa joka kolmannen teinitytön oloa
 Metan tekemät tutkimukset alustojensa vaikutuksista nuorten mielenterveyteen ovat paljastuneet viime kuukausien tietovuotojen yhteydessä.
 Sanomalehti  Wall Street Journal  paljasti syyskuussa, että Facebookin oman, julkaisemattoman tutkimuksen mukaan kuvapalvelu Instagramin käyttö voi aiheuttaa nuorille itsetunto-ongelmia, masennusta ja jopa itsemurha-ajatuksia.
 Lehden mukaan 32 prosenttia Facebookin tutkimusta varten haastatelluista teini-ikäisistä tytöistä kertoi, että Instagram pahensi heidän oloaan silloin, kun he tunsivat epävarmuutta ulkonäkönsä suhteen.
 Wall Street Journalin mukaan Facebook tutki Instagramin vaikutuksia nuorten mielenterveyteen ainakin kolmen vuoden ajan, mutta jätti tulokset julkaisematta. Tulokset ovat kuitenkin olleet Metan johdon tiedossa.
 Tutkijoiden mukaan nuorten mielenterveyttä on 2000-luvulla mahdotonta tukea, jos ei tiedetä, miten he toimivat netissä ja sosiaalisessa mediassa.  Henrietta Hassinen / Yle
 "Mitään oikeaa muutosta ei ole tapahtunut"
 Avoimen kirjeen allekirjoittanut tutkijatohtori  Matti Vuorre  korostaa sähköpostihaastattelussa, että nyt julki tulleiden tietojen perusteella ei voida sanoa oikein mitään sosiaalisen median vaikutuksista nuorten mielenterveyteen.
 Tämä johtuu siitä, tutkimuksen metodit, tarkat tulokset ja käytetty data jäävät nyt hämärän peittoon, eivätkä riippumattomat tutkijat ole pystyneet arvioimaan sitä.
 – Viimeaikaiset vuodot vahvistivat vain sen, että Meta tekee laajaa tutkimusta käyttäjiensä mielenterveydestä. Tätä tutkimusta tulisi tehdä yhteisen hyvän vuoksi, eikä pelkästään kyseisen yhtiön aseman parantamiseksi, sanoo Oxfordin yliopiston internetin tutkimuslaitoksella työskentelevä Vuorre.
 Hänen mukaansa tutkijat julkaisivat kirjeen nyt, koska ovat kyllästyneet Metan välinpitämättömyyteen mielenterveyskysymyksissä.
 – Nämä kohut ovat jatkuneet, eikä mitään oikeaa muutosta ole tapahtunut.
 Aktivistit vaativat sosiaalisen median jättien laajempaa säätelyä joulukuussa Brysselissä järjestetyssä mielenilmauksessa.  Olivier Hoslet / EPA
 Metan ja tutkijoiden suhde on vaikea
 Metalla on hallussaan niin paljon dataa, että siihen käsiksi pääseminen on monen eri alojen tutkijoiden haave.
 Tämä tarkoittaa esimerkiksi tietoa siitä, millaiset postaukset saavat tykkäyksiä tai kommentteja tai millaisia sisältöjä palvelujen algoritmit erilaisille käyttäjäryhmille tarjoavat.
 Meta ja sitä ennen Facebook ovat kuitenkin olleet otsikoissa ennemmin tutkijoiden kanssa riitelyn kuin tutkijoiden kanssa tehtävän yhteistyön vuoksi.
 Lue lisää Facebookin ja tutkijoiden riidoista tästä:
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta
 Facebook on muun muassa painostanut tutkijoita  tuhoamaan tutkimusmateriaalinsa  tai se  on estänyt  heidän pääsynsä alustoilleen.
 – Monesta syystä on niin, että Metan rooli tutkimuksessa on tällä hetkellä enemmän rajoittava kuin asioita helpottava tekijä, Vuorre muotoilee.
 Meta on puolestaan vedonnut käyttäjiensä yksityisyyden suojelemiseen. Se pelkää riskiä, että tutkijoiden käyttöön voisi päätyä käyttäjien yksityistietoja. Silloin taloudellisessa vastuussa  olisi todennäköisesti  Meta, eivät tutkijat.
 Toisaalta avoimen kirjeen allekirjoittanut tutkijaryhmä huomauttaa, että nuorten mielenterveyttä on mahdotonta tutkia ja tukea ilman ymmärrystä siitä, miten he käyttäytyvät netissä ja sosiaalisessa mediassa.
 Ympäri maailmaa asuvista, eri-ikäisistä sosiaalisen median käyttäjistä kerätty data voisi myös auttaa korjaamaan joitakin perinteisen tutkimuksen ongelmia.
 “Lähes kaikki nuoriin kohdistuva mielenterveystutkimus on keskittynyt eurooppalaisten, pohjoisamerikkalaisten tai englantia puhuvien väestöjen tutkimiseen. Tämä on omiaan vahvistamaan jo olemassa olevia ennakkoluuloja”, kirjeessä todetaan.
 Sen mukaan tutkijoiden ja Metan tiivis yhteistyö voisi auttaa korjaamaan tätä vinoumaa.
 Nuoret sosiaalisen median koekaniineina
 Avoimessa kirjeessä vaaditaan, että ulkopuolisten asiantuntijoiden pitäisi päästä arvioimaan someyhtiöiden sisäisiä tutkimuksia jo niiden suunnitteluvaiheessa. Samoin valmiit tulokset pitäisi antaa tutkimusyhteisön arvioitaviksi.
 Kirje ehdottaa myös erillisen valvontaelimen perustamista. Siinä eri alojen asiantuntijat seuraisivat Metan alustojen toimintaa nimenomaan mielenterveysvaikutuksen näkökulmasta.
 Vuorteen mukaan avoimessa kirjeessä ehdotetut keinot Metan ja tutkijoiden yhteistyön parantamisesta sopisivat moneen muuhunkin kuin mielenterveystutkimukseen.
 – Nuoret ovat usein ensimmäisiä uusien teknologioiden ja alustojen käyttäjiä, ja ovat käymässä läpi tärkeää kehitysvaihetta. He ovat siten alttiita erilaisille vaikutteille. Siksi on tärkeä tutkia näiden alustojen mielenterveysvaikutuksia, hän sanoo.
 Pitäisikö sosiaalisen median dataa avata tutkijoiden käyttöön? Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta
 Facebook Papers -asiakirjat: Toimitusjohtaja Zuckerberg puhuu eri totuutta julkisuuteen – yhtiö teki miljardien osavuosituloksen
 Aiheuttaako sosiaalinen media masennusta? Tuore tutkimus ei havaitse yhteyttä, mutta lopullista vastausta kysymykseen ei saada

"Tuomittu epäonnistumaan"– tutkijajoukko syyttää somejätti Metaa kyseenalaisista tavoista tutkia nuorten mielenterveyttä


Summary: Osa Maanpuolustuskorkeakoulun toisen vuosikurssin opiskelijoista saa edustaa itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla. Perinne alkoi jo vuonna 1928.

He seisovat vakavina Valtiosalin laitamilla, Presidentinlinnan sisäänkäynneillä ja kättelyyn johtavien reittien varrella.
 Jotkut heistä nähdään veteraanien ja lottien saattajina punaisella matolla. Myöhemmin illalla he vilahtelevat kutsuvieraiden kavaljeereina ruuhkaisella tanssilattialla.
 Keitä ovat kadetit – nuo koppalakein ja miekoin sonnustautuneet sotilaat, jotka edustavat tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla? Mitä he juhlissa tekevät?
 Esitämme kysymykset luutnantti  Kiira Kiikerille . Hän oli kadettina Linnassa, kun viimeisin itsenäisyyspäivän vastaanotto järjestettiin perinteisessä mittakaavassaan vuonna 2019.
 Se on hänen sotilasuransa kohokohtia.
 "Kyllä sitä mietti, että mitä jos astun jonkun helman tai varpaiden päälle." Silja Viitala / Yle
 "Nuorenkin upseerin pitää osata käyttäytyä asiaan sopivalla tyylillä. Maanpuolustuskorkeakoulussa opetellaan etikettiä ensimmäisestä päivästä lähtien."  Silja Viitala / Yle
 Etiketti kuuluu upseerin yleissivistykseen
 Maanpuolustus ja poliisikoulu kiinnostivat jo pikkulapsena. Kiira Kiikeri oli neljän, viiden vanha, kun hän ensimmäisen kerran puhui ääneen inttiin lähtemisestä.
 Lukion jälkeen Kiikeri suuntasi asepalvelukseen Karjalan prikaatiin: ensin viestikomppaniaan ja sieltä reserviupseerikouluun. Jo silloin ammattisotilaan ura oli mielessä.
 Maanpuolustuskorkeakoulun portit eivät ensiyrityksellä auenneet. Välivuosi sopimussotilaana Porin prikaatissa vahvisti kuitenkin kutsumusta sotilasuralle.
 "Olen isänmaallinen. Minulle se tarkoittaa, että välitän siitä, mitä Suomessa tapahtuu ja mihin suuntaan yhteiskunta on menossa."
 Kiikeri päätti hakea uudelleen opiskelemaan alaa, mutta tällä kertaa merivoimiin maavoimien sijaan. Nyt hän pääsi sisään siitäkin huolimatta, että hänen kokemuksensa merenkäynnistä rajoittui soutuveneen soutamiseen.
 Kaikki sotatieteiden opiskelijat harjoittelevat juhlavaa käytöstä ja tanssimista. Etiketti kuuluu upseerin yleissivistykseen.
 Kuitenkin vain harvat ja valitut toisen vuosikurssin kadetit pääsevät edustamaan Linnan juhliin.
 Kepa eli kevytpalveluspuku on päällä kadettikoulun luokkaopetuksessa. Merivoimien kadettien oppitunnit järjestetään pääsääntöisesti Santahaminassa tai Merisotakoululla Suomenlinnassa.  Matti Leppänen / Puolustusvoimat
 Päivä alkoi aamuneljältä
 Kiikeri ei uskaltanut edes haaveilla pääsystä itsenäisyyspäivän vastaanotolle.
 – Oli siitä kavereiden kanssa puhetta, mutta en miettinyt sitä sen enempää. Ajattelin vaan, että jos käsky käy, se on hienoa.
 Kävihän se.
 Joulukuun 6. alkoi Santahaminassa kello neljältä aamulla. Kadetti Kiikeri valmistautui pitkään päivään jumppaamalla ja syömällä hyvin.
 Harjoituksesta huolimatta tuleva koitos jännitti Kiikeriä ja muita tehtävään valittuja.
 – Me hössötettiin, oltiin innoissaan ja laitettiin tukkaa sekä vaatteita kuntoon.
 "Linnassa oli paljon tv:stä tuttuja kasvoja ja jännä yhteishenki, sillä kaikki vieraat olivat siellä samasta syystä."
 Päivään kuului paljon odottelua ja vartiossa seisoskelua. Tehtävä on rankka, ja aina silloin tällöin joku kadeteista pyörtyy kuumuuden tai nestehukan seurauksena.
 Kadetti Kiikeri selvisi hommasta ilman kommelluksia.
 Kun kaikki vieraat olivat päässeet linnaan, koitti hetki, jota kaikki olivat odottaneet. Oli tanssin ja vapaan seurustelun vuoro.
 – Seurustelin vieraiden kanssa ja pääsin tanssittamaankin heitä, vaikka eihän siellä kunnolla mahdu pyörähtelemään. Otin vieraista valokuvia pyydettäessä, söin ja maistelin booliakin. Sehän kuuluu asiaan.
 Maanpuolustuskorkeakoulun valmistujaisissa kadetit vannoivat virkavalan ja hetkeä myöhemmin he lauloivat Lippulaulun. Linnanjuhlissa kadetit esiintyvät samassa asussa.  Puolustusvoimat
 "Herra presidentti, hyvää itsenäisyyspäivää!"
 Itsenäisyyspäivän juhlaperinne  on alkanut jo vuonna 1919, kun presidentti  K. J. Ståhlberg  kutsui 150 vierasta Linnaan päiväkahville. Ensimmäinen iltajuhla kättelyseremonioineen ja tansseineen järjestettiin vuonna 1922.
 Kadetteja on nähty itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla kunniavartiossa vuodesta 1928 lähtien.
 Upseerin virkaan opiskelevat kadetit ovat vuosikymmenten ajan muodostaneet tasavallan presidentin eli puolustusvoimien ylipäällikön kunniakomppanian. Nimensä mukaisesti kunniakomppania on mukana tärkeissä edustustehtävissä, kuten presidentin isännöimillä valtiovierailuilla. Niinpä kadetit ovat päässeet edustamaan myös itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla.
 Vaikka tehtävässä palvellaan presidenttiä, tavallisesti kadetit eivät häntä illan aikana henkilökohtaisesti tapaa.
 Kiikeri kuitenkin törmäsi  Sauli Niinistöön  hakiessaan Linnan herkkupöytien antimia.
 – Nyökkäsin kohteliaasti ja sanoin: herra presidentti, hyvää itsenäisyyspäivää! Sen jälkeen ajattelin, että illan tavoite on saavutettu.
 Kiikeri kohtasi myös Suomen itsenäisyyttä puolustaneita lottia ja veteraaneja.
 – Oli silmiä avaavaa kuulla, mitä he ovat joutuneet tekemään, jotta saamme tällaista juhlaa viettää.
 "Sotilaana pääsen auttamaan muita minulle sopivalla tavalla." Silja Viitala / Yle
 Kiikeri tapasi presidentin toisen kerran, kun tämä ylensi hänet luutnantiksi. Nykyään Kiikeri on vartioupseerina Rajavartiolaitoksella. Silja Viitala / Yle
 Veteraanit kiittelivät Kiikeriä hänen uravalinnastaan. Nainen kadetin puvussa herätti kuitenkin heissä myös ihmetystä. Silja Viitala / Yle
 Puoli valtakuntaa katsoo, kun Linnassa juhlitaan
 Linnan juhlat  ovat keränneet kansakunnan television ja radion ääreen  jo vuosikymmenten ajan.
 Yleisradio lähetti Linnan juhlat suorana radiossa ensimmäistä kertaa vuonna 1949. Ensimmäinen televisiolähetys lähetettiin vuonna 1957. Vuodesta 1982 lähtien tv-lähetykset ovat olleet suoria aina, kun juhlia on voitu viettää.
 Kun Presidentinlinna täyttyi vieraista edellisen kerran, jopa 2,7 miljoonaa henkilöä seurasi juhlia kotikatsomoissa.
 Oikein tarkkaavaiset saattoivat nähdä vilaukselta arvokkaasti seisovan kadetti Kiikerin. Hänellä oli yllään merivoimien messipuku, jaloissa nahkaiset tanssikengät, hattu päässä, miekka vyöllä ja käsissä valkoiset hansikkaat.
 Valtiosalin laidalla hän seisoi valmiina tanssittamaan ja viihdyttämään presidentin kutsuvieraita.
 "Juhlien jälkeen takki oli aika tyhjä. Valveillaoloa kertyi lähes 24 tuntia." Silja Viitala / Yle
 Lue myös:
 Testaa tietämyksesi Linnan juhlista pintaa syvemmältä
 Sotilaat huusivat kuolemanhuutoja vieressä, mutta Hannes Tuovinen, 18, pakottautui ampumaan – nyt veteraani neuvoo johtajia: neuvotelkaa, älkää sotiko

Vain harvat ja valitut kadetit pääsevät edustamaan Linnan juhliin – Kiira Kiikeri kertoo, millainen oli hänen sotilasuransa kohokohta


Summary: Usko tulevaisuuteen on nuorten keskuudessa heikko. Digitaalisella ajalla maailmanloppu mahtuu jokaisen ihmisen taskuun, kirjoittaa Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Mitä aiot tehdä, kun yhteiskunta romahtaa? Mikä on selviytymissuunnitelmasi? Kerrostaloissa asumista tuskin voi jatkaa, sillä sähkön katkettua niistä tulee nopeasti asuinkelvottomia.
 Aiheesta keskustelu on normaalia suomalaista kahvipöytäkulttuuria: Pärjäisikö kesämökillä talven yli ja voisiko siellä elää ilman sähköä?
 On lähdettävä metsään. Tai kaikkein mieluiten mökille. Kaivosta saa vettä ja ryytimaata voi kasvattaa henkensä pitimiksi. Moni on myös varastoinut  elintarvikkeita  katastrofin  varalle , kuten esimerkiksi sata purkkia hernekeittoa  vaatehuoneeseen  tai  kolme tonnia sokeria  saunaan.
 Luulen, että juuri Suomi on yhteiskunnan luhistumisen suhteen otollisimpia maita asua. Täällä on harva asumistiheys ja hyvät edellytykset pienviljelyyn. Suuri osa rakennuksista lämpiää puulla. Luonnosta ei olla vielä niin erkaannuttu, etteikö peltohommia opittaisi lyhyessä ajassa. Eläkeläisinä on miljoona ihmistä, jotka ovat nuoruudessaan käsipelillä viljelleet maata ja hoitaneet elikoita.
 Niin pitkään kuin on ollut ihmisiä , on odotettu maailmanloppua. Tällä vuosituhannella maailmanlopun ennuste on muuttunut. Lopun merkkejä etsitään henkimaailman sijaan ilmastosta. Jo kokonaisen sukupolven verran olemme tienneet, että holoseenikausi on  päättymässä , mikä tarkoittaa väistämätöntä tuhoa biosfäärille. Elämme keskellä sukupuuttoaaltoa hyvin rauhallisen maailmanhistoriallisen ajanjakson loppunäytöksessä.
 Aiempaa useampi nuori  näkee tulevaisuuden pikimustana . Sen seurauksena koulutustaso ja syntyvyys ovat laskeneet. On hankalaa motivoida itseään ylläpitämään taloa, jonka nurkka on liekeissä. Tulevaisuuden epätoivoa lisää sen hahmottomuus: kukaan ei tiedä, kuinka nopeasti maailmanloppu etenee ja mitä se käytännössä tarkoittaa.
 Kun tutkii menneitä maailmanloppuja, näyttää kuitenkin melko selvältä, että edessä ei ole ihmiskunnan loppu.
 Ihmiskunta on nähnyt lukemattomia maailmanloppuja  historian aikana. Viimeisen kahdensadan vuoden aikana niin moni kansa ja valtio on tuhoutunut, että ydinsodan aiheuttamaa maailmanloppua alettiin opettaa koulussa. Tulevaisuutemme oli satunnaisten valtionjohtajien oikkujen varassa.
 Nykyinen maailmanloppu on erilainen. Se on ketjureaktio, jota ei saada pysäytettyä, vaikka yrittäisimmekin estää sen. Nuorisoikäluokkien harteilla tämä uhkakuva painaa täysipainoisena selkää kumaraan. Koska digitaalinen aika on kutistanut planeettamme jokaisen ihmisen taskuun mahtuvaksi, edessä näkyvä katastrofi on kaikille yhteinen.
 Kesämökkien muuntaminen pientiloiksi  siirtäisi meidät sadan vuoden verran ajassa taaksepäin. Pienviljely voisi elättää jonkinlaista väestöä tässä maassa sen jälkeen, jos kaupungit muuttuvat elinkelvottomiksi. Aiheesta keskustelu on normaalia suomalaista kahvipöytäkulttuuria: Pärjäisikö kesämökillä talven yli ja voisiko siellä elää ilman sähköä? Kuinka paljon metsästä voisi kerätä sieniä ja marjoja? Riittäisivätkö kalastustaidot elättämään vuoden ympäri? Omavaraisuus vähentää riippuvuutta yhteiskunnasta ja sitä myöten neuvottomuutta. Ilmiö on niin tunnistettava, että  Gösta Sundqvist   levytti aiheesta  vinon pinon Suomen tunnetuimpia lauluja.
 Ihmiskunta ei ole aiemmin katsonut koko planeetan kokoista katastrofia silmiin  samalla tavalla kuin nyt. Kyse ei ole lopun aikojen profetioista, vaan terävimmästä tieteellisestä tutkimuksesta.  Juuri kukaan ei enää usko , että ilmaston lämpeneminen lakkaa puoleentoista asteeseen.
 Ennuste on heikko: Jäätiköiden sulaminen nostaa merenpintaa ja tekee rannikkokaupungeista asuinkelvottomia. Samalla aavikoituminen nielee elinkelpoisia maa-alueita. Eläinlajien joukkosukupuutto kiihtyy, ja villin luonnon maailmanhistoria on käytännössä päättymässä. Seuraavan sadan vuoden aikana miljardit ihmiset joutunevat jättämään asuinsijansa, eikä koko planeetalla ole paikkaa, johon he mahtuisivat. Ennen pitkää luonnonvarat loppuvat.
 Useimmilla tapaamillani nuorilla  ajatus loppuu tähän. Epätoivo kasvattaa rinnallaan nihilismiä, joka saa kyseenalaistamaan kaiken merkityksen. Kun tutkii menneitä maailmanloppuja, näyttää kuitenkin melko selvältä, että edessä ei ole ihmiskunnan loppu.
 Tarvitaan kykyä sietää alati lisääntyvää epävarmuutta. Moni onkin ehdottanut tulevaisuuskasvatusta kouluun. Hernekeittopurkkien varastoiminen ei ole riittävä ratkaisu.
 Ehkä juuri suomalainen ajattelutapa voisi toimia avaimena ongelmaan. Meihin on kansallisesti sisäänrakennettu  itsellisyyden  ajatus: Pari aaria maata ja kompostoiva huussi ovat maailmankatsomuksemme perusta. Jos sivistyksestä joudutaankin luopumaan, jalon villin ihanne säilyy.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja opettaa nuorille lukutaitoa eloonjäämistaitona ja suunnittelee selviytyvänsä maailmanlopusta kalastamalla Vaasan merialueilla.
 Kolumnista voi keskustella 7.12. klo 23.00 saakka

Aleksis Salusjärven kolumni: Suomalaiseen maailmanloppuun kuuluu sata purkkia hernekeittoa


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi kenraalikunnan ylennykset ansioituneille toimijoille.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 2021 ylentänyt kenraalimajuri  Pasi Välimäen  kenraaliluutnantiksi, prikaatikenraali  Kari Nisulan  kenraalimajuriksi, eversti  Sami Nurmen  prikaatikenraaliksi ja kommodori  Janne Huuskon  lippueamiraaliksi.
 Kenraaliluutnantti Pasi Välimäki (s. 1965) on toiminut Puolustusvoimien operaatiopäällikkönä vuodesta 2019 asti. Aikaisemmin hän on palvellut muun muassa Karjalan prikaatin komentajana, Pääesikunnassa sektorijohtajana ja osastoesiupseerina sekä Afganistanissa suomalaisen kriisinhallintajoukon apulaisoperaatiopäällikkönä. Hän ylennettiin kenraalimajuriksi vuonna 2019. Tasavallan presidentti on määrännyt hänet Maavoimien komentajaksi 1.1.2022 lukien.
 Kenraalimajuri Kari Nisula. Lehtikuva
 Kenraalimajuri Kari Nisula (s. 1967) on toiminut Pääesikunnan valmiuspäällikkönä vuodesta 2019. Aiemmin hän on palvellut muun muassa Panssariprikaatin komentajana, sotataidon laitoksen johtajana Maanpuolustuskorkeakoulussa, suomalaisen kriisinhallintajoukon komentajana Libanonissa ja koulun johtajana Panssariprikaatissa. Prikaatikenraaliksi hänet ylennettiin vuonna 2019. Hänet on määrätty Puolustusvoimien operaatiopäälliköksi 1.1.2022 lukien.
 Prikaatikenraali Sami Nurmi.  Lehtikuva
 Prikaatikenraali Sami Nurmi (s. 1967) on toiminut Puolustusministeriön kansallisen puolustuksen yksikön johtajana 1.8.2021 alkaen. Aiemmin hän on palvellut muun muassa Maanpuolustuskurssien johtajana, Puolustusvoimien viestintäjohtajana Pääesikunnassa, Euroopan Unionin sotilasesikunnan johtajan avustajana, Uudenmaan prikaatin pataljoonan komentajana, puolustusministerin adjutanttina sekä kansainvälisissä kriisinhallinta- ja sotilasasiamiestehtävissä. Everstiksi hänet ylennettiin vuonna 2016.
 Lippuemiraali Janne Huusko. Lehtikuva
 Lippueamiraali Janne Huusko (s. 1969) on toiminut Rannikkoprikaatin komentajana vuodesta 2019. Aikaisemmin hän palvellut muun muassa osastopäällikkönä ja apulaisesikuntapäällikkönä Merivoimien esikunnassa, Puolustusvoimien tiedustelulaitoksen apulaisjohtajana sekä sektorijohtajana Pääesikunnassa. Kommodoriksi hänet ylennettiin vuonna 2017. Hänet on määrätty Pääesikunnan valmiuspäälliköksi 1.1. 2022 lukien.
 Lue myös:   Katso Ylen Suomi-koneesta, ketkä saavat itsenäisyyspäivänä ylennyksen tai kunniamerkin – Riikka Luostarisesta tulee "kulttuuriritari"

Kenraalikunnassa neljä ylennystä


Summary: Lotta Svärd -järjestön jäseniä osallistui 1943-44 virkistys- ja palkitsemismatkoille Saksaan. Lottia tutkinut Maritta Pohls pitää Jenna Saarenkedon pro gradussaan esiin nostamia matkoja sota-ajan ajankuvana.

Suomalaiset lotat tekivät natsi-Saksaan viisi virkistysmatkaa vuosina 1943 ja 1944.
 Niille osallistui yhteensä 75 Lotta Svärd -järjestön jäsentä. Myös sotainvalideja oli matkoilla mukana.
 Matkat tehtiin ilmeisesti natsijohtaja  Heinrich Himmlerin  kutsusta, jonka tämä oli esittänyt vieraillessaan Suomessa kesällä 1942.
 Lotta Svärd -järjestön virkistys- ja palkitsemismatkat ovat seinäjokelaisen  Jenna Saarenkedon   pro gradu -työn aihe . Saarenketo valmistui viime keväänä Turun yliopistosta maisteriksi pääaineenaan kulttuurihistoria.
 Aineistoksi graduun löytyi matkoille osallistuneiden lottien kotiin lähettämiä kirjeitä ja kortteja, päiväkirjamerkintöjä ja matkoistaan antamia lehtihaastatteluja.
 Saarenketo arvelee, että vaikka matkoista on mainintoja joissain historiateoksissa, edes tämäntasoista tutkimusta niistä ei ole aiemmin tehty.
 – Halusin ottaa selville, mitä matkojen takana on, ja päästä käsiksi naisten omiin kokemuksiin aiheesta, joka ei ole ainakaan yleisesti tiedossa.
 Historiantutkija, filosofian tohtori  Maritta Pohls  ei ole lottien virkistys- ja palkintomatkoista kuullut, mutta ei varsinaisesti hämmästy Saarenkedon tekemistä selvityksistä.
 – Tiesin keskusjohtokunnan jäsenten virallisista matkoista, mutta en tiennyt näistä palkintomatkoista.
 Pohls on kirjoittanut  Lotta Svärd – käytännön isänmaallisuutta  -kirjan ( Otava 2009 ) yhdessä  Annika Latva-Äijön  kanssa.
 Kirjeet, kuvat ja kortit
 Jenna Saarenketo löysi lottien kuvia, matkakertomuksia ja muuta aineistoa Saksan matkoista Seinäjoen Lotta Svärd- ja Suojeluskuntamuseosta sekä Tuusulan lottamuseosta.
 Pikkuhiljaa tutkimuksen pohjaksi löytyi myös muuta aineistoa muun muassa yksityishenkilöiltä ja Lotta Svärd -lehden numeroista.
 Yksi lotta, jonka muistoja Saarenketo käytti alkuperäisaneistona oli  Bertta Saxberg  , joka osallistui viimeiselle virkistysmatkalle kesällä 1944. Hän oli opettajana Inhan tehtailla Ähtärissä ja toiminut ainakin sotasairaala 30:ssa.
 Saxberg kuvailee matkapäiväkirjassaan alkumatkaa kohti Gdanskia. Kirjoittaminen loppuu kuitenkin yhtäkkiä, joten Saarenketo on jäänyt pohtimaan, unohtiko Saxberg matkapäiväkirjansa vai ohjeistettiinko häntä olemaan kirjoittamatta.
 – Nimikirjaa hän piti kuitenkin koko matkan ajan ja keräsi sinne pieniä tervehdyksiä tapaamiltaan ihmisiltä, Saarenketo toteaa.
 Nimikirjakin on osa gradun aineistoa.
 Bertta Saxberg Saksassa kesällä 1944. Lottamuseo / Lottamuseon arkisto
 Hedelmiä, leivoksia, kulttuuria
 Virkistysmatkoille valikoitui Saarenkedon mukaan sekä tehtävissään ansioituneita lottia että järjestön rivijäseniä.
 Fyysisiä sairauksia ei saanut olla, mutta koska matkat olivat virkistymistä ja lepäämistä varten, osa matkoille päässeistä naisista oli ollut järjestössä jo pitkään. Heillä saattoi olla takana sotakokemuksia ja uupumusta vuosien ajalta.
 – Yhdessä kirjeessä on maininta, että Berliinissä oli tarjoiltu oikeita leivoksia ja niin paljon hedelmiä, että "ei jaksa syödä". Se on ollut varmasti Suomen oloihin tottuneille lotille erikoinen kokemus.
 Saarenkedon aineistossa on toteamus, miten jonkun matkalaisen painokin oli noussut hyvän ruoan ansiosta.
 – Siltä osin virkistys oli siis onnistunut.
 Kaduilla liikkuessamme meidät vähän väliä pysäytettiin ja kysyttiin, olemmeko suomalaisia lottia, joista heidän sanomalehdissään on niin paljonkirjoitettu tai lausuttiin ihastus siitä, että suomalaiset ovat pitäneet niin hyvää huolta saksalaisista sotilaista.  Lotta Aino (Lotta Svärd 8/1944), Jenna Saarenkedon pro gradu -työ
 Saksa esitteli matkoilla lotille parhaita puoliaan, vaikka elettiin jo vuosia 1943–44. Suomalaiset pääsivät taidegallerioihin, seuraamaan näytelmiä ja muun muassa käymään Berliinin olympiastadionilla sekä eläinpuistossa.
 Matkalaiset näkivät Hitlerin vuoristomajan ja aineiston mukaan tapasivat Himmlerinkin ainakin kahdella matkalla.
 – Ilmeisesti kesällä 1943 ja kesällä 1944 Himmler osallistui luultavasti myös juhlatilaisuuteen, missä lotat otettiin vastaan Saksassa.
 Jenna Saarenketo teki kulttuurihistorian pro gradunsa Turun yliopistoon viime keväänä. Tuomas Saarenketo
 Vaikka esimerkiksi pommituksissa tuhoutunut Berliini mainitaan Saarenkedon lähteissä, ei Hitlerin Saksan juutalaisvainoista niissä kerrota, vaikka ne ovat varmasti näkyneet matkalaisille.
 – Luultavasti naiset ovat jotain havainneet, mutta eivät siitä kirjoita. Ainoa maininta löytyy aineistoistani kesältä 1944. Merkinnän " luulen, että ei yksikään joka näki olosuhteet siellä ihannoinut Hitleriä, jos sinne mennessäänkään" -sanavalinnasta saa vihjeen suhtautumisesta, mutta muuta sen kirjoittaja ei sano, Saarenketo toteaa.
 Propagandaa puolin ja toisin
 Suomi ja Saksa olivat sodan alussa liittolaisia, sodan edetessä suhteet jo heikkenivät.
 Saarenketo arvelee, että naisjärjestön virkistysmatkoilla Saksa halusi kannustaa saksalaisnaisia mukaan sotatehtäviin esittelemällä, miten aktiivisesti vapaaehtoiset naiset Suomessa isänmaalliseen työhön osallistuivat.
 Viides lottaseurue Saksassa kesällä 1944. Eturivissä ensimmäinen vasemmalta on Bertta Saxberg. Lottamuseo / Lottamuseon arkisto
 Suomessa matkoja markkinoitiin aseveljeytenä ja viestien sekä haastattelujen sanamuodoissa korostuu usko Saksan sotamenestykseen.
 – Lehtihaastatteluissa lotat puhuvat aseveljeyden tiivistämisestä ja uskotaan Saksan aseiden voittoon, Saarenketo sanoo.
 Saarenketo muistuttaa kuitenkin, että lottien viestintää Suomeen valvottiin. He saivat lähettää postia vain lottajärjestön keskusjohtokunnan kautta, mikä on voinut vaikuttaa siihen, mitä kirjeissä kerrottiin ja miten.
 Alkuperäisdokumenteistä käy ilmi, että lotat tunnistettiin Saksassa kaduilla ja kirjoitettiin paikallisissa lehdissä. Maritta Pohls on lukenut Saarenkedon pro gradu -työn ja kiinnittää huomiota tähän asiaan.
 – On uusi tieto, että naisten organisoitumista arvostettiin niin Saksassa. Gradusta syntyy vaikutelma, että Saksassa olisi haluttu luoda vastaavantyyppistä järjestelmää.
 Saksan kansan on, kaikki sen arvot huomioiden, loppujen lopuksi onnistuttava perustamaan suomalaisten Lottien kaltainen järjestö.   Heinrich Himmlerin puheesta 4.10.1943 (Suom. Jenna Saarenketo ja Marja Jalava, Saarenkedon pro gradu -työ)
 Ei natsijärjestö
 Maritta Pohls muistuttaa, että Lotta Svärd oli puolustusvoimien tukijärjestö ja noudatti Suomen poliittista linjaa. Koska Suomi oli liittolaissuhteessa Saksan kanssa, kytkös Lotta-järjestön ja Saksan välillä on mahdollinen.
 – Lotat on kutsuilla kiinnitetty mielenkiintoisesti koko puolustusjärjestelmään. Salaisia matkat eivät olleet missään tapauksessa. Käsittääkseni lotat eivät tehneet mitään salaista, Pohls sanoo.
 Lottajärjestön lakkauttamisen jälkeen tästäkin osasta toimintaa vaiettiin suurelta osin vuosikymmeniksi.¨
 Pohls ei halua mystifioida matkoja eikä niille osallistuneita naisia erityisen natsimyönteisinä. Suomalainen yhteiskunta oli silloin sellainen, hän sanoo.
 Myös ainakin Naisten työvalmiusliitosta kutsuttiin vierailijoita Saksaan.
 – Lotta Svärd lakkautettiin 1944 hitleriläismielisenä organisaationa ja se on leimannut voimakkaasti myöhempää keskustelua. En ajattele, että järjestö olisi ollut sen kummemmin hitleriläismielinen kuin Suomen armeija.
 Saarenketoa kiinnostivat gradussaan erityisesti naisten subjektiiviset kokemukset sota-ajasta. Pohls puolestaan nostaisi esiin naisten roolin vapaaehtoistehtävissä yhteiskunnassa.
 – Naiset ovat rakentaneet yhteiskuntaa järjestäytymisen avulla. 1920-30-luvuilla oli kolmenlaista järjestäytymistä: maanpuolustukseen liittyvää, sosiaaliseen työhön liittyvää kuten Mannerheimin lastensuojeluliitto ja kotiin liittyvää työtä kuten Martta-järjestö, Pohls sanoo.
 Paljon vielä piilossa
 Lotta Svärd -järjestön perustamisesta tulee tänä vuonna kuluneeksi 100 vuotta. Vuonna 1944 lakkautetussa järjestössä on vielä paljon tutkimatonta, Pohls arvelee.
 – Jokainen aika nostaa esiin uusia kysymyksiä, kun haluamme ymmärtää menneisyyttä.
 Myös Saarenketo on kiinnostunut siitä, mikä on vielä hukassa.
 – Löytämäni aineisto oli varmasti vain pintaraapaisu siitä, mitä on löydettävissä. Yksityisarkistoissa on varmaan kuvia ja kirjeitä, joista perikunnat eivät aina edes tiedä.
 Mahdollisena jatkotutkimusaiheena Saarenketo pohtii sotainvalidien osallistumista virkistysmatkoille. Myös Saksassa on vielä käymättä tutustumassa siellä ehkä oleviin aineistoihin.
 Aiheesta voi keskustella maanantaihin 6. joulukuuta 2021 kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi :
 Hämeenkyröläiseltä vintiltä löytyi avaamaton muonituslotan varustereppu – tiesitkö, että lottien kädenjälki näkyy myös työpaikkalounaassasi?
 Tunnetko tätä historian unohdettua yksityiskohtaa? Vuonna 1944 Kauhavalla toimi internointileiri, jonne saapuneiden SS-miesten taustat pyyhittiin puhtaaksi

Natsijohtaja Himmler kutsui kymmeniä lottia matkoille, joista on tähän saakka tiedetty vähän – Jenna Saarenketo pääsi jäljille arkistolöytöjen perusteella


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Kotikissankin henki halutaan pelastaa lähes hinnalla millä hyvänsä
 Koiria ja kissoja hoidetaan yhä enemmän paitsi eläinklinikoilla myös vaativan hoidon eläinsairaaloissa. Iso operaatio ja tehohoitopäivät  maksavat lemmikin omistajalle jopa tuhansia euroja . Hoitojen lisääntyminen näkyy siinä, että esimerkiksi verenluovuttajakissoista on pulaa.
 Yle kävi Kreikan lomasaarella, jonne nousi tiukan valvonnan siirtolaiskeskus
 Samoksen siirtolaiskeskuksessa on asuinparakkien lisäksi päiväkoti, koulu ja paikkoja vapaa-ajan viettoon. Ympärillä on piikkilankaa. Stelios Demertzis
 Noin kolmimetrinen piikkilanka-aita ympäröi Samoksen saarella parakkialuetta, jonka edustalla poliisi partioi. Kyse on uudenlaisesta, tiukkojen turvatoimien siirtolaiskeskuksesta, joita Kreikka rakentaa nyt saarilleen.
 Siirtolaisille halutaan välittää ajatus, ettei kallis ja vaarallinen yritys Eurooppaan kannata. Keskukset rahoittaa EU.  Tuleeko niistä malli koko Euroopalle ?
 Kozeen Shiwan nousi lahtelaisista pizzerioista huippukokiksi
 32-vuotiaan keittiömestari Kozeen Shiwanin mukaan maut herättävät hänessä usein valtavia tunteita. Henrietta Hassinen / Yle
 Keittiömestari  Kozeen Shiwanin  ruoka-annoksissa maku ja visuaalisuus kulkevat käsi kädessä. Pohjoismaisen keittiön ja Lähi-idän makuja yhdistelevä Shiwan kertoo, että maut herättävät hänessä usein valtavia tunteita.  32-vuotiaan huippukokin ura alkoi lahtelaisista pizzerioista . Itsenäisyyspäivänä hän loihtii menun  Ylen TV1:llä Linnan jatkoille .
 Oopperalla hurmannut Vilma Jää tekee feminististä kansanmusiikkia
 Kansanmuusikko Vilma Jään haave täysipainoisesta viulistin urasta särkyi pyöräonnettomuuteen. Antti Haanpää / Yle
 26-vuotias kansanmuusikko  Vilma Jää  nousi maailmanmaineeseen esiinnyttyään kesällä  Kaija Saariahon  oopperassa Ranskassa. Jää tekee myös omaa feminististä kansanmusiikkia. Jään uraa on varjostanut kaksi pyöräilyonnettomuutta, joista toinen pakotti jättämään täysipainoisen viulunsoiton.  Muusikon työnsä ohella Jää kerää  suomalaisia karjankutsuhuutoja.
 Pakkasvaroituksia koko maassa
 Yle
 Sää on enimmäkseen poutaista ja selkeää. Pakkanen on kireintä korkeapaineen keskuksen alueella Lapissa. Pakkasessa on suuria paikallisia vaihteluita, ja myös pilvisyyden vaihtelulla on iso vaikutus lämpötiloihin. Tuuli lisää pakkasen purevuutta maan eteläosassa, ja pakkasesta varoitetaan koko maassa.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lemmikin tehohoidolla iso hinta, Kreikka rakentaa tiukan valvonnan siirtolaiskeskuksia, huippukokki Kozeen Shiwan loihtii väreillä


Summary: Kun ihminen kuolee, läheisille jää suru ja muistot, mutta myös uuvuttava paperityö. Digitalisoinnista odotetaan asiaan helpotusta. Siihen menee kuitenkin vielä vuosia.

Tamperelaisnaisen isä kuoli yli kolme vuotta sitten. Tänä keväänä posti toi kiinteistöverolaskun perikunnalle, vaikka perintö oli jaettu lähes välittömästi ja perintöverotkin maksettu jo aikaa sitten.
 Kirje, jossa isän nimi oli osoitetiedoissa, sai aikuisen tyttären tunteet pintaan. Kuinka kauan tätä paperisotaa vielä kestää?
 Sarianne Hartonen  ymmärtää kuohahduksen hyvin. Tänä syksynä ilmestyneen  Kuolevaisen käsikirjan  kirjoittaja on kuullut vastaavaa muiltakin.
 – Suru on vähän sellainen tunne, että kaikilla pienillä yksityiskohdilla on merkitystä. Siksi voi tuntua syvästi loukkaavalta, kun saa jonkun selvityspyynnön tai kirjeen vainajan tai perikunnan nimellä. Ihmiset ovat hyvin haavoittuvia siinä kohtaa.
 Tampereen yliopistolliseen sairaalaan rakennettiin vuonna 2013 omat tilat vainajien säilyttämistä ja käsittelyä varten. Osa vainajista on rakennuksessa ainoastaan säilytyksessä, osalle tehdään kuolemansyyn selvittämiseen liittyvä ruumiinavaus. Timo Turpeinen / Yle
 Voi tuntua myös toivottomalta, kun aina vaan tulee postia läheisen nimellä, vaikka hänen kuolemastaan on ilmoittanut mielestään joka paikkaan.
 – Esimerkiksi sen hahmottaminen, mitä kaikkia sähköisiä palveluita ihminen on ostanut, on todella hankalaa. Voisi kuvitella, että digi-Suomessa tiedonsiirto sujuisi paremmin, Hartonen sanoo.
 Miten kaikki edes selviävät byrokratiasta!
 Kuolemaan liittyvä byrokratia nousi tänä syksynä otsikoihin, kun kansanedustaja  Satu Hassi  (vihr.) kertoi Facebook-päivityksessään, millaista taistelua oli miehensä kuoleman jälkeen joutunut käymään pankkien, vakuutusyhtiöiden ja erilaisten palvelutarjoajien kanssa. Sekä  Ilta-Sanomat  että  Iltalehti  tekivät Hassin päivityksestä jutun.
 TAYSissa tehdään ruumiinavauksia sekä lääketieteellisen kuolemansyyn selvittämiseksi että rikostutkinnallisista syistä. Oikeuslääketieteellisten ruumiinavausten suorittamisesta vastaavat THL:n oikeuslääkärit. Timo Turpeinen / Yle
 Moni samaistui kansanedustajan kertomaan, sillä kohtalotovereita on paljon. Esimerkiksi viime vuonna Suomessa kuoli 55 000 henkilöä, ja heidän läheisensä ovat joutuneet ilmoittamaan kuolemasta ja toimittamaan erilaisia todistuksia ja valtakirjoja lukemattomiin paikkoihin – osaan useampaankin kertaan.
 Myös Hassi saa kuolleitten läheistensä postia. Marraskuussa tuli kirje lähes neljä vuotta sitten kuolleelle isälle. Tammikuussa kuolleelle aviomiehelle tulee paljon sähköpostia tahoilta, joille ei Hassin mukaan voi kuolemasta ilmoittaa.
 Samaa on kertonut moni kansanedustajaan yhteyttä ottanut kansalainen.
 – Pidän täysin uskottavana, että monissa tapauksissa kestää vuosia ennen kuin kuolinpesän asiat saadaan setvittyä. Ihmettelen, miten se ylipäänsä onnistuu, jos omaiset ovat tottumattomia asioimaan byrokratian kanssa, kouluttamattomia, sairaita, tai iän tai muun syyn takia eivät osaa kätevästi käyttää kaikenlaisia tietoteknisiä palveluita ja laitteita, Hassi sanoo.
 Surun keskellä tietoa on vaikea jäsentää
 Saattohoitoon keskittyvässä Pirkanmaan hoitokodissa hoidetaan ihmisiä, jotka elävät elämänsä viimeisiä viikkoja. Sosiaalityöntekijä  Liisa Lehtipuu  kohtaa työssään heitä ja heidän läheisiään. Lehtipuun kanssa voi puhua kuolemaan liittyvistä tunteista, mutta myös käytännön asioista.
 – Monilla potilailla on halu hoitaa jo etukäteen asioita niin, että läheisillä olisi mahdollisimman helppoa heidän kuolemansa jälkeen. Se on monelle hyvin tärkeää.
 TAYSissa pyritään vainajan hyvään ja kunnioittavaan hoitoon sekä läheisten mahdollisimman hyvään huomiointiin. Timo Turpeinen / Yle
 Läheiset kaipaavat tietoa erityisesti omaisen kuoleman jälkeen. Esimerkiksi pankit, vakuutusyhtiöt ja Kela ovat koonneet muistilistoja, ja googlaamallakin selviää paljon. Myös hoitokodista saa opaskirjasen ja muuta materiaalia. Liisa Lehtipuu kuuntelee, auttaa ja etsii tietoa. Mutta välillä omaisia pitää jarrutella.
 – Esimerkiksi hautaus on hyvä laittaa eteenpäin heti. Mutta kaikilla asioilla ei ole yhtä kova kiire. Joskus toteamme yhdessä, että kaikki ei välttämättä jää mieleen. Suru on päällimmäisenä tässä kaiken keskellä ja se vaikuttaa siihen, miten tietoa pystyy ottamaan vastaan, Lehtipuu sanoo.
 Erityisesti, jos läheinen kuolee yllättäen, uuden ja hajanaisen tiedon vastaanottaminen ja arvioiminen on vaikeaa. Tämä oivallus oli yhtenä lähtökohtana myös sille, että Sarianne Hartonen päätti kirjoittaa  Kuolevaisen käsikirjan . Se on opas, jossa käydään yksityiskohtaisesti läpi niitä asioita, joita kuolema tuo vastaan ja joita voi joutua hoitamaan.
 TAYSin kappeli on uskonnosta riippumaton tila. Siellä ei voi toimittaa vainajan siunaamista, mutta pienimuotoisen hyvästelytilaisuuden voi pitää.  Timo Turpeinen / Yle
 – Monesti läheisen kuolema tulee ihmisen kohdalle ensimmäistä kertaa ja paperisodan määrä saattaa yllättää. Ajattelen, että esimerkiksi orientoitumisen kannalta kirja on hyvä lukea vaikka etukäteen ennen kuin tilanne on akuutti, hän sanoo.
 Samalla voi miettiä myös, millaisia asioita haluaisin itse hoitaa ennen omaa kuolemaansa.
 Kaikki me kuolemme – ainakin näin voit valmistautua jo nyt Hoitotahto:  Voit kertoa, millaista hoitoa haluat elämän loppuvaiheessa. Hoitotahto on hyvä tehdä siltä varalta, että et pysty itse osallistumaan hoitopäätöksiin. Edunvalvontavaltuutus:  Voit nimetä etukäteen, kuka saa hoitaa asioitasi, kun et itse pysty. Elämänlaatutestamentti tai hoivatahto:  Voit kirjata itsellesi tärkeitä asioita, joita toivot esimerkiksi hoitokodissa otettavan huomioon, jos et itse pysty toiveistasi kertomaan. Millaisesta musiikista, ruuasta tai vaatteista pidät? Testamentti:  Miten haluat, että omaisuutesi jaetaan? Kerro testamentista läheisillesi ja talleta se paikkaan, josta se löytyy. Jos haluat, että omaisuutesi jaetaan perintökaaren mukaan, tee luettelo siitä. Digitaalinen testamentti:  Listaa palvelusi ja niiden käyttäjätunnukset ja salasanat. Muista säilyttää ne turvallisesti.
 Paperisotaan ei saada helpotusta vielä vuosiin
 Satu Hassi teki tänä syksynä eduskunnassa kirjallisen kysymyksen kuolinpesän asioiden hoidon helpottamisesta. Hän esitti muun muassa, että oikeusministeriö laatisi yleisvaltakirjan, jolla kuolinpesän edustaja voisi hoitaa asioita kaikkien tahojen kanssa - pankeista verkkopalveluiden tarjoajiin. Hassi ehdotti myös, että ihmisen kuoltua Digi- ja väestötietovirasto (DVV) lähettäisi kuolinpesälle ohjevihkosen, josta löytyisi kaikki tarpeellinen tieto kuolinpesän asioiden hoidosta.
 Hassin kysymyksen allekirjoitti yli 50 kansanedustajaa kahdeksasta eri puolueesta.
 Hautajaisten jälkeen vainaja toimitetaan krematorioon tuhkausta varten. Tampereen ja sen ympäryskuntien vainajista tuhkataan yli 80 prosenttia. Krematorio on Kangasalla, Vatialassa. Timo Turpeinen /  Yle
 Kysymykseen vastannut kunta- ja hallintoministeri  Sirpa Paatero  (sd.) kertoi vastauksessaan, että omaisille löytyy keskitetysti tietoa  suomi.fi-palvelusta . Ministeri kertoi myös, että Läheisen kuolema -verkostoyhteistyö, jota Digi- ja väestötietovirasto ja verohallinto valmistelevat yhdessä pankkien ja muiden sidosryhmien kanssa, korjaa monia Hassin mainitsemia ongelmia. Hankkeen tavoitteena on vähentää kuolemanjälkeistä byrokratiaa.
 Ministeri Paateron mainitseman hankkeen valmistelu alkoi vuonna 2019 ja odotukset sitä kohtaan ovat suuret. Toiveena on, että tieto vainajan kuolemasta kulkisi eri tahoille mahdollisimman automaattisesti ja digitaalisesti ja perunkirjoitukset ja muut asiat voitaisiin hoitaa vähemmillä soitteluilla ja konttorikäynneillä sähköisesti.
 Tällä hetkellä hanke on siinä vaiheessa, että DVV ja muut yhteistyötahot tekevät toteutuksen suunnittelua ja vaikuttavuusarviota.
 – Kyseessä on todella iso hanke, joka vaatii monia lakimuutoksia ja rahoitusta, sanoo johtaja  Ari Torkkel  Digi- ja väestötietovirastosta.
 Krematorion tiloissa voidaan säilyttää 50 vainajaa. Tampereen seurakuntien omistamassa krematoriossa tuhkataan vuodessa noin 2 700 vainajaa. Timo Turpeinen / Yle
 Siihen, että paperisodasta päästään, menee vielä vuosia. Tämän hallituksen ohjelmassa ei hanketta mainita.
 – Se on toki yksi asia, johon pitäisi osoittaa varoja. Ehkä tarvittaisiin myös jonkinlainen valtion tai hyvinvointialueiden rahoituksella toimiva neuvontakeskus. Pitäisi olla myös jokin elin, joka ratkaisisi pattitilanteet, esimerkiksi sen että kuolinpesän selvittelyssä ei päästä eteenpäin, Satu Hassi sanoo.
 Tehokaskaan ei saa kaikkea hoidettua heti
 Byrokratian vähenemistä ja tiedon siirron automatisointia odotellessa vainajan omaiset jatkavat paperisotaansa.
 Liisa Lehtipuu tapaa omaisia Pirkanmaan hoitokodin ryhmissä, joissa kokoonnutaan vielä potilaan kuoleman jälkeen. Niissä keskustellaan kuolemaan liittyvästä byrokratiasta paljon.
 – Kyllä usein kuulee, että koska vihdoin tulee se viimeinen kirje. Niitä tuntuu tulevan vielä vuosienkin jälkeen vainajalle tai perikunnalle.
 Vatialan krematoriossa on oma tila uurnan luovutusta varten. Omaiset saavat ottaa uurnan tältä pöydältä, kukkien välistä. Timo Turpeinen / Yle
 Sarianne Hartosen mukaan moni läheinen haluaisi hoitaa kaikki kuolemaan liittyvät asiat tehokkaasti pois. Mutta usein asiat ovat monimutkaisia ja niitä on vaikea saada kerralla nippuun.
 – Jos sen lähtökohtaisesti tietää ja hyväksyy, niin en tiedä, olisiko tilanteen kanssa ehkä helpompi elää.
 Oletko sinä törmännyt byrokratiaan omaisesi kuoltua? Millaisia ajatuksia juttu sinussa herättää? Voit keskustella aiheesta maanantaihin 6. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue myös:
 "Nyt olisi ollut minun vuoroni kuolla", ajatteli Mauri Päivinen, kun vaimon jälkeen lähti oma poika – surutaakkaa lisää armoton byrokratia

“Koska vihdoin tulee se viimeinen kirje?” Omaisen kuolema teettää paljon paperitöitä – usein vielä vuosienkin jälkeen


Summary: Viranomaisten mukaan aluksella on 17 henkilöä. Loukkaantuneista ei ole kerrottu.

Ruotsissa Vingan saaren lähistölle ankkuroidulla rahtialuksella on syttynyt lauantaina tulipalo, jonka sammutustyöt ovat jatkuneet sunnuntaiaamuun asti.
 Asiasta uutisoivat muiden muassa Ruotsin yleisradioyhtiö  SVT  ja  Aftonbladet .
 SVT:n mukaan Almirante Storni -aluksen kyydissä on 17 ihmistä. Loukkaantuneista ei ole kerrottu.
 Henkilökunta on paennut paloa 177-metrisen aluksen toiseen päähän.
 Palon syy ei selvillä
 Rannikkovartioston mukaan alus ei ole tulessa, vaan rahtialuksen yläkannella oleva puulasti.
 Palo syttyi aluksella lauantaina noin kello 14.30 paikallista aikaa. Viranomaisten mukaan palon sammutustöitä vaikeuttaa se, että palava lasti on pakattu tiiviisti.
 Palon syy ei ole tiedossa. Ruotsin merenkulun laitoksen mukaan palo sai alkunsa muovikelmusta.
 Rahtialus Almirante Storni savusi yön pimeydessä Göteborgin edustalla 4.-5.12.2021. Ruotsin rannikkovartiosto
 Sammutustöissä mukana useita yksiköitä
 Merenkulkulaitos tarjoutui evakuoimaan aluksen henkilökunnan jo lauantaina, mutta laivan kapteeni kieltäytyi.
 Kapteenin mukaan henkilökunta auttaa Ruotsin rannikkovartiostoa ja paikallisia pelastustyöntekijöitä sammuttamaan paloa.
 Kello seitsemän aamulla paikallista aikaa neljä alusta oli mukana sammutustöissä. Lisäksi paikalla on useita veneitä Ruotsista, Tanskasta ja Portugalista, pelastushelikoptereita, meripelastusyhdistyksen yksiköitä sekä rannikkovartioston Poseidon-alus.
 Viranomaisten mukaan palo on saatu rajattua, mutta vielä ei ole tiedossa, kuinka kauan palon sammuttamisessa kestää.
 Ruotsin rannikkovartiosto sammuttamassa rahtialus Almirante Stornilla syttynyttä tulipaloa.  Ruotsin rannikkovartiosto

Ruotsissa Göteborgin edustalle ankkuroidulla rahtialuksella syttyi tulipalo lauantaina – sammutustyöt jatkuvat yhä