Summary: Erikoistutkija Olli Lehtosen laaja tutkimus osoittaa kyläkoulujen ja kylien elinvoiman yhteyden. Koulujen lakkauttaminen kiihdyttää maaseudun asukaskatoa selvästi.

Lusin koulu seisoo komeana hämäläisessä maisemassa Heinolassa. Vain lasten ääni puuttuu. Heinolan kaupunki päätti, etteivät lapset enää tänä syksynä käy koulua Lusissa.
 – Pelottaa. On jo näkyvissä merkkejä, että lapsiperheet ovat lähdössä sinne, missä koulu on.
 Lusin kyläyhdistyksen varapuheenjohtajan  Pekka Ojasen  pelko on aiheellinen. Luonnonvarakeskuksen erikoistutkijan  Olli Lehtosen  tutkimus kertoo, että kyläläisten kannattaa taistella koulujensa puolesta.
 – Tutkimuksessa on selvä näyttö siitä, että kyläkoulun lopettaminen romahduttaa kylän asukasluvun. Ovathan maaseudun kylien asukasluvut useilla alueilla muutenkin laskeneet, mutta koulun lopettaminen kiihdyttää asukaskatoa selvästi.
 Olli Lehtosen tutkimuksesta on  julkaistu artikkeli Journal of Rural Studies -tiedelehdessä.
 Lehtosen tutkimuksen tulos on jo arkipäivää Kärkölän kirkonkylällä Päijät-Hämeessä. Koulu lakkautettiin vuonna 2015.
 – Kyllä se on kylän raitin hiljentänyt. Ei enää kuulu lasten ääniä, sanoo kyläaktiivi  Tapani Suokas .
 Peruskouluja on ajettu alas kovaa tahtia
 Manner-Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan 2130 peruskoulua vuonna 2020. Kymmenessä vuodessa peruskoulujen määrä on vähentynyt lähes neljänneksellä.
 Erikoistutkija Olli Lehtosen mukaan erityisesti kyläkoulujen kohtalo vaikuttaa pelottavalta. Mikäli asenteet eivät muutu, kyläkoulujen tulevaisuus on synkkä. Lehtonen toivoo valtion tulevan apuun.
 Kyläaktiivit pitävät kuntapäättäjien toimia lyhytnäköisinä. Kyläkoulujen lopettamisella haetaan säästöjä, mutta samalla näivetetään koko kuntaa.
 Kunnat myyvät lakkautetut koulut usein yksityisille ostajille. Näin tapahti myös Jokioisten Vaulammin koululle Kanta-Hämeessä. Ville Välimäki / Yle
 Esimerkiksi sekä Kärkölässä että Lusissa kunta on kaavoittanut tontteja kyliin ja toivonut niihin lisää asukkaita. Samalla kuitenkin kylistä on lopetettu kyläkoulut.
 Heinolassa kyselyt Lusiin kaavoitetuista tonteista osoitettiin Pekka Ojaselle.
 – Puheluita tuli paljon. Sitten kysyttiin, onko kylällä koulua. Siihenpä ne puhelut sitten päättyivät.
 Kyläkouluverkoston harveneminen pidentää lasten koulumatkoja
 Lapset ovat kouluverkon karsimisen kärsijöitä. Olli Lehtosen tutkimus selvitti, että yli 20 kilometrin päässä koulusta asuvien lasten lukumäärä tuplaantui vuodesta 2011 vuoteen 2018.
 Lehtonen sanoo, että kyläkouluasioissa olisi otettava huomioon myös lasten oikeudet. Pitkät koulumatkat ja läksyjen teko päälle pidentävät koululaisen päivät kohtuuttomiksi.
 Jokioisten kunta Kanta-Hämeessä on lakkauttanut kaikki kyläkoulunsa. Vaulammin kylätoimikunnan puheenjohtaja  Minna Lax  kertoo, että koulumatkojen lisäksi koulun lakkauttaminen estää lapsilta myös yhteisen iltapäivätoiminnan. Koulukyyti ei odota.
 Kun kunnat yleensä vielä myyvät kyläkoulunsa yksityisille, menettävät kyläläiset yhteisen kokoontumispaikkansa.
 – Koulutiloissa pystyi harrastamaan ja koulun pihalla oli talvella jääkenttä, jossa koululaiset ja vanhemmatkin kokoontuivat, harmittelee Minna Lax.
 Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een saakka.

Hämäläiskylä kiinnosti muuttajia, kunnes puheeksi tuli koulu – nyt se on tutkittu: kyläkoulujen lakkauttaminen autioittaa Suomen kylät


Summary: Rauman telakan alueella on todettu syksyn aikana yli 200 koronatartuntaa. Alkuviikon näytteissä ei ilmennyt uusia tartuntoja.

Rauman telakan koronaepidemian voidaan katsoa olevan ohi, todetaan Rauman kaupungin tiedotteessa. Alkuviikolla 120 työntekijältä otetuista satunnaistesteistä ei ole enää ilmennyt uusia tartuntoja.
 – Rauman telakan alueen nykyinen koronaepidemia on taltutettu hyvällä yhteistyöllä ja tehokkailla toimilla, sanoo Satakunnan sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Raija Uusitalo-Seppälä.
 Telakan alueella on syyskuun puolivälistä alkaen todettu 217 koronatartuntaa. Yksi työntekijä on tällä viikolla ohjattu uusintanäytteelle. Eristyksessä on vielä viisi työntekijää ja karanteenissa neljä.
 Testaukset jatkuvat
 Ulkomailta tulevilta työntekijöiltä otetaan edelleen PCR-näytteet aikaisintaan 72 tuntia maahan tulon jälkeen, eikä ennen negatiivista näytevastausta pääse telakka-alueelle.
 Työntekijöiden viikoittaisia satunnaistestauksia jatketaan. Testeistä voi vapautua esittämällä näytteenottajalle todistuksen täydestä koronarokotussuojasta.
 – Lisäksi uudeksi toimintamalliksi suositellaan toistuvien itse tehtävien antigeenitestien käyttöönottoa telakalla. Tällaisesta testauksesta on hyvää kokemusta esimerkiksi Harjavallan akkutehtaan työmaalta ja Olkiluodosta, Uusitalo-Seppälä kertoo.
 Lisää rokotustilaisuuksia telakan alueella
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto määräsi viime viikolla pakolliset terveystarkastukset RMC:n, sen tytäryhtiöiden ja alihankkijoiden työmaihin kuuluvilla työpaikoilla.
 RMC:n operatiivisen johtajan  Ville Laaksosen  mukaan määräyksen tarkat käytännön vaikutukset eivät vielä ole täysin selvillä, mutta suuntaviivat ovat jo olemassa.
 – Suunnitteilla on muun muassa testaamisen laajentaminen entisestään sekä täyden rokotussarjan edellyttäminen uusilta työntekijöiltä.
 Rokotekattavuuden parantamiseksi kaupunki jatkaa rokotustilaisuuksia telakan alueella.
 Lue myös:
 Aluehallintovirasto määrää pakolliset terveystarkastukset Rauman telakalle

Rauman telakan koronaepidemia taltutettu – testaukset jatkuvat, suunnitteilla täyden rokotussarjan edellyttäminen uusilta työntekijöiltä


Summary: Pirssibisnes elpyy koronakolhuista, mutta alalta on poistunut kuljettajia ja yrittäjiä. Taksilupia on myös menetetty, kun vaatimuksia on kiristetty tänä vuonna lakimuutoksilla. Edessä häämöttää jo seuraava rahareikä: vähäpäästöisyyteen investointi.

Liikenteessä vilisevien taksien määrän sanotaan kielivän siitä, onko talous nousussa vai laskussa.
 Tänä syksynä taksibisnes on piristynyt, kun yhteiskuntaa on avattu.
 Esimerkiksi Suomen suurimmassa taksinvälityspalvelussa Taksi Helsingissä tilausmäärät ovat kohonneet toimitusjohtaja  Jari Kantosen  mukaan pahimmasta koronakuopasta noin viiden prosentin kuukausivauhtia – joskin koronaa edeltävälle tasolle ei ole vielä päästy.
 Nyt edessä on pikkujoulukausi ja kuljettajille olisi kysyntää.
 – On aivan selvää, että kuljettajia tarvittaisiin lisää, jotta saisimme enemmän autoja ajoon. Töitä olisi nyt tarjolla, Kantonen toteaa.
 Myös taksialan toisessa suuressa "tallissa", Lähitaksissa tarvittaisiin nyt kuljettajia. Kysyntää olisi erityisryhmiin pätevöityneille ammattikuljettajille, sillä yhtiö aloittaa vuodenvaihteessa kelakuljetusten ajamisen, kertoo Lähitaksin myyntijohtaja  Sanna Salminen . Vaatimuksena on myös suomen kielen taito.
 – Vaatimuksemme ovat aika tiukat. Erityiskuljetuksissa helposti nousee esiin vaatimus suomen kielen osaamisesta. Ja ajotaitoa meillä katsotaan tarkasti, pelkkä ajokortti ei riitä.
 Pienemmillä paikkakunnilla huoli kelakyytejä ajavien taksien riittävyydestä on ollut tuttua jo pidempään.
 Koronan myötä Taksi Helsingin kyytimääristä haihtui peräti 52 prosenttia viime vuonna. Nyt kuopasta on hiljalleen noustu, kertoo toimitusjohtaja Jari Kantonen. Eleni Paspatis / Yle
 Osa jätti taksin ratin korona-aikana
 Taksialalta on poistunut yrittäjiä ja kuljettajia. Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin asiantuntija  Pasi Hautalahden  mukaan taksilupien määrä kääntyi selvään laskuun korona-aikana.
 – Kun tarkastelee kuluvaa vuotta, jokaista uutta taksilupaa kohden on kaksi peruttua, Hautalahti toteaa.
 Kun taksiala vapautettiin kilpailulle heinäkuussa 2018, lupamäärä lähti Hautalahden mukaan nopeaan nousuun. Ennen uudistusta lupia oli kiintiömäärä 9 500. Huippu saavutettiin vuoden 2019 lopulla, jolloin lupia oli 12 300. Nyt määrä on pudonnut noin viidelläsadalla ja Hautalahti uskoo laskevan trendin jatkuvan.
 Yksi syy lopettamisiin on Hautalahden mukaan taksiluvan peruuttaminen, jos lakisääteisiä toimia ei ole tehty määräajassa. Taksilain kolmen vuoden takaista uudistusta on nimittäin paikkailtu tänä vuonna lakimuutosten "korjaussarjalla", jossa kiristettiin taksiluvan ehtoja.
 Tällä hetkellä Traficom esimerkiksi odottaa, että 700 täysin y-tunnuksetonta taksiyrittäjää hankkisivat tunnuksen määräaikaan mennessä. Hautalahti arvioi, että heistä pari sataa jättäytynee pois alalta.
 – Ja luulisin lupamäärien laskevan edelleen, kun seuraavaksi alamme tarkistella ja kirjelmöidä ammatillisesta pätevyydestä.
 "Investointikykyä puuttuu nyt, kun pitäisi sähköistää autokantaa"
 Taksiliiton puheenjohtaja Kai Anderssonin mukaan taksiuudistuksen jälkeisistä ylilyönneistä ei pidä leimata kaikkia uusia tulokkaita. – Täytyy muistaa, että siinä joukossa tuli myös paljon hyviä, jotka haluavat tästä ammatin itselleen. Sasha Silvala / Yle
 Kaikki alalta lähteneet eivät suinkaan ole menettäneet lupiaan, vaan osa on lopettanut omasta tahdostaan. Taustalla näkyy kova myllerrys, jossa taksiala on ollut uudistuksen jälkeen, sanoo Taksiliiton puheenjohtaja ja taksiyrittäjä  Kai Andersson .
 Anderssonin mukaan ensin asiakkaat säikähtivät uudistunutta taksikilpailua, ylilyönnit söivät alan mainetta ja lopuksi tuli korona, joka vei loputkin ajot. Nyt pitäisi miettiä vähäpäästöisempään autoon siirtymistä, mikäli haluaa pysyä mukana tulevaisuudessa kuntien ja julkisten kyytien kilpailutuksissa.
 – Olemme olleet taloudellisessa kurimuksessa. Investointikykyä puuttuu nyt, kun pitäisi alkaa sähköistää autokantaa. Epävarmuus ei ole vielä tasaantunut ja autoilijat miettivät, uskaltavatko uusia kalustoa.
 Mistä tunnistaa rehellisen taksin pikkujouluna tolpalla?
 Taksiuudistuksen valuvikoja tänä vuonna paikkaillutta lakimuutosten "korjaussarjaa" Anderssonin edustama Taksiliitto pitää askeleena oikeaan suuntaan. Liitto olisi tosin toivonut vielä enemmän viranomaisilta valvontaa pelisääntöjen noudattamiseen. Samoin toivoisi Taksi Helsingin Kantonen.
 Hyvänä askeleena Taksiliiton Andersson pitää esimerkiksi syyskuussa tehtyä täsmennystä sääntöihin, joilla tolpalla päivystävien taksien tulee ilmoittaa hinnastonsa asiakkaille.
 Jos kyyti maksaa eri verran yöllä ja päivällä, tulee esimerkkihinnan kuvata kalliimpaa vaihtoehtoa. Niinpä Kai Anderssonin taksissa esimerkkihinta kuvaa yöhintaa, vaikka päivällä sama matka olisi viisi euroa halvempi.  Sasha Silvala / Yle
 Kyydin hinta tai hinnan perusteet pitää kertoa asiakkaalle etukäteen. Taksitolpalla tämä tapahtuu käytännössä keltamustilla hintatarroilla autojen ikkunoissa. Niihin pikkujouluista kotiutujan kannattaa kiinnittää huomiota.
 Tarrassa pitää näkyä selkeästi esimerkkihinta tyypillisestä taksimatkasta, jonka pituudeksi on määritelty 10 kilometriä ja kestoksi 15 minuuttia.
 Andersson kehottaa ihmisiä valitsemaan rauhassa taksitolpalla haluamansa kyyditsijän, ensimmäiseen autoon ei ole pakko hypätä.
 – Asiakkaalla on oikeus valita haluamansa palveluntuottaja, sillä se jos mikä ”sparraa” myös tarjoamaan hyvää palvelua.
 Hintojen ilmoittamisen lisäksi pikkujoululiikenteessä kannattaa silmäillä, onko taksin katolla lain vaatima keltainen taksivalo ja auton sisällä taksamittari tai muu matkan tiedot kirjaava laite, kuittikone, kuljettajan nimi ja taksiluvan haltijan yhteystiedot. Niitä myös Traficom, poliisi ja Verohallinto syynäävät loppuvuonna tehovalvonnassaan.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 23.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Maskit ja turvavälit käytössä, mutta katsomon saa myydä täyteen – teattereissa odotetaan pikkujouluja ja iloitaan jokaisesta rajoituksettomasta esityksestä
 Kelakyytien kuljettajista käydään kovaa kilpailua Satakunnassa
 Lounais-Suomen Taxidata hävisi Kela-kyydit ja ennakoi osan kuljettajista siirtyvän kilpailijoille – Menevä ja Taksi Helsinki aloittavat kuljettajahaun lokakuussa
 Kaupunkien on hankittava nollapäästöisiä autoja jo muutaman vuoden kuluttua – Vaasassa jännitetään, jäävätkö biokaasubussit sähköautojen jalkoihin

Taksialalla kävi kato, kun vaatimuksia kiristettiin ja korona iski – nyt   kuskeista on jo pula: "Jokaista uutta lupaa kohden on kaksi peruttua"


Summary: Huippukokouksessa keskusteltiin myös Puolan oikeusvaltiotilanteesta. Marin kertoi pitäneensä hyvin tiukan puheenvuoron aiheesta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Energian kallistuminen puhutti EU-johtajia huippukokouksessa Brysselissä tuntikaupalla torstai-iltana. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan on ymmärrettävää, että energian hinta huolestuttaa EU-maissa.
 Suomen kantana on kuitenkin ollut, että lyhyen aikavälin ratkaisut hintapiikkiin tulisi löytää ensisijaisesti kansallisin keinoin.
 Energiakeskustelu on mutkikasta, koska EU-maiden välillä on paljon eroja, millä tavalla tuotettua energiaa ne käyttävät. Eroja on myös näkemyksissä siitä, mistä energian kallistuminen johtuu.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Unkarin pääministeri  Viktor Orban  näki kokoukseen saapuessaan syypäänä EU:n kunnianhimoiset ilmastotavoitteet.
 EU-komissio on todennut, että hintojen nousun takana ei ole ilmastopolitiikka, vaan energian kysynnän kasvu ja Euroopan riippuvuus fossiilisesta tuontienergiasta.
 Marin ei tulkitse huippukokouksessa käytyä energiakeskustelua niin, että jäsenmaita olisi lipeämässä yhteisistä ilmastotoimista.
 – Päin vastoin, me tulemme tarvitsemaan entistä vahvempaa siirtymää puhtaisiin vihreisiin energiantuotantomuotoihin, Marin sanoi ensimmäisen kokouspäivän jälkeen.
 Pitkällä tähtäimellä EU:n tulisi Marinin mukaan olla nykyistä omavaraisempi energian suhteen. Lisäämällä uusiutuvan energian tuotantoa EU voisi vähentää riippuvuuttaan fossiilisesta tuontienergiasta.
 Ei hätiköityjä johtopäätöksiä
 Marin myös korosti, että energian hintojen nousun varjolla ei pidä tehdä hätiköityjä johtopäätöksiä, jotka aiheuttaisivat EU:n päästökauppajärjestelmään häiriöitä, jotka vain entisestään pahentaisivat tilannetta.
 Huippukokouksen päätelmiin kirjattiin maininta, että komissio selvittää kaasu- ja sähkömarkkinoiden sekä päästökaupan toimintaa. Marinin mukaan mistään muutoksista päästökauppajärjestelmään ei sovittu.
 – Tässä on kyse siitä, että komissio selvittää tilannetta ja katsoo, minkälaisia syitä energian hinnan nousun taustalla on ja millä tavalla nämä energiamarkkinat toimivat, hän sanoi.
 Puolan uhittelu varjosti huippukokousta
 EU-maiden johtajat keskustelivat myös Puolan oikeusvaltiotilanteesta.
 Puolan perustuslakituomioistuin linjasi aiemmin tässä kuussa, että osa EU:n perussopimusten artikloista on ristiriidassa maan perustuslain kanssa. Linjaus kyseenalaisti näin EU-oikeuden aseman Puolassa.
 Jo ennen kokouksen alkua  Marin vaati tiukkaa suhtautumista asiaan . EU-oikeuden ensisijaisuus suhteessa kansalliseen lakiin on Marinin mukaan tärkeää sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta, jotta kansalaiset ja yritykset voivat luottaa yhteisiin pelisääntöihin.
 – Pidin hyvin tiukan puheenvuoron siitä, että tähän Puolan tilanteeseen pitää puuttua kaikkien niiden keinojen kautta, joita komissiolla on käytettävissä, Marin kertoi kokouspäivän jälkeen.
 Marinin mukaan komission tulisi löytää asiaan ratkaisu yhdessä Puolan kanssa. Hän sanoo, ettei huippukokouskeskustelun perusteella voi kuvata asiassa tapahtuneen varsinaista lähentymistä.
 – Toivon mukaan ymmärrys on lisääntynyt puolin ja toisin, ja nyt tämä tilanne on joka tapauksessa se, että komissio arvioi, millä tavalla Puolan kanssa menetellään.
 Muuttoliike ja Valko-Venäjä esillä tänään
 Brysselin huippukokous jatkuu tänään keskustelulla muuttoliikkeestä, ja Marin ennakoi aiheen vievän aikaa.
 Ajankohtaisena pulmana on hankala tilanne Valko-Venäjän vastaisilla EU-rajoilla, joille on viime kuukausien aikana tullut runsaasti siirtolaisia.
 EU on syyttänyt Valko-Venäjää ihmisten käyttämisestä painostukseen ja kutsunut ihmisten usuttamista rajalle hybridihyökkäykseksi.
 Valko-Venäjän toimiin puuttumista pohdittiin jo maanantaina ulkoministerikokouksessa. Harkinnan alla on muun muassa ollut, voisiko EU:ssa olevilta toimijoilta kieltää kaupallisten koneiden vuokrauksen Valko-Venäjälle. Lisäksi uusi kierros pakotteita on valmistelussa.
 Lue myös:
 EU-johtajat koolla Brysselissä – Marin ei odota ratkaisua Puola-kiistaan, Unkarin pääministeri haukkui ilmastotoimet utopistiseksi fantasiaksi

EU-maiden johtajat pähkäilivät energian hintojen nousua tuntikaupalla – tänään keskustellaan muuttoliikkeestä


Summary: Kolmihenkisen perheen kuolinmysteeri on hämmentänyt viranomaisia ja tutkijoita jo kuukausien ajan.

Elokuussa kansallispuistosta Kaliforniasta kuolleena löydetty kolmihenkinen perhe menehtyi todennäköisesti kuumuuden aiheuttamaan lämpöhalvaukseen ja nestehukkaan, kertovat viranomaiset. Mysteeri on hämmentänyt viranomaisia ja tutkijoita jo kuukausien ajan.
 Mariposan piirikunnan sheriffi  Jeremy Briese  kertoo, että 45-vuotias mies, hänen 30-vuotias vaimonsa ja heidän yksivuotias tyttärensä lähtivät patikoimaan Sierra National Forestin kansallispuistoon 17. elokuuta, jolloin lämpötila hipoi lähes 43 celsiusastetta. Mukana retkellä oli perheen koira, joka niin ikään löytyi kuolleena. Kyseisellä patikointireitillä on vain vähän puiden tarjoamaa varjoa.
 – Kuumuuteen liittyviä kuolemia on äärimmäisen vaikeaa tutkia, sanoi Briese.
 Briesen mukaan ruumiiden lähettyviltä löytynyt vesisäiliö oli tyhjillään.
 Kun ruumiit löydettiin syrjäiseltä patikointireitiltä, ei niistä löytynyt ulkoisen väkivallan merkkejä. Perheen kuolinsyy ei selvinnyt myöskään alustavassa ruumiinavauksessa.
 Syykuussa Sierra National Forestin alueella virtaavassa Merced-joessa havaittiin korkeita levän myrkkypitoisuuksia. Tämän vuoksi moni tutkija epäili, että myrkkylevä olisi ollut perheen kuolinsyy. Viranomaiset sulkivat tämän vuoksi varotoimena useita patikointireittejä kansallispuiston alueella.
 Lue myös:
 Koituiko myrkkylevä kolmihenkisen perheen kohtaloksi Kaliforniassa? Useita patikointialueita suljettu kansallispuistossa

Patikointireitiltä kuolleena löydetyn kalifornialaisperheen uskotaan menehtyneen kuumuuteen ja nestehukkaan


Summary: Uudenlaisen mallin tavoitteena on lisätä kotimaista kalankasvatusta. Vuosituotanto olisi lähes miljoona kalakiloa vuodessa. ELY-keskus edellyttää ympäristövaikutusten arvointia ennen lupakäsittelyä.

Metsähallitus hakee lupaa kalankasvatuslaitokselle Kustavin Isokarin länsipuolelle. Kyse on uudesta konseptista, jolla halutaan lisätä kalankasvatusta Suomessa.
 Metsähallitus järjestää luvat kuntoon valtion vesialueilta ja kilpailuttaa kasvatuslaitospaikkoja yrittäjille. Mallin tavoitteena on kotimaisen kalankasvatuksen lisääminen.
 Vesiviljelyyn sopivia valtion vesialueita kartoitettiin vuonna 2019. Samalla etsittiin seutuja, joissa on kiinnostusta lisätä kalankasvatusta.
 – Useita sopivia ja yrittäjiä kiinnostavia alueita on. Päätimme aloittaa Isokarin alueelta pilottina, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkija  Markus Kankainen.
 Metsähallituksen hallinnoimat merialueet sijaitsevat ulkosaaristossa ja avomerellä. Tutkimusten mukaan sinne voi perustaa suuria tuotantolaitoksia ilman havaittavaa vaikutusta ympäristön tilaan.
 Metsähallitus on hakenut Kustavin edustalta lupaa kahteen vaihtoehtoiseen paikkaan. Hakemuksen mukaan verkkoaltaita voisi rakentaa viidestä viteentoista kappaletta. Vuosittainen kalantuotanto olisi vajaasta puolesta miljoonasta kilosta lähes miljoonaan kalakiloon.
 Varsinais-Suomen ELY-keskuksen mukaan tuotantomäärä nousee yhteensä lähelle kriittistä miljoonaa kiloa vuodess. Se edellyttää ympäristövaikutusten arviointia ennen lupakäsittelyä.
 Lue myös:
 Pienet ympäristöpäästöt, mutta harvoin kannattavaa – maalle rakennetut kalankasvattamot kohtaavat monta ongelmaa
 Veden alla riittää meteliä, kun viljellyt lohet ääntelevät – tutkijat huomasivat että ääni vaihtuu jos kala kokee stressiä

Valtion vesille haetaan kalankasvatuslupia – Kustavin edustalle tulossa ensimmäinen vuokrattava laitospaikka


Summary: Pääministeri Sanna Marinin politiikka ja imago ovat muuttuneet viime kevään jälkeen. Se hämmentää osaa demareista. Pääministeri joutui omiensa arvosteltavaksi ensi kertaa viime torstain ryhmäkokouksessa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Viime torstaina SDP:n eduskuntaryhmän kokouksessa kuultiin pitkästä aikaa tiukka keskustelu. Pääministeri  Sanna Marin  joutui kysymysten ristituleen omassa ryhmässään.
 Osa kysymyksistä koski pääministerin imagoa ja uusia toimintapoja.
 Marin nousi korona-aikana huippusuosioon. Poikkeuksellista julkisuutta on tullut myös kansainväliseltä medialta, jossa Marin on poseerannut niin Voguen kuin Time-lehden kannessa. Marinin suosio on kannatellut koko puoluetta.
 Maaseudun Tulevaisuus -lehden teettämässä  kyselyssä  Sanna Marin oli puolueiden nykyisistä puheenjohtajista suosituin vaihtoehto myös Suomen seuraavaksi pääministeriksi.
 Marinista tuli pakon edessä kriisiajan pääministeri. Uudenlainen Marin tuli esiin, kun koronaepidemia siirtyi poliitikkojen asialistalla alemmas. Nyt muutos herättää puolueessa kysymyksiä.
 Yle on haastatellut  tätä juttua varten noin viittätoista henkilöä SDP:n eduskuntaryhmässä ja sisäpiirissä. Lisäksi on kuultu eri tilanteita tuntevia lähteitä.
 He eivät halua asian arkaluontoisuuden vuoksi esiintyä omilla nimillään.
 Päällimmäiseksi puoluelähteiden piirissä nousee toki Marinin onnistuminen pääministerinä monissa asioissa. Hänen kuvataan olevan taitava, lujatahtoinen ja hyvä prosesseissa. Kollegat ovat oppineet myös, että pääministeri tuohtuu ja tasaantuu nopeasti. Pääministeri koetaan nyt vähemmän ideologiseksi ja enemmän käytännönläheiseksi. Hänellä on puolueessa vahva tuki.
 Marin joutui pääministerinä puolitoista vuotta hoitamaan koronakriisiä. Pääministeri kuvattiin Ylen Ykkösaamussa maaliskuussa.
 Puolueessa moni ajattelee kuitenkin, että Marin on muuttunut.
 Monia demarikansanedustajia mietityttää.
 Ensimmäinen asia on kevään   aamupalakohu . Puoluelähteet tulkitsevat, että uutinen Kesärannan aamiaisedusta oli Marinille kova kolaus.
 Otsikoihin nousi keväällä, että Marinin perheessä aamupalat maksetaan verovaroista. Marin maksoi edun takaisin, mutta kohu jätti jälkensä.
 Kevättä kuormittivat koronakriisi, loputtomat Säätytalon istunnot ja riitaisa kehysriihi, jota alhaisen kannatuksen vaivaama hallituskumppani keskusta pitkitti.
 Marin on kertonut itsekin  julkisuudessa , että hän väsyi työpaineen alla keväällä.
 Koronakriisi uuvutti koko hallitusta, mutta raskain vastuu ja kovin paine kohdistuu aina pääministeriin.
 Kevät oli niin rankka, että jotkut Marinin työtoverit kuvaavat hänen tuolloin muuttuneen robottimaiseksi ja totiseksi. Useat läheltä seuranneet kertovat olleensa huolissaan pääministerin jaksamisesta. Kunnes tuli kesä.
 Yle kuvasi Marinin lokakuussa hänen saapuessaan haastatteluun. Pääministerin toiveesta haastattelu tehtiin kahvilassa.  Berislav Jurišić / Yle
 Suomen pääministerin  tehtävä on kova paikka.
 Sixpack-hallitusta vetäneen  Jyrki Kataisen   jaksamisesta  pääministerinä ja kokoomuksen puheenjohtajana puhuttiin puolueen sisällä ja ulkopuolella.
 Katainen myönsi itse olleensa väsynyt, ja kertoi hoitaneensa väsymystään muun muassa lenkkeilemällä.
 Marinin lääke on sama kuin Kataisella. Hän pitää työkuntoa yllä keväällä aloittamallaan juoksuharrastuksella. Myös tämä näyttää puoluetovereiden mielestä olevan käänteen tekevä asia.
 Marin on kertonut aikovansa juosta tänä syksynä Cooperin 12 minuutin juoksutestissä kolme kilometriä. Se olisi loistava tulos.
 Marin esitteli juoksuvauhtiaan viimeksi MTV3:n Yökylässä Maria Veitola -ohjelmassa. Hän tunnusti ohjelmassa ajautuneensa nuorena ylikuntoon liian urheilemisen vuoksi. Loppuunpalamisen jälkeen Marin ei halunnut urheilla 15 vuoteen. Tauko loppui tähän kevääseen.
 Pääministerin harrastus herättää poliitikkokollegoissa sekä ihailua että huolta.
 Marinin SDP on joutunut talouspolitiikassa eri linjoille hallituskumppani keskustan kanssa. Pääministeri selitti Ylelle erimielisyyttä 20.10.21.   Toni Määttä / Yle
 Pääministerin tuntevat kertovat, että Marin on raudanluja ja peräänantamaton ja tekee kaiken täysillä, myös harrastuksensa.
 Jotkut kuvailevat Marinin olevan energisempi kuin keväällä. Jotkut ovat huolissaan siitä, että kierroksia on jopa liikaa.
 Osa kollegoista kokee, että tämän pitäisi myös osata rentoutua.
 Demariryhmässä jotkut miettivät jälleen Marinin terveydentilaa ja sitä, jaksaako ja kestääkö pääministeri.
 Pääministeri Sanna Marin ei halua kommentoida Ylen SDP-lähteistä saamia tietoja.
 Kolmas esiin nouseva asia on  Marinin tyylin ja toimintatavan muutos. Uusi Marin käy baareissa ja kestitsee eturivin artisteja Kesärannassa.
 Pääministerin työtä läheltä seuranneet kuvaavat, että Marin otti oman elämänsä takaisin.
 Käytännössä pääministeri hoiti koronaa aamusta yöhön puolitoista vuotta. Marin väsyi rooliin, jossa hän on hautautuneena Säätytalolle ja elää niukan vapaa-aikansa perheineen Kesärannassa, aitojen ympäröimänä.
 Kun koronan isoin uhka väistyi, pääministeri murtautui ulos kultaisesta häkistä.
 Pääministeri postaa ahkerasti kuvia Instagramiin. Hän on esitellyt myös ostamiaan palveluita tai tavaroita, kuten syyskuussa uutta reppuaan. Jouni Immonen / Yle
 Entistä vapaampi Marin raportoi Instagramissa, jossa someajan poliitikot julkaisevat kuvia itsestään ja arjestaan. Pääministeri on nähty Instagramissa lenkkeilemässä, esittelemässä uutta reppuaan, nauttimassa syysauringosta ja usein myös baaripöydässä.
 Pääministeri on Ylen tietojen mukaan käynyt myös keikalla Tavastia-klubilla, ja hänen kuvaillaan pyörivän pop-piireissä.
 Erikoinen tilanne on sattunut syyskuun lopulla bileillan päätteeksi. Pääministeri seurueineen oli ollut levynjulkistamiskeikalla, jonka jälkeen joukko on jatkanut juhlintaa muualle.
 Ylen lähteen mukaan pääministeri oli koonnut artisteista, näiden ystävistä ja tutun tutuista joukon, joka oli yöllä kahden aikaan lähtenyt jatkoille Kesärantaan pääministerin virka-asunnolle viidellä tilataksilla. Vieraiden henkilötietoja ei tarkistettu Kesärannan portilla. Mukana on ollut 20–30 henkilöä.
 Juhlien jatkuttua Kesärannassa jonkin aikaa pääministeri oli äkisti kehottanut joukkoa lähtemään.
 Useampi lähde sanoo , että Marin haluaa olla paljon muutakin kuin pääministeri. Kolmikymppisellä pääministerillä on elämännälkä.
 Vakavahenkiseen politiikkaan tottuneille sosiaalidemokraateille Marinin instagram-tyyli menee yli hilseen. Instagramin ymmärtäville Marinin kuvat näyttävät kenen tahansa päivityksiltä.
 Marinin odotetaan keräävän SDP:lle nuorten suosiota. Vaikeimpina aikoina SDP:ssä pelättiin, että nuoret jättävät iäkkäiden suosiman puolueen lopullisesti.
 Marinin seuraava näytön paikka puoluejohtajana ovat tammikuun aluevaalit. Kuntavaaleissa SDP:n tulos putosi hieman edellisistä vaaleista.
 Uudistunut pääministeri  on muuttanut myös politiikkaansa. Suurin muutos liittyy koronatoimiin.
 Kriisiajan “mökille ei saa mennä” -pääministeri on nyt Marin, joka korostaa ravintoloissa käymisen ihanuutta.
 Marin oli tänä syksynä valmis keventämään ravintolarajoituksia tuntuvasti. Rajoitusten keventämisen jälkeen koronapotilaiden määrä kasvoi sairaaloissa lähes yhtä jyrkästi kuin viime keväänä.
 Viime keväänä Marin ajoi Suomeen tiukkoja liikkumisrajoituksia.
 Marin on ottanut etäisyyttä koronatoimista vastaavaan peruspalveluministeri  Krista Kiuruun  (sd.) ja kääntynyt hallituksessa muun viisikon linjalle.
 Marinilla on ollut täysi työ  johtaa hallitusta, jossa varsinkin vihreät ovat kiistelleet alhaisen kannatuksen vaivaaman keskustan kanssa.
 Kevään kriisiriihen jälkeen Marin liimautui lähemmäs keskustajohtaja  Annika Saarikkoa , mutta viimeviikkoinen riitely ja erimielisyydet talouspolitiikassa heikentävät nyt puolestaan hallituksen punamulta-akselia. Demareiden mielestä keskustalaiset tekevät muulle hallitukselle kaiken mahdollisen kiusan.
 Torstainen ryhmäkokous paljasti, että suosiostaan huolimatta Marinilla on pitelemistä myös oman puolueensa irtiottajissa.
 Pitkäksi venähtäneen koronaepidemian aikana eduskuntaryhmä on kokoontunut etänä, jolloin kriittiset puheenvuorot ovat jääneet vähiin.
 Tänä syksynä kansanedustajat ovat taas läsnä. Useiden lähteiden mukaan painetta kohdistui torstaina eduskunnassa ensimmäisen kerran pääministeri Mariniin.
 Kokouksessa esimerkiksi käytiin juurta jaksaen läpi  Veikkauksen edunsaajien leikkauksista syntynyt riita  keskustan kanssa.
 Pääministeri kutsui viihdealan ammattilaisia Kesärantaan lokakuussa, ja seuraavalla viikolla hallitus perui leikkaukset, jotka olisivat vieneet tukia esimerkiksi musiikin ammattilaisilta. Taustalla näkyy kulttuuriministeri Antti Kurvinen.  Laura Kotila / valtioneuvoston kanslia
 Marin ryöpytti viime viikolla poikkeuksellisella tavalla julkisesti keskustan kulttuuriministeriä  Antti Kurvista , jonka demarit katsoivat yrittäneen haavoittaa pääministeriä.
 Marin sai selostaa ryhmälleen Veikkaus-tulojen kompensoinnista syntynyttä riitaa. Ryhmä tuki varauksettomasti pääministeriä siinä, että Veikkauksen edunsaajilta ei leikata.
 Marinin ystävän, kansanedustaja  Ilmari Nurmisen  (sd.) nimi nostattaa osassa demariryhmää ärtymystä. Myös tämä tuli esiin ryhmäkokouksessa.
 Arvostelijoiden mukaan vaikutusvaltainen pääministeri nostaa pitkäaikaista ystäväänsä Nurmista esiin vähän joka yhteydessä, kun taas jotkut demariedustajista kokevat jäävänsä varjoon.
 Nurminen ei halua kommentoida käytyä keskustelua Ylelle.
 Toissa sunnuntaina Nurminen oli mukana, kun Marin kestitsi koronarajoituksista kärsineitä artisteja Kesärannassa. Marinin ja Nurmisen lisäksi poliitikoista oli paikalla vain kulttuuriministeri Antti Kurvinen.
 Nurminen oli myös henkilö, jota Marinin tulkittiin yrittäneen saada eduskuntaryhmän johtoon ohi Antti Lindtmanin.
 Lindtman taas kilpaili Marinia vastaan vajaat kaksi vuotta sitten, kun SDP:n puoluevaltuusto valitsi Marinin Antti Rinteen seuraajaksi ja puolueen pääministeriehdokkaaksi. Lähes puolet puoluevaltuustosta oli Lindtmanin takana.
 Viime torstain kokouksessa kourallinen demariedustajia piti puheenvuoroja, joissa he kyseenalaistivat pääministeriä. Hyökkäävät puheenvuorot kuultiin heiltä, jotka eivät olleet alunperinkään Marinin tukena. Muutama heistä on tilaisuuden tullen valmis horjuttamaan pääministeriä.
 Ryhmä säröilee.  Moni edustaja arvioi, että Marinin olisi käytettävä enemmän energiaa ryhmähengen luomiseen.
 Mutta – torstain kokouksen dramatiikkaa ei kannata liiotella. Pääministeripuolueen eduskuntaryhmissä on aina nurinaa, sillä ministeriryhmän ulkopuolella olevat kansanedustajat kokevat usein olevansa sivussa ja jäävänsä tiedosta paitsi.
 Eduskuntaryhmässä muistetaan vielä, miten  Paavo Lipponen  pääministerinäaikanaan iski nyrkin pöytään. Tavallaan samoin teki torstaina myös Marin, jonka kerrotaan puolustaneen tinkimättä omia tekemisiään.
 Voit keskustella artikkelista lauantai-iltaan 23.10. klo 23 asti.
 Katso lisää:
 Analyysi: Hallitus sai kiistansa sovittua, mutta ongelma kulttuurin rahoituksesta ei kadonnut mihinkään
 Tarkastelimme viiden kansainvälisen poliitikon Instagram-tilejä: Sanna Marinin imago ei olekaan niin rento kuin syksyn kohuissa on kauhisteltu

Analyysi: Sanna Marin muuttui – demarilähteet kertovat Ylelle kohdanneensa koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin


Summary: Perussuomalaiset kysyivät vanhusten hoivan ongelmista. Ministeri Kiuru puolusti vanhusten hoivan hoitajamitoitusta ja lupasi hallituksen puuttuvan kotihoidon ongelmiin.

Valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) mukaan hallitus on sitoutunut kehysjärjestelmään. Päätöksiä siitä, että kehysjärjestelmän perusperiaatteita muutettaisiin, ei hänen mukaansa ole tehty.
 Hallituksen talouspolitiikka nousi ihmettelynaiheeksi eduskunnan kyselytunnilla. Kokoomuksen kansanedustaja  Antti Häkkänen  kysyi, voiko hallitus luvata, ettei kehyksiä enää rikota.
 – Hallitus on sitoutunut kehysjärjestelmään. Hallitus ei ole tehnyt päätöstä, joka muuttaisi kehyksen perusperiaatteita ja jättäisi sieltä enemmän asioita ikään kuin oman menoraaminsa ulkopuolelle, Saarikko sanoi.
 Vaalikauden alussa sovittu yhteisen taloudenpidon raami on ollut iso keskustelunaihe, koska siitä jouduttiin poikkeamaan korona-aikana. Erityisesti kokoomuksesta on kyseenalaistettu ylityksen mittakaavaa ja ajoitusta.
 Keskusteluun saatiin lisäkierroksia, kun pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  pohti Helsingin Sanomien tentissä , miten tulevaisuuden mittavat ilmastoinvestoinnit saadaan mahdutettua kehysperinteeseen.
 Eduskunnassa Saarikko joutui yhä selventämään hallituksen linjaa.
 –Onko hallitus sopinut rakentavansa kehyksen jatkossa uudella tavalla jättäen tiettyjä aukkokohtia investointien osalta. Sellaista päätöstä hallitus ei ole tehnyt.
 Sen sijaan tarkoituksena on hänen mukaansa arvioida virkatyönä ylipäätään suomalaisen finanssipolitiikan säännöstöä ja tässä työssä kehysmenettelykin tulee nousemaan esiin.
 Pääministeri Marin oli torstaina EU-huippukokouksessa, eikä osallistunut kyselytunnille.
 Talouden säännöistä keskustellaan myös eri EU-pöydissä. Korona-aikana vakaus- ja kasvusopimus on laitettu tilapäisesti sivuun, mikä on vauhdittanut pohdintaa yhteisten taloussääntöjen uudistamisesta. Kysymys siitä, pitäisikö jäsenmaita sitoviin sääntöihin jättää liikkumavaraa isojen investointien takia, nousee EU-keskustelusta.
 Saarikon mukaan Suomen linja on selvä. Maa ei kannata perussopimuksen avaamista.
 – Kaikkein olennaisinta on se, että säännöt olisivat sellaisia, että jäsenmaat niitä noudattaisivat.
 Saarikko myönsi keskustelun vaikeuden
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  naljaili keskustan ja SDP:n kiristyneille väleille.
 –Kun tätä keskustelua kuuntelee, alkaa ymmärtää yhä enemmän edustaja  (Jouni) Ovaskan  (kesk.) tviittiä, kauanko tätä Marinin talouspolitiikkaa pitää kestää. Vastaus on, että niin kauan kun te valtiovarainministeri Saarikko sen kuittaatte ja te keskustan edustajat sille enemmistön takaatte, Mykkänen sanoi.
 Saarikko myönsi vaikeudet.
 –Olette edustaja Mykkänen aivan oikeassa. Kehykseen liittyvä taso ja talouspoliittinen keskustelu on ollut hallituksen sisällä hyvin vaikeaa, mutta me löysimme siitä viime keväänä sovun.
 Kiuru lupasi ratkaisuja vanhusten hoivaan
 Perussuomalaiset kysyi eduskunnassa hallitukselta, miten se aikoo puuttua vanhustenhoivan ongelmiin niin kotona kuin ympärivuorokautisen hoivan yksiköissä.
 Yle näytti kyselytunnin suorana. Voit katsoa tallenteen klikkaamalla alla olevaa kuvaa.

 Kansanedustaja  Minna Reijonen  (ps.) aloitti kysymyksellä kotihoidon palveluiden valvonnasta. Reijonen viittasi  Ylen aiemmin viikolla julkaistuun juttuun , jonka mukaan Tampereella Aluehallintovirasto on määrännyt kaupungin hoitamaan keskustan alueen kotipalvelut, koska yksityisellä palvelutuottajalla on jatkuvia ongelmia.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) myönsi, että kotihoidon palvelut vaativat uudistamista, minkä takia epäkohtiin puututaan lainsäädännöllä.
 Valvonnassa lähtökohtana pitää hänen mukaansa olla, että toimijoiden omavalvonta toimii.
 – Kotihoidon henkilöstön riittävyyden turvaaminen on kaiken a ja o. Meillä on kotihoidossa hurjia puutteita siinä, onko henkilöstöä tarpeeksi. Tampereen esimerkissä se tulee todistetuksi. Tämä epäkohta ei poistu ilman lainsäädäntöä, Kiuru sanoi viitaten Reijosen kysymykseen.
 Hoitajamitoitusta ei pidä Kiurun mukaan perua vaan etsiä keinoja, joilla henkilöstön riittävyys varmistetaan.
 Lue myös:  Hallituksen kiistely Veikkaus-rahoista ihmetytti kyselytunnilla – kokoomuksen Autto:  “Tarvitaanko täällä oppositiota ollenkaan?“

Saarikko myöntää, että talouspoliittinen keskustelu on ollut hallituksessa hyvin vaikeaa – kyselytunnilla ihmeteltiin talouslinjaa


Summary: Tarkoituksena on työllistää työnhakijoita, joiden on esimerkiksi sairauden tai vamman takia vaikea saada työtä avoimilla työmarkkinoilla. Yhtiön nimeksi on tulossa Työkanava Oy.

Hallitus on perustamassa valtionyhtiön, joka työllistää osatyökykyisiä ja auttaa heitä siirtymään avoimille työmarkkinoille. Työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) esitteli eduskunnalle annettua lakiesitystä tiedotustilaisuudessa iltapäivällä.
 – Meidän pitää pystyä luomaan paremmin työllistymismahdollisuuksia ihmisille, jotka jäävät nyt yhteiskunnan ulkopuolelle. Kaikilla ihmisillä on oikeus työhön ja oikeus olla osallisina yhteiskunnassa ja tuntea itsensä tarvituiksi, Haatainen sanoi.
 Yhtiön nimeksi on tulossa Työkanava Oy, ja sen on tarkoitus täyteen vauhtiin päästyään työllistää tuhat sellaista henkilöä, joiden on esimerkiksi sairauden tai vamman takia vaikea saada työtä avoimilla työmarkkinoilla.
 Toiminnan käynnistäminen ottaa kuitenkin aikansa, ja alkuvuosien luku on pienempi. Vuoden 2023 lopussa yhtiön palveluksessa olisi tavoitteen mukaan 400 henkilöä ja muutama vuosi eteenpäin 700.
 Tavoitteena on kuitenkin myös tukea eteenpäin siirtymiä, jolloin osa työllisyysvaikutuksesta tulee siitä, että tekemällä työtä valmiudet paranevat ja työntekijä voi siirtyä avoimille työmarkkinoille.
 – Kokonaistyöllisyystavoitteessa ajatellaan, että vuoden 2025 lopussa voisi olla 700 työsuhteessa ja ainakin 300, jotka olisivat kumulatiivisesti siirtyneet vuosien saatossa eteenpäinkin, erityisasiantuntija  Patrik Tötterman  työ- ja elinkeinoministeriöstä (TEM) sanoi STT:lle.
 Yhtiö välittää työvoimaa, myös oma tuotanto mahdollista
 Yhtiön perustaminen on osa hallitusohjelmassa määriteltyä toimenpiteiden kokonaisuutta, jolla on tarkoitus parantaa osatyökykyisten työllistymistä.
 Yhtiön toiminnan käynnistymistä on tarkoitus rahoittaa osoittamalla sille valtion talousarviossa 20 miljoonan euron peruspääoma Euroopan elpymisrahastosta haettavista varoista. Lisäksi yhtiölle annettaisiin 10 miljoonan euron vuotuinen määräraha, joka on ensi vuoden budjettiin jo varattu.
 Lähtökohtana on, että perustettava yhtiö eli Työkanava keskittyisi ainakin alussa välittämään työntekijöitä muiden työnantajien palvelukseen alihankintana tai työvoimaa vuokraamalla. Lakiesitys kuitenkin mahdollistaa sen, että yhtiö voi myös harjoittaa tuotannollista toimintaa ja sillä voisi olla myös tytäryhtiöitä.
 Yhtiön perusajatukseen on otettu vahvasti mallia Ruotsista, jossa osatyökykyisiä työllistävä Samhall-yhtiö myy muille yrityksille henkilöstönsä työpanosta niin, että se toimii esimerkiksi Ikean tiloissa tehden sille tiettyä osaprosessia. Lisäksi yhtiöllä on esimerkiksi pesulatoimintaa.
 Haatainen kävi tutustumassa Samhallin toimintaan länsinaapurissa tällä viikolla. Hän kertoi kiinnittäneensä huomiota Samhallin kautta työllistyneiden ylpeyteen ja tyytyväisyyteen siitä, että voivat kokea olevansa tarpeellisia ja sitä kautta osallistua yhteiskuntaan. Hän sanoi haluavansa tuoda Suomeen myönteisen asenteen, jossa nähdään ihmisten kyvyt puutteiden sijaan.
 – Me ihmiset emme ole sadan prosentin ihmisiä eikä meidän tarvitse olla, ja silti me voimme olla työmarkkinoilla tosi hyviä työntekijöitä, Haatainen sanoi.
 Lakiesitys lähtee siitä, että Työkanava voisi toimia yhtiön tavoitteisiin ja toiminnan luonteeseen nähden parhaiksi katsotuilla toimialoilla. Toimialat voisivat vaihdella työntekijöiden ja ulkoisten olosuhteiden mukaan. Mahdollisia toimialoja voisivat olla esimerkiksi suurkeittiöt ravintolapalveluissa, rakennusala, puhdistuspalvelut ja hoivatehtävät. Työ olisi ensisijaisesti avustavaa työtä tai muuten suorittavia tehtäviä.
 Lakiesitykseen ei ole tullut merkittäviä muutoksia verrattuna kesällä lausuntokierrokselle lähteneeseen luonnokseen. Teknistä täsmennystä on tullut muun muassa te-toimistojen ohjausprosessia koskien.
 Oikeaa työtä työehtosopimuksien ehdoilla
 Haatainen painotti tiedotustilaisuudessa, että tavoitteena on, että osatyökykyiset pääsevät tekemään oikeaa työtä työehtosopimuksien ehdoilla.
 – Kyseessä ei siis ole puuhastelua tai vähäisen korvauksen maksamista. Tavoitteena on, että päästään tekemään aitoa työtä ja työllistytään myös avoimille työmarkkinoille, Haatainen sanoi.
 Työntekijät tulevat Työkanavan palkkalistoille te-toimistojen kautta. Ajatuksena on, että Työkanava on viimesijainen työllistymisen keino eli työllistyminen muulle työnantajalle ei ole onnistunut eikä se ole arvion mukaan mahdollista.
 Ministeriön mukaan kyse on kokonaisarviosta eikä siitä, että henkilöltä edellytettäisiin eri palveluiden läpi käymistä ennen Työkanavaan rekrytoimista.
 Esityksessä on työnjako, jossa kaikki te-toimistot tekevät osatyökykyisyyden arviointia osana normaalia asiakastyötä, mutta yksi te-toimisto päättäisi Työkanavan palvelukseen ehdolle asetettavista osatyökykyisistä henkilöistä. Töttermanin mukaan valinnan keskittämisessä yhdelle te-toimistolle on ajatuksena välttää tietynlaisen kilpailuasetelman muodostumista toimistojen välille. Tällainen voisi muodostua, jos kovin moni toimija ikään kuin syöttää työntekijöitä Työkanavaan.
 Toisaalta taustalla on se, että jo nyt nyt te-toimistojen työnantaja- ja yrityspalvelut on järjestetty pitkälti niin, että yksi työnantaja asioi yhden toimiston kanssa.
 – Varsinkin isot työnantajat kun hakevat työvoimaa, niillä on joissain tapauksissa jopa ikään kuin oma nimetty virkailija te-toimistossa. Tämä on toiminnan sujuvoittamisen kannalta olennainen asia, Tötterman sanoo.
  "Yhtä lailla työvoimapolitiikan ja sosiaalipolitiikan äärellä"
 Lakiesityksen mukaan Työkanava Oy:n toiminnan tavoitteena ei ole tuottaa omistajilleen osinkoa eikä liikevoittoa, mutta sen tulee muutoin pyrkiä toimimaan tuloksellisesti. Käytännössä tavoitteena on siis nollatulos eli yhtiön omien kulujen kattaminen.
 Työllisyysvaikutuksen heijastumasta julkiseen talouteen Tötterman sanoo, että todennäköisesti vaikutusta ei ole suuntaan tai toiseen.
 – Tässä ollaan yhtä lailla työvoimapolitiikan kuin sosiaalipolitiikan äärellä, ja silloin tämä on myös ihmis- ja perusoikeuskysymys.
 Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan ensi vuoden alusta, minkä jälkeen yhtiölle on tarkoitus kasata hallitus ja toimiva johto ja varsinainen liiketoiminnan suunnittelu voi alkaa.

Uuden valtionyhtiön on tarkoitus työllistää 1  000 osatyökykyistä – hallitus antoi esityksensä eduskunnalle


Summary: Tapahtumat sijoittuvat toukokuuhun vuonna 2019. Turun hovioikeudenkin tuomiosta voi hakea valituslupaa.

Toukokuussa 2019 Soldiers of Odinilla oli kulkue Tampereen keskustassa. Kulkueelle huudeltiin ja sitä kohti heitettiin kananmunia ja kiviä. Esineet eivät osuneet keneenkään.
 Kolmelle vastamielenilmaukseen osallistuneelle tuli syytteet, mutta vain yksi tuomittiin lopulta sakkoihin väkivaltaisesta mellakasta.
 Turun hovioikeudenkin mukaan käräjäoikeudessa tuomittu mies huuteli kulkueelle, mutta hän ei osallistunut väkijoukon toimintaan väkivaltaisen mellakan tunnusmerkistössä tarkoitetulla tavalla.
 Käräjäoikeuden tuomitsemaa 300 euron sakkoa ei siis tarvitse maksaa. Miehelle jää kuitenkin maksettavaksi omavastuuosuus avustajansa kuluista eli noin tuhat euroa. Loput kulut maksaa valtio.
 Korkeimmasta oikeudesta voi vielä hakea valituslupaa.
 Lue lisää:
 Yhdelle sakot väkivaltaisesta mellakasta: Vastusti Soldiers of Odin -kulkuetta Tampereella

Mies vastusti Soldiers of Odinin kulkuetta Tampereella – hovioikeus vapautti käräjäoikeuden tuomiosta


Summary: Tuhotyöstä tehdään tutkintapyyntö poliisille, joka alkaa jahdata puiden salakaatajaa. Kaadettujen puiden arvo on yli kolmekymmentä tuhatta euroa. Katso videolta, miltä raadeltu ranta näyttää.

Pirkanmaalla Lempäälän kunnan puistoalueelle on iskenyt luvaton metsuri tai metsureita.
 Lähellä Lempäälän kanavaa sijaitsevasta puistosta on kaadettu salaa lähes sata puuta, lähinnä koivuja ja leppiä. Tuho tapahtui joitakin viikkoja sitten. Toistaiseksi ei ole tietoa, kuka paikalla hääri.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Lempäälän-Vesilahden Sanomat .
 30 000 euron lasku
 Lempäälän kunnan ympäristöpäällikkö  Kati Skippari  on ymmällään tapahtuneesta.
 – Kunta ei ollut asialla, eikä meiltä ole haettu mitään lupia. Tekeillä on tutkintapyyntö poliisille, joten tässä vaiheessa en spekuloi enempää. Paljon meni puiden mukana vuosikymmeniä yhdellä kertaa. Skippari sanoo.
 Vuosikymmeniä meni niin paljon, että kaadetuille puille on jo laskettu hinta.
 – Katsoimme lajit ja laskimme puiden halkaisijat. Niillä tiedoilla saatiin laskettua rahalliset arvot Maanmittauslaitoksen ohjeiden mukaisesti. Lopputulokseksi tulee yli 30 000 euroa.
 Lempäälän ympäristöpäällikkö Kati Skippari sanoo, että kaadettujen puiden arvo on jo laskettu. Marko Melto / Yle
 Ympäristöpäällikkö muistuttaa, että on kyse myös maisema-arvoista. Lisäksi puiden kaato vaikuttaa muun muassa veneilijöihin, sillä moni on pitänyt venettään kiinni rannan puissa.
 Läheltä rantaa, Lempäälän kanavan kautta kulkee myös Hopealinjan vesireitti Tampereen ja Hämeenlinnan välillä.
 Koiralenkin maisema muuttui
 Kirsi Jokirinne  oli lenkillä koiran kanssa torstaiaamuna rannan maisemissa. Joka-aamuisen lenkin näkymä oli avartunut yllättäen.
 – Eihän tämä sellainen hieno ja hoidettu puisto ollut. Toisaalta olin tyytyväinen, kun maisema avartui, mutta ihan liikaa meni. Meidänkään vene ei ole nyt kiinni missään.
 Kirsi Jokirinteen mukaan puita oli kaadettu myös veteen. Marko Melto / Yle
 Jokiniemi ei nähnyt puiden kaatamista, mutta huomasi tapahtuneen nopeasti. Seuraavana aamuna hän kertoo vielä nähneensä metsurin siistimässä kaatojen jälkiä.
 – Oranssi tai keltainen työmiehen takki oli päällä.
 Lempäälän kunnan ympäristöpäällikkö Kati Skippari pitää todennäköisenä, että kaadettujen puiden osin korkeina törröttävät kannot joudutaan poistamaan.
 – Kaavassa tähän on suunniteltu kevyen liikenteen väylää. Sitä pitkin voisi vaikka pyöräillä pitkin kanavan rantaa. Nyt joudutaan tekemään raivaustöitä, että väylästä saadaan viihtyisä.
 Juttua korjattu 16.42: Kirsi Jokirinteen nimi olin alunperin väärin
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.

Joku kaatoi lähes sata puuta ulkoilijoiden nenien edessä – tekijää ei tiedetä, mutta vihjeitä luvattomasti iskeneestä metsurista on


Summary: 27 Euroopan unionin johtajaa tapaa tänään Brysselissä. Jo ennen kokouksen alkua Puolan ja Unkarin johtajat esittivät kärkkäitä mielipiteitä.

EU:n huippukokouksen asialistalla ovat COVID-19 eli koronavirus, digitaalisuuden murros, energianhinta, maahanmuutto, kauppa ja ulkosuhteet.
 Asialistan ulkopuolella on myös muita kysymyksiä, jotka noussevat esiin. Yksi suurimmista lienee Puolan ja EU:n välinen tuore kiista.
 Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  sanoi kokoukseen saapuessaan, että Puola ei taivu keskeisten unionin instituudioiden "kiristysyrityksiin". Puolan pääministeri sanoi kuitenkin olevansa valmis vuoropuheluun Euroopan unionin kanssa.
 Morawieckin mukaan toiminnallaan EU polkee jäsenmaiden suvereniteettia, joka Puolan pääministerin mukaan johtaa kaaokseen ja anarkiaan.
 – Sen takia me emme suostu toimimaan kiristyksen alaisena, Morawieck sanoi.
 Puolan pääministeri saapui Euroopan Unionin huippukokoukseen Brysseliin torstaina maski kasvoillaan. Puolan ja EU.n välinen kiista noussee yhdeksi kokouksen tärkeimmistä puheenaiheista asialistan ulkopuolelta. AOP
 Morawieck keskustelee tänään EU:n kanssa Puolan perustuslakituomioistuimen linjauksesta, joka kyseenalaistaa EU-oikeuden aseman Puolassa.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  sanoi aiemmin tällä viikolla olevansa erittäin huolissaan linjauksesta.
 Von der Leyen sanoi myös, että EU turvautuu taloudellisiin pakotteisiin, mikäli Puola haastaa EU:n arvoja ja yhtenäisyyttä.
 Puolan pääministeri närkästyi von der Leyenin kannanotosta ja syytti EU:ta kiristyksestä.
 Pääministeri Marin: Puola-kysymykseen ei ratkaisua vielä tänään
 Brysseliin EU-huippukokoukseen saapunut pääministeri  Sanna Marin  (sd.) vaatii tiukkaa suhtautumista Puolan oikeusvaltiotilanteeseen, kertoo STT. Puolan perustuslakituomioistuin linjasi aiemmin, että osa EU:n perussopimusten artikloista on ristiriidassa maan perustuslain kanssa. Linjaus kyseenalaisti näin EU-oikeuden aseman Puolassa.
 Marinin mukaan EU:n yhteisistä pelisäännöistä on pidettävä kiinni, jotta esimerkiksi sisämarkkinoiden toiminta ei häiriinny.
 Pääministeri arvioi, että Puola-kysymykseen ei tule ratkaisua vielä tänään EU-maiden johtajien pöydässä.
 Unkarin pääministeri Viktor Orban. AOP
 Myös Irlannin, Espanjan ja alankomaiden johtajat ovat ottaneet kantaa Puola-kysymykseen. Esimerkiksi Hollannin pääministeri  Mark Rutte  sanoi, että EU:n on otettava kysymyksessä tiukka linja. Irlannin ja Espanjan pääministerit olivat sovittelevampia, mutta Puolan näkemystä hekään eivät hyväksy.
 Puolaa tukevan Unkarin pääministeri  Viktor Orban  puolestaan haukkui unionin ilmastotavoitteita "utopistiseksi fantasiaksi." Hänen mukaansa ilmastotoimet ovat syy nousseeseen energian hintaan.
 – Tämä tuhoaa keskiluokan, Orban sanoi.
 Euroopan komission analyytikoiden mukaan energian hinnan nousuun on vaikuttanut eniten kaasun hinnan kallistuminen.

EU-johtajat koolla Brysselissä – Marin ei odota ratkaisua Puola-kiistaan, Unkarin pääministeri haukkui ilmastotoimet utopistiseksi fantasiaksi


Summary: Mitä enemmän sähköautoja tulee, sitä enemmän moottoriöljyjen kysyntä vähenee.  Uusilla voiteluaineilla ja materiaaleilla voidaan alentaa kitkaa merkittävästi ja parantaa autojen hyötysuhteita.

Autoissa voiteluaineilla pyritään muun muassa alentamaan kitkaa ja suojaamaan toisiinsa koskettavia pintoja kulumiselta.
 Perinteisten polttomoottorikäyttöisten henkilöautojen osalta on laskennallisesti todettu kitkan voittamiseen kuluvan energiasta noin kolmannes, josta vajaa viidennes koostuu moottorista ja vaihteistosta.
 Siinä missä kymmeniä vuosia sitten henkilöauton moottorin öljynvaihtoväli saattoi olla 5 000 kilometriä, sallivat monien uudempien automallien mukautuvat huolto-ohjelmat samoilla öljyillä ajamista yli 30 000 kilometriä tai jopa enemmän.
 Alppilan autohuollon ajoneuvomekaanikko Alex Rooteman laittaa uutta öljyä moottoriin.  Jarmo Koponen / Yle
 Samalla moottoriöljyjen myyntimäärät ovat muun muassa useilla korjaamoilla pienentyneet.
 – Öljynvaihto on vähentynyt aika paljonkin, koska huoltovälit ovat pidentyneet, sanoo Alppilan autohuollon jälkimarkkinointipäällikkö  Erkki Toivio .
 Sähköautojen yleistymisen myötä öljyhuoltojen määrä todennäköisesti putoaa entisestään. Perinteisiä polttomoottorin voiteluöljyjä ei tarvita lainkaan, ja muut voiteluaineet kestävät parhaimmillaan koko auton käyttöiän.
 – Esimerkiksi jos ajatellaan sähköautoja, siellähän pyritään kestovoiteluun. Eli alkuperäinen voitelu toimii, esimerkiksi laakerointien rasvavoitelu ja vaihteistojen voitelu. Eli perinteisiä voiteluainevaihtoja, vaihtokertoja ei tule, kertoo johtava tutkija  Helena Ronkainen  Teknologian tutkimuskeskus VTT:ltä.
 On arvioitu, että jos käytettäisiin edistyksellisiä teknologisia ratkaisuja esimerkiksi henkilöautoissa, voitaisiin alentaa energian kulutusta noin 40, jopa 60 prosenttia, sanoo sanoo johtava tutkija Helena Ronkainen.   Esa Syväkuru / Yle
 Hän myös korostaa, että autojen sähkökäyttöisyyden myötä voiteluaineille tulee uudenlaisia, muun muassa lämpötilojen sietoon ja sähköisiin ominaisuuksiin liittyviä vaatimuksia.
 – Sähkömoottorit mahdollistavat suuremmat kiihtyvyydet verrattuna polttomoottoreihin, mikä asettaa myös voiteluaineet uusien haasteiden eteen.
 Edessä voivat olla myös ajat, jolloin ilmaston ja ympäristön kannalta hankalista öljytuotteista päästää polttoainekäytön lisäksi myös voiteluainekäytössä yhä enemmän eroon. Sanonta "vesi vanhin voitehista" saattaa olla jälleen ajankohtainen.
 VTT:n laboratoriossa voiteluaineen vaikutusta kitkaan voidaan tutkia esimerkiksi tällaisella koejärjestelyllä.  Esa Syväkuru / Yle
 – Aika paljon on kehitystä tapahtunut ja koko ajan kehitetään uusia ratkaisuja. Esimerkiksi vesipohjaisia voiteluaineita, ionisia nesteitä tutkitaan voiteluainekäyttöön, Ronkainen sanoo.
 Uusien materiaalien myötä saatetaan selvitä jopa kokonaan ilman voitelua.
 – Erilaisilla materiaaliratkaisuilla pystytään alentamaan kitkaa joko voideltuna tai jopa ilman voiteluaineita. On kehitetty erilaisia alhaisen kitkan pinnoitteita, kuten DLC- eli timantinkaltaiset hiilipohjaiset pinnoitteet [diamond-like carbon], joilla saavutetaan hyvin alhaisia kitkakertoimia, kertoo Ronkainen.
 Vaikka moottoriöljyjen menekki on vähentynyt, tulevat yleisimmät öljylaadut Alppilan autohuollolle säiliöautotavarana, sanoo jälkimarkkinointipäällikkö Erkki Toivio.  Jarmo Koponen / Yle
 Vaikka öljyjen merkitys ajoneuvojen voiteluaineena vähentyy, ei kehitys välttämättä huolestuta autokorjaamoilla. Polttomoottoriautoja on käytössä vielä pitkään, ja Suomen keli- ja tieolot muistaen, myös sähköautot tarvitsevat huoltoa.
 – Sähköautot, jarru- ja alustaosat kuluvat niissä samalla tavalla kuin normi bensiini- ja dieselautoissa, korostaa Toivio.
 Jäteöljyn vähenemisen ohella pienenee myös käytettyjen öljyn- ja polttoaineensuodatinten määrä.  Toisaalta myös sähköautojen vanhat akut ovat ongelmajätettä.  Esa Syväkuru / Yle
 Sähkökäyttöisten autojen hyötysuhde on jopa neljä kertaa parempi kuin polttomoottoriautoilla. Ne ovat siis energiatehokkaampia ja sitä kautta ympäristöystävällisempiä, mikäli latauksessa käytettävä sähköenergia on tuotettu uusiutuvilla energiamuodoilla.
 Lue myös
 Kansainvälinen energiajärjestö IEA: Siirtymistä puhtaaseen energiaan pitää kiihdyttää, jos ilmaston lämpeneminen halutaan pitää kurissa
 Ajoneuvojen ja työkoneiden sähköistyminen ajoi lahtelaisyrityksen rajuun nousuun: "Tuotekehityksen osaajien haussa on haasteita"
 Näin autoveron historiallinen poisto näkyy uuden sähköauton hinnassa – Riittääkö alennus nopeuttamaan liikenteen sähköistymistä?
 Monen huoltoasemayrittäjän talous ei kestä sähköautojen pikalatureiden hankintaa – hinta voi nousta 100 000 euroon, mahdollinen velvoite huolena

Autojen öljynvaihdot harvenevat – sähköautoissa voivat loppua jopa kokonaan


Summary: Psykoterapiakeskus Vastaamosta tietomurroilla vietyjen potilastietojen julkaiseminen netissä alkoi vuosi sitten. Tietoja oli varastettu ensimmäisen kerran jo syksyllä 2018.

Tieto Suomen historian vakavimmasta tietomurrosta  tuli julki tasan vuosi sitten . Psykoterapiakeskus Vastaamo  tiedotti , että sen tietojärjestelmistä oli hakkeroitu potilaiden arkaluontoisia tietoja.
 Tieto oli pysäyttävä, vaikka tuolloin ei vielä täysin ymmärretty tilanteen vakavuutta.
 Nyt tiedetään, että tietomurroissa oli viety yli 30 000 asiakkaan potilas- ja henkilötietoja ja myös henkilökunnan tietoja. Uhrien määrä on Suomen rikoshistorian suurin.
 Vastaamon entiset asiakkaat ovat hakeneet konkurssiin haetulta yhtiöltä vahingonkorvauksia yli 208 000 euroa. Rikosilmoituksen tehneet voivat vaatia korvauksia osana rikosprosessia näillä näkymin lokakuun lopulta lähtien.
 Tapahtumat ovat paljastuneet pala palalta.
 Vastaamo ja asiakkaat joutuivat kiristyksen uhreiksi
 Vuosi sitten julkistettu tietomurto oli tapahtunut jo paljon aikaisemmin. Hyökkääjät olivat tunkeutuneet Vastaamon potilastietojärjestelmään kaksi kertaa: ensimmäisen kerran jo syksyllä 2018 ja toisen kerran keväällä 2019.
 Hyökkääjä, joka käytti nimimerkkiä ”ransom_man” , otti yhteyttä Vastaamoon syyskuussa 2020 ja vaati tiedoista viikon sisällä 450 000 euron edestä bitcoineja.
 Vastaamon asiakkaiden piina alkoi, kun kiristäjä 21. lokakuuta kertoi pimeässä Tor-verkossa hakkeroineensa tiedot ja  julkaisi osan niistä . Vastaamo  tiedotti asiasta  muutamaa tuntia myöhemmin.
 Yhtiö ei suostunut maksamaan lunnaita, ja kiristäjä  alkoi julkaista lisää  potilastietoja ja myös kaupata niitä.
 Tor-verkossa tietoja vuoroin ilmestyi ja vuoroin  katosi . Niitä julkaistiin myös Ylilauta-sivustolla. Näytti siltä, että koko varastettu aineisto oli jonkin aikaa saatavilla.
 Tuhansille, ehkä jopa kymmenille tuhansille Vastaamon asiakkaille  lähetettiin uhkaavia kiristysviestejä . Niissä vaadittiin maksua päivän tai kahden aikana, jotta tietoja ei julkaistaisi. Jotkut  uhreista tiettävästi maksoivat  vaaditun summan.
 Sadat kiristyksen kohteeksi joutuneet ottivat hädissään yhteyttä hätäkeskukseen.
 Psykoterapiakeskus Vastaamon verkkosivu lokakuussa 2020. Silja Viitala / Yle
 Asiantuntija: vastaavaa ei ole tapahtunut missään muualla
 Tietoturvayhtiö F-Securen tutkimusjohtaja  Mikko Hyppönen  arvioi tuolloin, että missään muualla ei ole tapahtunut yhtä laajaa tietomurtoa,  jossa olisi varastettu uhreille niin herkkiä tietoja  kuin nyt.
 Tilanne oli sekava eikä kukaan tiennyt, oliko tietomurron, psykoterapiakeskuksen kiristyksen ja yksityishenkilöiden kiristyksen taustalla yksi vai useampi taho.
 Varastetut potilastiedot  eivät todennäköisesti olleet enää pelkästään kiristäjän käsissä  ja niitä julkaisivat muutkin.
 Viime tammikuussa Tor-verkossa julkaistiin linkki mahdollisesti  lähes 32 000 potilaskertomusta sisältävään tiedostoon . Ainakin osa julkaistuista potilastiedoista oli aitoja.
 Vastaamon tietoturva oli heikko
 Vastaamon käytössä oli  heikommin valvottu niin sanottu B-luokan tietojärjestelmä . Useat suuret psykoterapiayritykset käyttävät Kanta-palvelun kanssa yhteensopivia A-luokan järjestelmiä, joille tehdään tietoturva-arviointi ja niitä valvotaan tarkemmin.
 Vastaamon toimitusjohtajana toimineen Ville Tapion  epäillään tienneen  ainakin kevään 2019 tietomurrosta ja tietoturvapuutteista, mutta pimittäneen ne.
 Tapio  sai potkut  pian tietomurron julkistamisen jälkeen.
 Vastaamon osake-enemmistön vuonna 2019 ostanut  pääomasijoittaja vaati kaupan purkua . Kauppoja ei sen mukaan olisi tehty, jos tietomurrosta olisi tiedetty. Riitaa on käsitelty välimiesmenettelyssä.
 Poliisi toivoo vielä lisää rikosilmoituksia
 Poliisi on etsinyt hyökkääjien jälkiä jo yli vuoden. Vastaamo ilmoitti kiristyksestä tietosuojavaltuutetulle ja poliisille syyskuussa 2020.
 Poliisille on tehty  25 000 rikosilmoitusta . Tutkinnanjohtaja  Marko Leponen  keskusrikospoliisista kertoo, että osa ilmoituksista on päällekkäisiä. Yksittäisiä tietomurron uhreja on ilmoittautunut rikosprosessiin 22 000.
 Poliisi arvioi, että uhreja on noin 10 000 enemmän. Leponen toivoo, että rikosilmoituksia tehtäisiin vielä lisää. Viime kesänä tehty vetoomus ei siihen johtanut.
 – Syitä voi olla monia. On ihmisiä, jotka eivät ole jaksaneet tai kyenneet lähtemään prosessiin mukaan, ja osa saattanut menehtyä. Päällekkäin menee monta prosessia ja se saattaa hämmentää – missä juuri minun pitäisi olla mukana? Toivon, että he olisivat mukana ainakin poliisitutkinnassa.
 Poliisi aikoo aloittaa vielä lokakuun aikana rikoksen kohteeksi joutuneiden kuulemisen sähköisellä lomakkeella.
 – Tarkoitus on, että se on uhreille helppo ja turvallinen tapa. He ilmoittavat, että vaativatko he rangaistusta ja korvausta, ja minkälaiset perusteet korvausvaatimukselle on.
 Kekusrikospoliisin työryhmä etsii verkosta hakkereiden jättämiä jälkiä. Silja Viitala / Yle
 Poliisi uskoo yhä vyyhden selviävän
 Tutkinnanjohtaja Marko Leponen on antanut toiveikkaita arvioita siitä, että rikosvyyhti on mahdollista selvittää. Näin hän tekee nytkin.
 – Tutkinnassa on tapahtunut vuoden aikana merkittävää edistystä, kun ottaa huomioon kuinka suuresta tietomäärästä on kyse.
 – On menty vauhdikkaasti eteenpäin, ja koko ajan tulee johtolankoja lisää. Tietoverkkoon jää jälkiä, ja niitä yritämme punoa ja koota yhteen ja selvittää, keitä toiminnan takana on.
 Lepponen ei halua ennakoida, milloin rikolliset paljastuvat.
 – Tulee varmasti vaatimaan vielä työtä, että ollaan maalissa. Ajankohtaa ei voi ennakoida. Ratkaiseva tekijä voi olla jo nurkan takana tai vasta johtolankojen ketjun päässä.
 Konkurssipesä: asiakkaat voivat saada 2 500 euron korvauksen
 Vastaamo  haettiin viime talvena konkurssiin  ja jälkipyykki yhtiön raunioilla jatkuu vielä pitkään.
 Tietomurtojen uhrit ovat vaatineet pesäluettelon mukaan Vastaamolta korvauksia 208 000 euroa. Suurimmat yksittäiset vaatimukset ovat runsaat 26 500 euroa.
 Lisäksi Vastaamolla oli jo konkurssiinasettamishetkellä vireillä ainakin kaksi yksityishenkilöiden vahingonkorvausvaatimuksia koskevaa riita-asiaa.
 Vastaamon  konkurssipesä on arvioinut , että yksityishenkilöt voisivat saada korvauksia enimmillään 2 500 euroa.
 Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori  Tomi Voutilainen  on pitänyt vahingonkorvausten saamista Vastaamon tietomurrosta monimutkaisena prosessina ja arvioinut, että  asiakkaiden kannattaa lähtökohtaisesti hyväksyä  2 500 euron korvaus.
 Tuomioistuimessa rikosperusteella määrätty korvaus voi olla pienempi tai sitä ei saa lainkaan. Korvausten saamiseen  voi mennä vuosia .
 Osa tietomurron uhreista on hakenut henkilötunnuksen muuttamista Digi- ja väestötietovirastolta. Voimassa oleva lainsäädäntö ei mahdollista henkilötunnuksen muuttamista tietomurron vuoksi, ellei kyseessä ole tilanne, josta aiheutuisi esimerkiksi toistuvaa taloudellista vahinkoa.
 Henkilötunnuksen vaihtamisen nykyistä helpommin salliva lakimuutos  oli tarkoitus tehdä kiireellisesti, mutta se siirrettiin osaksi laajempaa henkilötunnuksen uudistamista. Tunnuksen vaihtaminen  aiheuttaa paljon vaivaa eikä se välttämättä edes auta  tietomurron uhreja.
 Lue lisää:
 Ylen uutisia Vastaamon tietomurrosta

Poliisi alkaa pian kuulla Vastaamo-tietomurron tuhansia uhreja – "Ratkaiseva tekijä voi olla jo nurkan takana", sanoo tutkinnanjohtaja


Summary: Maanantaina kymmenen maata julkaisivat vetoomukset, jossa vaaditaan Turkkia pikaisesti vapauttamaan kansalaisaktivisti Osman Kavala.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on uhannut turkkilaismedian mukaan karkottaa maasta Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät.
 Syynä on maiden maanantaina yhdessä julkaisema kannanotto, jossa vaaditaan tunnetun ihmisoikeusaktivistin  Osman Kavalan  vapauttamista. Suurlähettiläät kutsuttiin maanantaina jo puhutteluun. Suomen lisäksi joukossa ovat Saksan, Yhdysvaltojen, Ranskan, Kanadan, Tanskan, Alankomaiden, Norjan, Ruotsin ja Uuden-Seelannin suurlähettiläät.
 Turkin median mukaan Erdoğan on sanonut maan ulkoministerille, että Turkilla ei ole "luksusta majoittaa heitä maassamme". Tiedossa ei ole, miten tosissaan Erdoğan uhkauksensa kanssa on.
 Suomen ja Turkin diplomaattisuhteet ovat olleet hyvät, joten karkotus olisi poikkeuksellista maiden välisissä suhteissa.
 Suomen Turkin-suurlähettiläs  Ari Mäki  ei kommentoi uutisissa esitettyjä tietoja presidentti Erdoğanin puheista.
 "Hallitus haluaa pitää yllä kuvitelmaa ulkomaisesta salaliitosta"
 Turkin median mukaan Erdogan on sanonut suurlähettiläistä maan ulkoministerille, että Turkilla ei ole "luksusta majoittaa heitä maassamme". Tiedossa ei ole, miten tosissaan Erdogan uhkauksensa kanssa on.
 Puhuessaan uutistoimisto AFP:lle viime viikolla vankisellistään Osman Kavala sanoi, että tunsi olevansa väline Erdoğanin yrityksissä esittää kotimainen oppositio ulkomaisena salajuonena.
 – Luulen, että todellinen syy jatkuvalle vangitsemiselleni on se, että hallituksella on tarve pitää hengissä kuvitelmaa, jonka mukaan (vuoden 2013) Gezin mielenosoitukset olisivat ulkomaisen salaliiton tulosta, Kavala sanoi.
 Lisätty kello 17.02 tieto, että Suomen suurlähettiläs ei kommentoi asiaa sekä STT:n taustoitusta aiheesta.
 Lue myös:
 Turkki kutsui Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät nuhdeltaviksi
 Pakolaisvastaisuus kasvaa Turkissa: Talouskriisi tiukentanut suhtautumista, samaan aikaan Afganistanista tulijoiden määrä kasvaa
 Isis-naiset sanovat olleensa vain kotiäitejä, eikä Suomi mahda sille mitään – oikeudenkäynti Saksassa paljasti, millaista arki Isis-valtiossa oli
 Toimittajaryhmä paljasti EU:n ulkorajoilla toimivat salaiset yksiköt, jotka käännyttävät  siirtolaisia väkivaltaisesti – maksajina toimivat EU:n kansalaiset

Turkin Erdoğan uhkaa Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettilästä karkottamisella


Summary: Perussuomalaiset, kristillisdemokraatit ja nyt-liike karsisivat rahapelituottojen edunsaajien määrää tulevaisuudessa. Nyt-liike kannattaa myös Veikkauksen monopolista luopumista.

Selvä enemmistö puolueiden eduskuntaryhmistä haluaa siirtää rahapelituotoista hyötyneiden järjestöjen rahoituksen suoraan valtion tulo- ja menoarvioon. Kun rahapelituotot ovat vähentyneet, valtio on jo nyt korvannut menetyksiä budjetista Veikkauksen edunsaajille
 Eduskuntaryhmät siis katkaisisivat kytkennän, joka on Veikkauksen rahapelituottojen ja järjestöjen rahoituksen välillä.
 Jos näin tehtäisiin, rahapelituotot ohjattaisiin ilman korvamerkintöjä valtion budjettiin. Sen jälkeen ratkaistaisiin erikseen esimerkiksi kulttuurin, tieteen sekä sosiaali- ja terveysjärjestöjen, liikunnan ja nuorisotyön avustusten suuruus, samalla kun valtion muista menoista päätetään.
 Yksikään eduskuntaryhmä ei halua pysyä nykyisessä järjestelmässä.
 Vaihtoehto 1:  perussuomalaiset, kokoomus, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja nyt-liike kannattavat rahapelituottojen siirtämistä kokonaisuudessaan valtion budjettiin ja avustusten jakamista budjetin muiden menojen kanssa.
 Tässä vaihtoehdossa on kaksi hieman toisistaan poikkeavaa mallia.
 Nyt-liike kannattaa mallia, joka olisi luonteeltaan nopea kertaratkaisu. Toinen malli on kokonaisuudistus, joka tulisi voimaan vuonna 2024. Vasemmistoliitolle käyvät molemmat mallit. Muut luetellut puolueet kannattavat kokonaisuudistusta 2024.
 Vaihtoehto 2:  kristillisdemokraatit kannattaa rahapelituottojen osittaista siirtoa budjettiin ja osittaista jakamista korvamerkittynä edunsaajille.
 SDP pohtii ratkaisuaan vielä näiden kahden vaihtoehdon välillä, siis siirto budjettiin tai sitten osa edunsaajista saisi korvamerkitysti avustuksia.
 Yhden kansanedustajan  Ano Turtiaisen  valta kuuluu kansalle -ryhmä haluaa, että Veikkauksen toiminta ja rahavirrat on ensin selvitettävä ja vasta sitten mietittävä, miten rahapelijärjestelmä hoidetaan tulevaisuudessa.
 Yle kysyi eduskuntaryhmien mielipidettä sähköpostikyselyssä tiistaina ja keskiviikkona 19.–20. lokakuuta.
 Rahapelituottojen väheneminen on päänsärky poliitikoille
 Viime viikkojen poukkoilu hallituksessa  kertoo, kuinka Veikkauksen pelituottojen väheneminen on iso poliittinen päänsärky. Hallitus perui jo kahteen kertaan tehdyn päätöksen siitä, että ensi vuonna ei enää korvata edunsaajille kaikkia pelituottojen menetyksiä.
 Lopputulos oli, että niin tänä kuin ensi vuonnakin valtio korvaa kaikki edunsaajien menetykset täysimääräisesti. Ensi vuoden osalta puuttuu vielä eduskunnan päätös, mutta pelkästään hallituspuolueiden edustajien äänet riittävät ratkaisuun.
 Perimmäinen ongelma ei ole kuitenkaan kadonnut mihinkään. Lukuisat järjestöt elävät epätietoisuudessa ensi vuoden jälkeisestä rahoituksesta.
 Vuodelle 2023 hallitus on sopinut leikkauksia edunsaajien rahamäärään verrattuna tähän vuoteen. Vaikka pelituottojen vähenemistä edelleen korvattaisiin järjestöille, valtiovarainministeriön arvion mukaan edunsaajien avustukset putoaisivat reilulla sadalla miljoonalla eurolla.
 Tämän vuoden lopulla pitäisi kaikkien eduskuntaryhmien yhteisen työryhmän pystyä sopimaan, miten rahapelijärjestelmää muutetaan vuodesta 2024 alkaen. Silloin päätöspöydässä ovat ne mallit, joita eduskuntaryhmät tässä kyselyssä ilmoittivat tukevansa.
 Mallit perustuvat talvella julkaistuihin, Suomen Pankin entisen pääjohtajan  Erkki Liikasen  johtaman  työryhmän vaihtoehtoihin .
 Kristillisdemokraattien Päivi Räsänen on valmis karsimaan järjestöjä, jotka saavat avustuksia rahapelituotoista. Sasha Silvala / Yle
  Perussuomalaiset, kristillisdemokraatit ja nyt-liike karsisivat edunsaajia
 Suhtautuminen rahapelien edunsaajien hupeneviin avustuksiin on tiukinta erityisesti perussuomalaisissa, kristillisdemokraateissa ja nyt-liikkeessä. Nämä eduskuntaryhmät esittävät avustusten saajien karsimista.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän ja Veikkauksen hallintoneuvoston varapuheenjohtaja  Jani Mäkelä  pitää oletettavana, että Veikkauksen tuotot jäävät pysyvästi alemmalle tasolle kuin vuoden 2019 miljardi euroa.
 – Ei voida lähteä siitä, että veronmaksajien piikki olisi auki loputtomiin kompensoimaan velkarahalla aivan kaikki aiemmin Veikkauksen tuotoilla rahoitettua toimintaa, Mäkelä arvioi.
 – Varojen valtion budjettiin siirtämisen yhteydessä on syytä käydä arvokeskustelu siitä, mihin kaikkeen rahaa on kestävää ja tarpeellista käyttää.
 Kristillisdemokraatit siirtäisi jo vuonna 2023 esimerkiksi liikunnan koulutuskeskusten ja liikuntapaikkarakentamisen avustukset hoidettavaksi valtion budjetista. Osan avustuksista ryhmä jättäisi edelleen korvamerkityksi pelirahaksi.
 – Kansalaistoiminta ei ole hyvä olla täysin kulloisenkin hallituksen suorassa ohjauksessa valtion budjetista, ryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsänen  perustelee.
 Kristillisdemokraatit pitävät tärkeänä, että Veikkauksen peleistä koituvia haittoja edelleen vähennetään, mikä tarkoittaa samalla, että pelien tuototkin vähenevät.
 Päivi Räsänen pitää terveenä, että edunsaajajärjestöt pyrkivät löytämään toiminnalleen myös muita rahoituslähteitä.
 – Samalla on hyvä pohtia mikä kaikki toiminta on sellaista, että sitä kannattaa jatkossa rahoittaa, Räsänen muistuttaa.
 Samoilla linjoilla on nyt-liikkeen puheenjohtaja  Harry Harkimo .
 – Nykyiset edunsaajat on käytävä läpi tiheällä kammalla. Siellä on aivan liikaa ”työläisnuorten tukia ja työväen urheiluliittoja”. Rahaa jaetaan kaikille perinteisiä puolueita lähellä oleville toimijoille kuin vanhasta muistista. Kyse on korruptiosta ja piilopuoluetuesta ja niistä pitää päästä kokonaan irti, Harkimo muotoilee.
 Yhden kansanedustajan nyt-liike purkaisi Veikkauksen pelimonopolin. Harkimo siirtyisi Tanskan ja Ruotsin mallin mukaiseen lisenssijärjestelmään.
 Keskusta ei korvaisi kaikkia menetyksiä vuodelle 2023
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  ei ota kantaa siihen, mille tasolle edunsaajien rahoitus pitäisi asettua vuonna 2024. Sen sijaan keskusta haluaa pitää kiinni hallituksessa sovitusta, ettei vuoden 2023 kaikkia rahapelituottojen menetyksiä korvata edunsaajille.
 – Mikäli menojen kohdennuksiin eri hallinnonaloilla tulee muutoksia, ei muutosten tulisi lisätä valtion kokonaismenoja. Keväällä sovittuja menokehyksiä on syytä kunnioittaa, Pylväs vastaa Ylen kyselyyn.
 Keskustan hallituskumppani vihreät arvioi, että tarvittaessa vuotta 2023 koskevaa päätöstä pitää muuttaa. Ryhmän puheenjohtajan  Emma Karin  mielestä ensi keväänä on arvioitava rahapelituottojen kehitys ja järjestöjen tilanne.
 – Jos tilanne muuttuu kestämättömäksi, niin silloin pitää olla valmis tekemään korjausliikkeitä, Kari kiteyttää.
 Vihreiden Emma Kari haluaa purkaa kytköksen rahapelien ja yhteiskunnassa tärkeää työtä tekevien järjestöjen välillä. Sasha Silvala / Yle
 Tulevaisuuden osalta vihreät haluaisi turvata esimerkiksi Suomen Akatemian, sosiaali- ja terveysjärjestöjen, kulttuuritoiminnan sekä nuorisotyön ja liikuntapaikkojen rakentamisen rahoituksen nykyisen kaltaisesti.
 – Valtiolla on monta muutakin tärkeää asiaa rahoitettavana, mutta pidän rahoitustason turvaamista lähtökohtaisesti tärkeänä, Emma Kari tiivistää.
 RKP pitäisi tulevaisuuden avustustason suunnilleen nykyisenä
 Myös vasemmistoliitto olisi halukas avaamaan jo päätetyn, vuotta 2023 koskevan leikkauksen, jos budjetin kehyspäätöstä muutenkin muutetaan.
 Tukitasoon vuodesta 2024 alkaen vasemmistoliitto ei ota tarkkaa kantaa näin aikaisin.
 – Joillain menokohteilla on korotuspainetta, kun taas toiset ovat olleet muutenkin laskevalla käyrällä. Varmaa on, että isoja leikkauksia ei pidä tehdä, vastaa eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Jussi Saramo .
 Niin ikään hallituspuolue RKP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Anders Adlercreutz  palaisi vuoden 2023 osalta asiaan sitten, kun on selkeämpi kuva valtion tuloista.
 – Rahoituksen lisääminen ei ole helppoa, kun otetaan huomioon budjettikehyksen tiukkuus.
 Samoin RKP:n ryhmä haluaa kuitenkin tulevaisuudessa pitää edunsaajien rahoituksen lähellä nykytasoa, koska järjestöt tekevät tärkeää työtä.
 Kokoomuksen Kai Mykkäsen mielestä eduskuntapuolueiden on sovittava yli hallitus-oppositio -rajan tukitaso, jolla rahapelituottojen edunsaajia avustetaan valtion budjetista. Sasha Silvala / Yle
 Kokoomus: puolueiden on sovittava rahoitustaso
 Kokoomuksen eduskuntaryhmä välttää ottamasta kantaa edunsaajien avustustasoon tulevina vuosina.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Kai Mykkäsen  mielestä puolueiden on pystyttävä sopimaan tulevaisuuden avustustaso eduskuntapuolueiden yhteisessä työryhmässä, jonka on määrä ratkaista myös rahoituskuvio vuoden loppuun mennessä.
 Mykkäsen mukaan tärkeää on, että järjestöjen rahoitus ei riippuisi siitä, paljonko suomalaiset häviävät rahapeleissä.
 –Tärkeää työtä tekevien järjestöjen ja muiden kohteiden rahoitus on turvattava valtion budjetista, Mykkänen linjaa.
 Osana rahapelijärjestelmän muutoksia kokoomus siirtäisi pelikoneet kaupoista ja baareista valvottuihin pelisaleihin.
 Antti Lindtmanin johtama SDP:n eduskuntaryhmä puntaroi vielä kahta vaihtoehtoa tulevaisuuden rahapelituottojen jakojärjestelmäksi. Sasha Silvala / Yle
 Myös SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  arastelee ottaa kantaa tulevaisuuden avustusten tasoon.
 SDP puntaroi näkemystään edunsaajien avustusten osittaisen ja kokonaan budjettiin siirtämisen välillä. Lindtman odottaa eri ratkaisujen vaikutusarviointia ennen ryhmän ratkaisua.
 – Näiden vaihtoehtojen pohjalta järjestelmää olisi mahdollista uudistaa niin, että turvataan edunsaajien pitkäjänteisen työn jatkuvuus ja rahoituksen taso, Lindtman arvioi.
 Voit keskustella rahapelituottojen käytöstä perjantaihin 22.10. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Analyysi: Hallitus sai kiistansa sovittua, mutta ongelma kulttuurin rahoituksesta ei kadonnut mihinkään
 Marin: Hallituksen Veikkaus-kiista on sovittu, edunsaajien leikkaukset perutaan "sataprosenttisesti"
 Analyysi: Johtavat poliitikot ajautuivat outoon huutokauppaan rahapelirahoista – ensin hallitus leikkasi avustuksia ja nyt peruu aikeitaan
 Ministeriöiden työryhmä: Veikkauksen miljoonat järjestöiltä valtion kirstuun ja järjestöjen rahoitus valtion budjettiin

Ylen kysely: Enemmistö eduskuntaryhmistä katkaisisi kulttuurin, tieteen ja muiden järjestöjen kytköksen Veikkauksen tuottoihin


Summary: Teknologiateollisuus vahvistaa, että työehtosopimuksesta on tulossa yleissitova. Neuvottelut aloitetaan perjantaina ja niistä ennakoidaan poikkeuksellisen tiiviitä. Perinteisesti suurimmat vientialat ovat määränneet palkkalinjan.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Teollisuusliitto aloittaa pitkään kiikastaneet työehtosopimusneuvottelut työnantajaa edustavan Teknologiateollisuuden kanssa.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  kertoo, että ehdot neuvotteluiden aloittamiselle ovat täyttyneet. Mukaan on saatu viimein tarpeeksi yrityksiä.
 Teollisuusliitto ei suostunut aloittamaan neuvotteluita, ennen kuin se oli saanut tarpeeksi yrityksiä yhteisestä sopimuksesta neuvottelemaahan
 – Nyt yrityksiä on jo niin paljon, että he edustavat yli puolta alan yrityksistä. Se tarkoittaa, että tästä työehtosopimuksesta on tulossa yleissitova, sitten kun se saadaan aikaiseksi, Aalto sanoo.
 Aallon mukaan yksikään yritys ei ole myöskään esittänyt pyyntöä neuvotella yrityskohtaisesta työehtosopimuksesta. Hän korostaa, että yrityskohtainen sopiminen on kuitenkin ollut Teollisuusliitossa jo muutenkin pitkään arkipäivää.
 Kiire kuitenkin tulee. Uuden sopimuksen neuvottelemiselle jäävä aika on niukka.
 Teollisuusliiton sopimukset Teknologiateollisuus ry:n kanssa päättyvät marraskuun lopussa. Sopimuksettomaan tilaan on aikaa vain reilut viisi viikkoa.
 Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  vahvistaa, että neuvottelut aloitetaan perjantaina. Neuvottelut koskevat yli 46 000 työntekijää. Koska yrityksiä on mukana näin paljon, työehtosopimuksesta on tulossa yleissitova.
 Ruohoniemen mukaan aikataulu on tiivis, mutta "tahtotila on sellainen, että maaliin päästään".
 Teknologiateollisuuden yritykset saivat valita, sopivatko ne yrityskohtaisesti vai neuvottelevatko alan yhteisestä sopimuksesta.

Teknologiateollisuuden neuvottelut voidaan lopulta aloittaa – Teollisuusliiton Riku Aalto: Mukaan on saatu yli puolet yrityksistä


Summary: Twitteristä pois potkittu entinen Yhdysvaltain presidentti Donald Trump aikoo julkaista oman sosiaalisen median alustansa. Omien sanojensa mukaan Trump haastaa palvelullaan teknologiajättien tyrannian.

Yhdysvaltain entinen presidentti  Donald Trump  ei ole ollut tänä vuonna enää kovin paljon esillä mediassa. Tänään tilanne muuttui, kun Trump ilmoitti lanseeraavansa oman sosiaalisen median alustansa.
 Palvelun nimi on ”Truth Social” (suomeksi totuus).
 Trumpilta on osattu odottaa siirtoja sosiaalisen median saralla sen jälkeen, kun hänen äänitorvenaan toiminut Twitter-tili suljettiin pysyvästi loppiaisen kongressimellakan jälkeen.
 Twitter sulki tilin, koska Trumpin katsottiin lietsoneen kannattajaan levottomuuksiin. Tili oli valtavan suosittu: sillä oli sulkemishetkellä yli 88 miljoonaa seuraajaa.
 Myös Trumpin muut sosiaalisen median kanavat suljettiin joko lopullisesti tai väliaikaisesti. Hänen  Facebook- ja Instagram-tilinsä  aukeavat, kun kongressimellakasta on kulunut kaksi vuotta eli tammikuussa 2023.
 Twitter sulki Donald Trumpin tilin pysyvästi tammikuun kongressimellakan jälkeen.  AOP
 Lanseeraus ensi vuoden alkupuolella
 Trumpin tulevan some-alustan merkitys riippuu paljolti siitä, alkaako uutismedia seurata sitä, arvioi sosiaalista mediaa ja journalismia tutkiva apulaisprofessori  Turo Uskali  Jyväskylän yliopistosta.
 Trump on julkaissut paljon tiedotteita presidenttikautensa jälkeen, mutta ne eivät ole saaneet juuri huomiota.
 – Paljon riippuu siitä, alkaako uutiskynnys Trumpin suhteen laskea. Eli alkaako Trump saada ääntään kuuluville maailman uutismediassa tämän uuden palvelunsa kautta, Uskali toteaa.
 – Näen tämän nimenomaan sitä kautta kiinnostavana, että alkaako uutismedia seuraamaan alustaa tarkemmin kuin lehdistötiedotteita.
 Trumpin sosiaalisen median taustayhtiön  Trump Media & Technology Groupin tiedotteen  mukaan uuden palvelun betaversio käynnistetään kutsutuille vieraille marraskuussa. Varsinainen julkistaminen on määrä tehdä ensi vuoden alkupuolella.
 Sekin on huomioitava, ettei Trumpin sosiaalisen median alustan avautuminen ole tässä vaiheessa varmaa.
 Trumpin kannattajat tunkeutuivat loppiaisena mellakoimaan Yhdysvaltain kongressiin.  Roberto Schmidt / AFP
 Taistelua teknologiajättejä vastaan
 Apulaisprofessori Turo Uskali pohtii sitä, onko Trumpin some puhdas propagandatorvi. Seuraavatko sitä vain Trumpin fanit ja onko alustalla mahdollista esittää eriäviä näkemyksiä.
 – En usko, että sinne hirveästi toisinajattelijoita liittyy tai että heitä sinne edes välttämättä kelpuutetaan.
 Uskali pitää mielenkiintoisena sitä, että alusta on saanut nimen ”Truth Social” (suomeksi totuus).
 – Kyllähän Neuvostoliitossakin oli Pravda-lehti (suomeksi totuus). Poliittista ideologiaa ja propagandaa on siis aiemminkin markkinoitu totuudella.
 Sovelluksen tavoitteena on Trumpin mukaan kilpailla ”teknologiajättien tyranniaa vastaan”. Vaikka koko maailma tuntee Trumpin nimen, on teknologiajättien haastaminen hänellekin vaikeaa.
 – Trump on tavallaan start up -yrittäjänä sosiaalisen median kentällä ja se on kilpailtu kenttä. On mielenkiintoista nähdä miten hän pärjää siellä, Turo Uskali sanoo.
 Tulossa myös videopalvelu
 Twitter oli Donald Trumpin suosikkitapa viestiä. Twitter-viestintä oli keskiössä myös, kun Trump nousi presidentiksi vuoden 2016 vaaleissa.
 Trumpilla oli Twitterissä lähes 90 miljoonaa seuraajaa. Jää nähtäväksi kykeneekö Trump esikuntineen ohjaamaan kannattajiaan uuteen palveluun.
 – Varmaan se on mahdollista jossain määrin. Se riippuu siitä, miten palvelu toimii ja millainen käyttöympäristö tulee olemaan. Sekin vaikuttaa, onko palvelu pitkäikäinen vai onko se luotu vain seuraavia vaaleja ajatellen.
 Apulaisprofessori Turo Uskalista on kiinnostavaa nähdä, millainen moderointijärjestelmä Trumpin palveluun tulee.
 Trump Media & Technology Group suunnittelee perustavansa myös videopalvelun.
 – Trump ei ole päässyt enää Youtubeen. Videot ovat tärkeä osa viestintää, joten on ymmärrettävää, että liikkuvaa kuvaa pyritään saamaan alustalle.
 Donald Trump ilmoitti jo maaliskuussa suunnitelmastaan perustaa oma sosiaalinen media. Aiemmin tänä vuonna hän lanseerasi blogin, joka ei kuitenkaan kerännyt yleisöä. Blogi suljettiin alle kuukausi lanseerauksen jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Trumpin Twitter-tilin sulkeminen: vastustajat kiittävät, kannattajat arvostelevat sensuuria
 Tutkijat: Twitterin kurinpalautus Trumpille on oikea veto, vaikka tulikin kovin myöhään – "Nyt käydään selkeästi viestinnän valtataistelua"
 Trumpin potkiminen somesta oli PR-temppu, jolla on vaikutuksia sinunkin internetiisi – 6 asiaa jotka sinun pitää tietää

Trumpin oma some voi olla kuin digiajan Pravda, pohtii tutkija – alustan merkitys riippuu siitä, alkaako valtamedia seurata sitä


Summary: 50-vuotistaivaltaan Tampereen Vapriikin näyttelyllä juhliva konserttitoimisto Rockadillo on vaikuttanut vahvasti Suomessa livenä kuunneltuun musiikkiin.

Tapio Korjuksen  aloittaessa 1970-luvun alussa suomalainen rockin myynti ja managerointi oli harrastelijamaista ja tekijät harvalukuisia, nyt sadat, jopa tuhannet saavat tästä elantonsa. Tapio Korjus päätyi alalle tanssien järjestämisen kautta.
 Paula Koivuniemi ulos – Wigwam sisään
 – Tampereen Ylioppilastalo etsi tanssien järjestäjää kun tulin Joensuusta kaupunkiin opiskelemaan 60-luvun lopussa, muistelee Tapio Korjus.
 – Tein yo-talosta pikaisesti rock-paikan, valkoiset pöytäliinat ja tanssibändit kuten  Paula Koivuniemi  saivat lähteä ja tilalle tulivat Wigwam, Matthews ja muut. Tätä ei pitkään kestänyt, sillä ylioppilaskunta ei katsonut konserttien järjestämisen kuuluvan toimialaansa.
 Korjus perusti helmikuussa 1971  T:mi Suomi-Pop  ohjelma- ja konserttitoimiston, jonka nimi vaihtui kolme vuotta myöhemmin  Rockadilloksi . Ensimmäinen nimi tuli suoraan Karelia-yhtyeen albumin nimestä ja lupa käyttöön yhtyeen perustajalta, Rockdillo oli puolestaan artistin suoma laina  Dave Lindholmin  kappaleesta.
 Korjus kirjoitti musiikista ja alkoi myös järjestää keikkoja. Hänen ystävänsä  Epe Helenius  oli perustanut levy-yhtiö  Poko Recordsin  ja Korjuksen esikuva  Atte Blom  pyöritti  Love Recordsia . Tapio Korjus otti haltuunsa keikkamyynnin, promotion ja manageroinin.
 Rockadillo ja Tapio Korjus on tuonut artisteja Suomeen noin 40 eri maasta Juha Roiha/yle
 Vuonna 1975 alkoivat Rockadillon ensimmäiset laajat konsertit. Silloin Suomea kiersi brittiläinen eksentrikko ja mm Pink Floydin kanssa yhteistyötä tehnyt  Ron Geesin  yhdessä ruotsalaisen Samla Mammas Manna -yhtyeen kanssa lämmittejänään mm Wigwam.
 Seuraavan kahden vuoden tuonti- ja esiintyjälista olikin sitten jo aika vaikuttava: Dr Feelgood,  Patti Smith ,  J. J. Cale ,  Kevin Coyne , Man, Shakti ja Ramones vain muutamia mainitakseni.
 Sex Pistols, reggae ja muun maailman musiikki
 Punk iski 70-luvun loppupuoliskolla lujaa myös Suomeen ja yksi syyllinen iskun voimakkuuteen oli Tapio Korjus.
 Hän toi Suomeen Ramonesin, The Clashin  Ruisrockiin , otti takkiinsa Patti Smithin konserttisalikiertueesta ja buukkasi Sex Pistolsit – kahdesti.
 – Molemmilla kerroilla, ensin alkuvuodesta 1977 ja sitten kesällä, ehdin hakea työluvat ja varata paikat, mutta sitten bändi peruutti keikat.
 Sex Pistols oli tulossa Suomeen ensimmäisen kerran helmikuussa 1977. Työluvat oli haettu ja paikat varattu. Bändi peruutti kiertueen.
 – Olin ollut loppuvuodesta 1976 Lontoossa ja minut kutsuttiin katsomaan Pistolsien keikkaa koulubileisiin juuri sillä viikolla, kun bändi esiintyi ensimmäisen kerran Britannian televisiossa. Pistols ehti soittaa ehkä kolme biisiä, kun paikalle syöksyi teddypoikien lauma ja alkoi hajoittaa paikkoja.
 –  Rotten  ja kumppanit, manageri  Malcolm McLaren  ja minä juostiin takaoven kautta karkuun ja lujaa. Koko keikka oli muutenkin kaoottinen enkä ollut kovin innostunut bändistä, mutta  Pretty Vacant  -single käänsi kelkkani.
 Vaikka Sex Pistols ei silloin onnistunut, Ramones onnistui ja sen keikkojen vaikutukset olivat valtavat, niiden innoittamina aloittivat lukuisat punk-bändit ja tulevat Suomi-suuruudet.
 The Clashin tulo Ruisrockiin 1979 oli myös Korjuksen suhteiden ansiota.
 Jossain vaiheessa Korjus kyllästyi englantilaisten rock-bändien managereihin ja suuntasi katseensa kauemmaksi.  Bob Marley  oli jo saanut sydämen sykkimään reggaen tahtiin ja käynti Jamaikalla vakuutti lopullisesti.
 – Reggaessa olen kenties kaikkein syvimmällä omassa ymmärryksessäni ja mielessäni, huokaa Korjus.
 Samaan aikaan Korjus kiinnostui myös afrikkalaisesta musiikista ja alkoi työskennellä  Youssou Ndourin  ja  Salif Keitan  kanssa. Rockadillo toi myös mm.  Fela Kutin  ja  King Sunny Aden  heidän ainoille Suomen keikoilleen.
 Eikä se siihen jäänyt: sitten löytyivät mm kuubalaiset, brasilialaiset, kolumbialaiset ja pakistanilaiset artistit ja vuosituhannen vaihteeseen mennessä Rockadillo oli kuin vahingossa erikoistunut alaan, jota oli alettu kutsua  maailmanmusiikiksi.
 Korjus on tuonut Suomeen artisteja kaikkiaan noin 40 maasta.
 Suomalaisbändejä maailmalle
 Roskilden  festivaali Tanskassa oli ja on edelleen Pohjoismaiden merkittävin ja kansainvälisin festivaali ja ainutlaatuinen jopa koko Euroopassa. Tapio Korjus oli ensimmäinen, joka sai hoidettua sinne myös suomalaisia bändejä.
 – Järjestin aluksi sinne paitsi edustamiani artisteja, esimerkiksi Piirpauke,  Pekka Pohjola ,  M.A. Numminen , RinneRadio, ja myös muiden kollegojen bändeja kuten Hassisen Kone, Sielun Veljet ja Eppu Normaali.
 – Sitten Ruotsi alkoi vetää ja monet kontaktini maailmalla kantaa tulosta.
 – Henkilökuhtaiset suhteet ovat kaiken a ja o. Koskaan ei tiedä, että jos vaikka jossain hikisessä takahuoneessa ystävystyt jonkun pikkubändin managerin kanssa, tapaat äijää vuosien varrella eri tapahtumissa ja yhtäkkiä se on jonkun suuren firman johtaja.
 Rockadillo on ollut ehkä eniten suomalaisiin yhteysvientitapahtumiin osallistunut firma. Myös keikkakiertueet ovat pyörineet, viimeisin iso ulkomaankeikka ennen koronaa oli  Wimme Saarella  2019 lopussa  Gambiassa .
 Levy-yhtiön Korjus perusti, koska basistilegenda, edesmennyt Pekka Pohjola sitä pyysi.
 Basistilegenda, edesmennyt Pekka Pohjola pyysi Tapio Korjusta perustamaan levy-yhtiön. "Eihän siitä voinut kieltäytyäkään", nauraa Korjus. Leif Öster / Yle Kuvapalvelu
 -Sanoin, etten tiedä hommasta yhtään mitään. Pekka sanoi, että kyllä sä opit.
 Nyt on julkaisuja 40 vuoden aikana tullut Pohjolan lisäksi mm M.A. Nummiselta, Dave Lindholmilta,  Iiro Rantalalta  ja Värttinältä.
 "Tää on niin kivaa!"
 Tapio Korjuksen viimeisin iso voimanponnistus oli pari vuotta sitten Tampereella järjestetty maailman suurin ja kansainvälisin musiikkitapahtuma  WOMEX  ja sen saaminen Suomeen. Joka vuosi kolmesta neljään kaupunkia Euroopassa kilpailee se järjestämisestä.
 Tampereen kaupungin, Tampere-talon, Music Finlandin ja kulttuuriministeriön yhteistyössä pidetty WOMEX Tampere 2019 oli mittavin tapahtuma ja myös isoin riski, mihin Rockadillo oli koskaan ryhtynyt.
 – Neljä ja puoli vuotta siihen meni, mutta lopputulokseen ja palautteeseen voi olla aidosti tyytväinen, sanoo Korjus vaatimattomasti.
 Viisikymmentä vuotta managerointia, järjestämistä, kiertämistä ja levy-yhtiön pyörittämistä. Mikä saa miehen vieläkin jaksamaan?
 – Tää on niin kivaa. En oikein tiedä, mitä muutakaan tekisin.
 Voit keskustella aiheesta 22.10. klo 23:een saakka.
 Katso Rockadillo 50 vuotta tv-juttu tästä:

"Juostiin Sex Pistolsien kanssa teddypoikia karkuun" – Rockadillon Tapio Korjus toi maailman Suomeen ja vei Suomen maailmalle


Summary: Ryhmä Hau -elokuva on Kavin päätöksen mukaan niin paljon jännittävämpi kuin suosittu televisiosarja, että se sai ikärajakseen K7. Suomalaiset pitävät tutkimusten mukaan ikärajoja tärkeinä ja noudattavat niitä melko tunnollisesti.

Keskellä pääkaupunkiseudun syyslomaa Helsingin Tennispalatsin elokuvateatterin aulassa käy iloinen kuhina.  Ryhmä Hau  -elokuva on juuri päättynyt, ja pienet ja suuret katsojat tulevat salista aulaan.
 Matikaisen perhe eli äiti  Olga Matikainen  ja lapset  Anna Matikainen , 12, ja  Katja Matikainen , 7, kertovat että elokuva oli hyvä. Molemmat lapset pitivät elokuvaa myös jännittävänä.
 Elokuvan ikäraja on herättänyt hämmennystä joissain lapsissa ja heidän vanhemmissaan.  Ryhmä Hau  -tv-sarja on sallittu kaiken ikäisille, ja se on monen leikki-ikäisen suosikkisarja. Tuore elokuva on kuitenkin kielletty alle seitsemänvuotiailta.
 Anna Matikainen (vas.), Olga Matikainen sekä Katja Matikainen (alh.) kävivät katsomassa Ryhmä Hau -elokuvan syyslomallaan. Annan ja Katjan mielestä elokuva oli hyvä ja jännittävä. Sasha Silvala / YLE
 Kansallinen audiovisuaalinen instituutti (Kavi) kertoi  viime viikolla , että useat vanhemmat olivat pyytäneet elokuvan ikärajojen uudelleenarviointia jo ennen kuin elokuva oli katsottavissa teattereissa.
 Äiti Olga Matikaisen mielestä elokuvan ikäraja on aiheellinen, sillä pienemmille katsojille se olisi saattanut olla liian jännittävä.
 – Elokuvien ikärajat ovat tarpeellisia, etenkin teineille. On hyvä miettiä, onko alle 16-vuotiailta kielletty elokuva hyvä vaikka 12-vuotiaille, Olga Matikainen pohtii.
 Kavi päätyi samaan ratkaisuun arvioituaan elokuvaa: ikäraja on ja pysyy ennallaan seitsemässä vuodessa.
 – Elokuva on tehty eri tavalla kuin sarja. Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun kaikille sallitusta ja mihin aikaan vain katsottavasta sarjasta tehdään elokuva, johon lisätään vauhtia, räiskettä ja mahdollisesti ahdistavia tilanteita, sanoo Kavin apulaisjohtaja  Leo Pekkala .
 Pekkala on Kavin mediakasvatus ja kuvaohjelmat -yksiön päällikkö ja vastaa näin viime kädessä ikärajoista ja niiden luokittelusta.
 Kavi perusteli ikärajapäätöstä sillä, että elokuvalla on eri tekijät kuin televisiosarjalla ja sen tekninen toteutus on vaikuttavampi ja realistisempi kuin sarjassa. Lisäksi Kavin mukaan elokuvassa on kohtalaisen tehostettuja uhkatilanteita (kuten auton alle jäämisen uhkaa, tulipalo ja räjähdyksiä), jotka kohdistuivat joko inhimillistettyihin eläinhahmoihin tai lapsiperheisiin. Elokuvassa on myös pidempi teema koskien koiran traumaattista hylkäämiskokemusta.
 Ryhmä Hau -elokuvalla on eri tekijätiimi kuin televisiosarjalla. Se on realistisemmin toteutettu ja siinä on jännittävämpää sisältöä, joten se sai korkeamman ikärajaluokituksen kuin alkuperäissarja. © 2021 Paramount Pictures
 Suomessa on käytössä ikärajajousto, joka tarkoittaa sitä, että elokuvateatterissa elokuvaa voi katsoa varsinaista ikärajaa kolme vuotta nuorempi lapsi, jos hän on lapsen tuntevan aikuisen seurassa koko elokuvan ajan. Ryhmä Hau -elokuvaa pääsevät siis katsomaan myös 4–7-vuotiaat lapset tutun aikuisen seurassa.
 Pekkala kertoo, että ikärajajousto on olemassa, koska vanhemmat tuntevat omat lapsensa parhaiten ja pystyvät arvioimaan, miten sisällöt heihin vaikuttavat.
 – Tässä tapauksessa toivon, että vanhemmat pysähtyvät miettimään asiaa pienimpien lasten kohdalla, koska elokuvassa on katsottu olevan ahdistavaa sisältöä, Pekkala sanoo.
 Suomessa käytössä olevat ikärajat ja haitallisten sisältöjen symbolit. Väkivalta, seksi, päihteet ja ahdistavuus nostavat ikärajaa.  Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikkö MEKU
 Kaikki on katsottu etukäteen
 Mutta miten ikärajat oikeastaan muodostuvat ja kuka niistä päättää?
 Kaiken takana on Kavi, joka on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen valtion virasto. Sen toiminta perustuu lainsäädäntöön, ja ikärajojen kohdalla tarkoitus on suojella lapsia haitalliselta sisällöltä.
 Kavi kouluttaa kuvaohjelmaluokittelijoita, jotka työskentelevät ohjelmia ja elokuvia levittävissä mediayrityksissä kuten Ylellä tai Finnkinolla tai yrittäjinä.
 Kaikki Suomessa suomalaisten yritysten levittämät elokuvat ja sarjojen jaksot on katsottu etukäteen ja luokittelija on päättänyt niille ikärajaluokituksen. Sen sijaan suoratoistopalvelut, jotka eivät ole sijoittuneet Suomeen, kuten esimerkiksi Netflix, eivät ole Kavin valvonnan alaisia.
 – Meille tulee esimerkiksi paljon palautetta  Squid Game  -sarjan ikärajoista, mutta Netflix ei ole meidän toimivaltamme alainen, Pekkala kertoo.
 Squid Game  on Netflixin tämän hetken katsotuin  sarja , ja väkivaltansa takia se on Netflixin omassa luokittelussa kielletty alle 16-vuotiailta.
 Kavin luokittelijat toimivat riippumattomasti, eli vaikka luokittelijan työnantaja olisi elokuvateatteri tai televisioyhtiö, hän ei saa antaa työnantajansa vaikuttaa luokitteluun.
 – Luokittelijoiden toimintaa valvotaan, ja teemme uudelleenarviointeja, vaikka kukaan ei laittaisi palautetta. Näin varmistetaan, että luokitteluissa ei tapahtu painotuksia. Meillä on hyvin vastuullisia toimijoita media-alalla, enkä ole törmännyt siihen, että yhtiöt olisivat voineet vaikuttaa ikärajoihin, Pekkala sanoo.
 Halutessaan myös mediayhtiöt voivat valittaa annetuista ikärajoista Kavista riippumattomalle taholle, kuvaohjelmalautakuntaan ja viime kädessä hallinto-oikeuteen.
 – Se on kuitenkin hyvin harvinaista.
 Kuvaohjelmaluokittelijaksi voi hakeutua periaatteessa kuka tahansa. Rajoitteena on täysi-ikäisyys ja se, että aistivammat, kuten näkövammaisuus eivät estä sisältöjen katsomista. Myös rikosrekisteri voi estää tehtäviin pääsemisen.
 Koulutus sisältää Pekkalan mukaan tietoa lainsäädännöstä, lapsen ajattelun kehittymisestä, ikärajojen kriteeristöstä sekä harjoituksia ja kirjallista työskentelyä aiheesta.
 Kavin käyttämä ikärajakriteeristö nojaa tutkittuun tietoon siitä, minkälaiset sisällöt voivat olla lapsille haitallisia ja miten lasten ajattelu iän myötä kehittyy.
 Ikärajoja nostavat sisällöt, joissa on päihteitä, seksuaalista toimintaa, väkivaltaa tai ahdistavaa sisältöä. Ahdistavaksi luokitellaan esimerkiksi itsensä vahingoittamiseen liittyvä sisältö, voimakas psyykkinen kärsimys tai uhkaavat, yliluonnolliset tilanteet. Kriteeristöön voi tutustua  täällä .
 Uusi James Bond on ikärajaltaan kielletty alle 16-vuotiailta. Kavi laski vastikään kolmen vanhan Bond-elokuvan ikärajaa. Vanhojen elokuvien ikärajoja määritellään uudelleen, jos katsotaan että ajan kuluminen vaikuttaa ikärajan tarkoituksenmukaisuuteen. Vanhojen Bond-elokuvien toimintakohtaukset katsottiin riittävän ajan patinoimiksi. Nicole Dove / DANJAQ, LLC AND MGM
 Palautetta tulee päivittäin
 Yleisö voi laittaa Kaviin palautetta ikärajoista, ja Pekkalan mukaan perusteltu palaute johtaa helposti uudelleenluokitteluun.
 – Ikärajaa voidaan nostaa tai laskea tai se voi pysyä samana.
 Palautetta tulee Pekkalan mukaan päivittäin, mutta yleensä mitä suositumpi elokuva on, sitä enemmän siitä tulee palautetta.
 – Uudesta James Bond -elokuvasta odotimme enemmän palautetta, mutta ilmeisesti suurin osa yleisöstä on ollut sitä mieltä, että 16 vuoden ikäraja on sopiva.
 Ryhmä Hau  -elokuvassa erikoista oli nimenomaan se, että että palautetta tuli jo ennen kuin yleisö oli ehtinyt nähdä elokuvaa. Muutenkin palautteen määrä oli tavallista suurempi.
 Perheissä ikärajoja yleensä noudatetaan
 Kavi myös tutkii suomalaisten perheiden ajatuksia ikärajoista ja niiden noudattamista. Vuosi sitten julkaistun tutkimuksen mukaan ikärajojen tunnettuus on parantunut ja perheiden mielestä ikärajat ovat tarpeellisia.
 Tutkimuksen perusteella 55 prosenttia vastanneista kertoo, että ikärajoja noudatetaan “yleensä” ja vain 15 prosenttia kertoo noudattavansa ikärajoja “aina”.
 – Emme tietenkään valvo, mitä ihmiset kotona tekevät, siellä vastuu on vanhemmilla. Tutkimuksen mukaan ikärajoja pidetään sitä tärkeämpinä, mitä pienemmistä lapsista on kyse, joten ehkä täysi-ikäisyyttä lähestyvien kohdalla niistä joustetaan enemmän.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22.10. kello 23:een asti.

Osa vanhemmista ihmettelee Ryhmä Hau -elokuvan "liian korkeaa" ikärajaa, mutta se on ja pysyy – näin ikärajoista Suomessa päätetään