Summary: Samaan aikaan Finanssivalvonta pohtii, pitäisikö automaattinostojen kaksoishinnoittelu palauttaa. Se voisi tietää lisälaskua asiakkaille. Suomessa käteisen nostaminen on viime vuodet sujunut samoin ehdoin eri ketjujen automaateilla.

Itälappilainen Savukoski menetti alkuviikolla ainoan käteisautomaattinsa, kun Automatia sulki kunnasta Otto-pisteensä.
 Nyt lähin automaatti löytyy noin 40 kilometrin päästä Pelkosenniemeltä, missä on Nokas CMS:n Nosto-automaatti. Lähimmälle Otto-automaatille päästäkseen pitääkin sitten ajaa Sodankylään, mikä tietää jopa 100 kilometrin matkaa suuntaansa.
 Savukoski tuskin jää viimeiseksi paikkakunnaksi, josta käteisautomaatti häviää tai jossa automaatin ylläpitäjä vaihtuu. On todennäköistä, että Otto-automaatteja katoaa seinistä ja tuulikaapeista jatkossakin nimenomaan haja-asutusalueilla.
 Automatian mukaan tänä vuonna poistuu yhteensä 40–50 Otto-automaattia eli kutakuinkin saman verran kuin viime vuonna.
 Käteisautomaattien kokonaismäärä vähenee, vaikka Nosto-automaatteja on tullut tänä vuonna lisää 36 kappaletta.
 Savukoskella majoitus- ja ravintolapalveluja tarjoavan Samperi Oy:n toimitusjohtaja  Niko Lakela  pitää automaatin lakkauttamista paikkakunnalta erittäin ikävänä.
 – Käteiselle rahalle on tarvetta, sillä tämä on luontaistuotepitäjä ja lisäksi kunnassa on paljon ikäihmisiä, hän kertoo.
 Käteisautomaatteja Suomessa on tällä hetkellä runsaat 1700. Niistä Nosto-automaatteja on nyt 555. Suomessa käteisautomaattimarkkinoilla toimii myös Change Group Helsinki Oy. Tiina Jutila / Yle
 Käteisnostojen määrän ei uskota enää palaavan läheskään entiselle, koronaa edeltävälle tasolle, joten automaattien kannattavuus on monin paikoin vaakalaudalla.
 – Käteisautomaattipalvelun poistaminen alueelta ei koskaan ole helppo päätös, mutta ainoa mahdollinen, jos käyttömäärät eivät enää riitä kattamaan edes juoksevia ylläpitokuluja, sanoo Automatian käteispalvelujen johtaja  Petteri Parviainen .
 Lue lisää:   Korona-aika on vain kiihdyttänyt käteisrahan käytön alamäkeä – mobiilimaksaminen voi olla seuraava trendi
 Automaattinostojen hinnoitteluun harkitaan muutosta
 Automaattibisnekseen ja nostojen hinnoitteluun saattaa tulla iso muutos. Finanssivalvonta arvioi parhaillaan, onko markkina muuttunut muutaman viime vuoden aikana niin paljon, että olisi perusteltua luopua hinnoittelun sääntelystä.
 Tällä hetkellä noston hinta ei saa riippua siitä, missä tai miltä automaatilta käteistä otetaan. Jos sääntelystä luovuttaisiin, se merkitsisi palaamista ns. kaksoishinnoitteluun. Pankit voisivat siis periä asiakkailta maksuja nostoista, joita tehdään ns. vierasautomaattiketjun automaatista. Käytännössä se toisi etulyöntiaseman Otto-automaateille.
 Muun muassa valtiovarainministeriö ja Suomen Pankki ovat asiasta antamassaan lausunnossa arvioineet, että hinnoittelun sääntelystä ei pitäisi luopua. Perusteena kannalle on esimerkiksi asiakkaiden ja kansalaisten tasavertaisuus.
 Johtava riskiasiantuntija  Anne Nisén  Finanssivalvonnasta kertoo, että ratkaisu syntyy todennäköisesti vasta ensi vuoden puolella.
 Yritys ei voi olla koko kunnan käteisautomaatti
 Savukoskella S-pankin asiakkaiden on mahdollista nostaa rahaa paikallisesta S-kaupasta. Osuuspankin asiakkaat voivat saada käteistä kerran viikossa paikallisesta konttorista, jossa kassapalvelut ovat avoinna keskiviikkoisin kaksi tuntia.
 Yrittäjä Niko Lakela arvelee, että automaatin katoamisen vuoksi yhä useampi todennäköisesti haluaa nostaa kortilla käteistä vaikkapa majoituspaikan tiskiltä. Se tietää yritykselle kuluja, joita voi olla hankala periä asiakkailta.
 – Tietysti hätätilanteessa pyritään auttamaan, mutta eihän mikään yritys voi varata sellaisia käteisvaroja, että voisi toimia koko kunnan pankkina, Lakela sanoo.
 Savukosken kunnan vs. elinkeino- ja maaseutupäällikkö Pinja Siivolan mielestä käteisen rahan saanti on suorastaan huoltovarmuuskysymys. Pinja Siivola
 Myös Savukosken kunnan vs. elinkeino- ja maaseutupäällikkö  Pinja Siivola  on tilanteesta pahoillaan.
 – Tämä on ihan huoltovarmuudenkin kannalta huolestuttava asia. Entä jos järjestelmät kaatuvat eikä kortti- tai mobiilimaksaminen onnistukaan?
 Samoihin asioihin on kiinnittänyt huomiota  käteisautomaattien määrää ja kattavuutta selvittänyt  Suomen Pankin ekonomisti  Meri Sintonen.  Hän toteaa, että  yksi käteisen kriittisistä tehtävistä on turvata maamme toimintakyky  häiriötilanteissa, esimerkiksi kun muut maksutapajärjestelmät eivät toimi.
 Niin ikään on otettava huomioon matkailijat sekä henkilöt, jotka eivät pysty käyttämään digitaalisia palveluita.
 Suomen pisin matka automaatille Utsjoen Pulmankijärven asukkailla on Suomen pisin matka automaatille. Lähin käteisautomaatti on Inarissa, jonne on matkaa lähes 190 kilometriä suuntaansa eli noin kahden ja puolen tunnin automatkan verran. Yli 100 000 suomalaisella eli lähes kahdella prosentilla väestöstä on yli 20 kilometrin matka lähimmälle käteisautomaatille. Suomessa on parikymmentä kuntaa, joissa ei ole yhtään käteisautomaattia. Kuntia Suomessa on yli 300. Yli sadassa kunnassa automaatteja on vain yksi. Vaikka nämä yhden automaatin kunnat ovat asukasluvultaan pieniä, niissä asuu yhteensä lähes puoli miljoonaa ihmistä. Lähde: Meri Sintonen, Suomen Pankki
 Uutta automaattia puuhataan jo Savukoskelle
 Savukoskella heikennystä ei purematta niellä, vaan neuvottelut automaatin saamiseksi paikkakunnalle on jo aloitettu Automatian kilpailijan kanssa.
 Nokas CMS:n toimitusjohtaja  Risto Lepo  tulee Savukoskelle ensi viikon alussa, ja tilannetta käydään läpi kunnan ja Koillismaan Osuuskaupan edustajien kanssa.
 Lepon mukaan uusi automaatti voitaisiin parhaassa tapauksessa saada käyttöön ensi vuoden alussa.
 Asiaan kuitenkin vaikuttaa vielä muun muassa se, päättääkö Finanssivalvonta luopua automaattinostojen hinnoittelua koskevasta sääntelystä.
 Milloin olet viimeksi nostanut automaatista käteistä? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  25.11. kello 23 saakka.

Savukoskelta katosi ainoakin käteisautomaatti: rahan nostamiseksi on ajettava 80 kilometrin reissu, ja sama voi olla edessä muuallakin


Summary: Kolmas rokotekierros lisää tartuntoja ja "rokote on ilmeisesti niin hyvä, että ihmiset pitää pakottaa ottamaan se!", analyysissa veisteltiin. Nyt se on poistetu Nordean sivuilta.

Nordea julkaisi sunnuntaina railakkaan markkina-analyysin, joka on ehtinyt herättää ihmettelyä.
 Sunnuntaisin julkaistavassa Nordea Weekly -markkinakatsauksessa 21.11. pääteltiin muun muassa, että rokotteet eivät torju tartuntoja. Ne lisäävät niitä. Analyysin kirjoittajat arvelivat, että Israelissa kolmas rokotuskierros lisäsi tartuntoja, niinpä se tulee lisäämään tartuntoja Yhdysvalloissakin.
 Rokotteet eivät selvästikään ehkäise tartuntoja, analyysissa arvioidaan. Kuvakaappaus.
 “Rokote on ilmeisesti niin hyvä, että ihmiset pitää pakottaa ottamaan se!” analyysissa veisteltiin.
 Siinä myös esimerkiksi kerrotaan, että sairaaloissa olevien potilaiden määrästä kertovaan dataan ei voi luottaa.
 "Eivät edusta Nordean kantaa"
 Nordean ulkoisen viestinnän johtaja  Satu Malkamäki  kommentoi analyysia Ylelle. Malkamäki kertoi, että on hankalassa tilaisuudessa, eikä pysty puhumaan ja hän vastasi Ylen kyselyyn asiasta sähköpostitse.
 “Kyseisessä analyysissa esitetyt näkemykset eivät edusta Nordean virallista kantaa”, Malkamäki sanoo.
 “Nordea noudattaa viranomaisten koronasuosituksia, myös rokotuksissa. Tämä markkina-analyysi on valitettavasti viestinnällisesti epäonnistunut, ja olemme aloittaneet sisäisen selvityksen sen sisällöstä. Artikkeli on poistettu sivuilta.”
 Vanhemmat  Nordea Weekly -analyysit löytyvät edelleen Nordean sivuilta.
 Lue myös:
 Koronapandemian kesto jakaa asiantuntijoita: "Voi mennä kuukausia", "Sitä ei pysty sanomaan"
 Ministeri Kiuru pahentuvasta koronatilanteesta: ravintolarajoituksiin tiukennuksia, matkailun testivaateen keventäminen "täysin mahdotonta"

Nordea veti rokotekriittisen markkina-analyysin pois sivuiltaan – viestintäjohtaja: "Olemme aloittaneet sisäisen selvityksen sen sisällöstä"


Summary: Siirtolaisia kuljettanut kumivene kaatui matkalla Ranskasta Britanniaan. Viranomaisten mukaan kyseessä on pahin merialueella sattunut yksittäinen siirtolaisia koskeva onnettomuus.

Ainakin 31 ihmistä on hukkunut, kun ryhmän kumivene kaatui Ranskan ja Britannian välisessä kanaalissa.
 Viranomaisten mukaan kyseessä on pahin merialueella sattunut yksittäinen siirtolaisia koskeva onnettomuus.
 Paikallisten kalastajien mukaan Britanniaa lähti ylitystä yrittäviä sään kylmyydestä huolimatta merenkäynnin tyynnyttyä.
 Kalastusalukset lähettivät hätäkutsun havaittuaan kaatuneen kumiveneen ja mereen joutuneita, elottomia ihmisiä.
 Pohjois-Ranskassa sijaitsevan Teteghemin kaupungin pormestari  Franck Dhersin  sanoi ensin, että kuolleita on ainakin 27.
 Myöhemmin viranomaiset päivittivät uhriluvun 31:een.
 Kanaalin kova merenkäynti vaatii kuolonuhreja
 Siirtolaisten heiveröiset kumiveneet eivät ole merikelpoisia kovassa aallokossa vilkkaalla laivareitillä ja hyytävässä säässä.
 Rannikkovartioston mukaan merestä on nostettu parikymmentä ihmistä. Vain kaksi heistä oli tajuissaan.
 Ranskan sisäministeri  Gerald Darmanin  on lähtenyt rannikolle.
 – Tragedia on herättänyt voimakkaita tunteita. Syynä on lukuisia ihmishenkiä vaatinut aluksen kaatuminen, tvittasi sisäministeri Darmanin.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  aikoo pitää hätäkokouksen keskiviikko-illan aikana.
 Uppoamispaikalla on edelleen helikoptereita ja pelastusaluksia etsimässä ihmisiä merestä. Kanaali on kapeimmillaan noin 32 kilometrin levyinen.

Ainakin 31 siirtolaista hukkui Englannin kanaalissa


Summary: Antti Reini on tehnyt lukuisia rooleja rikossarjoissa, mutta dekkarikirjoista hän ei välitä.

Antti Reini  tunnetaan näyttelijänä ja muusikkona, mutta repertuaariin kuuluu myös kirjoittaminen. Reini kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa, että tarinoiden luominen alkoi jo nuoruudessa.
 – Huvitin niillä itseäni ja ehkä kavereitakin, mutta en sitten säilyttänyt niitä koskaan. Se vaatii niin paljon pitkäjänteisyyttä, että huomasin, ettei minulla ollut silloin aikaa siihen. Vasta vanhemmalla iällä koin, että voisin alkaa jäsentää asioita kirjalliseen muotoon.
 On myös tarvittu elettyä elämää.
 – Mitä enemmän elän ja koen, sitä helpompi minun on kirjoittaa niistä.
 Reiniltä on ilmestynyt tähän mennessä kaksi kirjaa, joista viimeisin julkaistiin viime syksynä keskellä koronakriisiä. Reini sanoo, että  La Ciudad  -nimistä romaania on vaikea lokeroida tyylilajillisesti.
 – Se syntyi jostain sellaisesta, että olen aina ihmetellyt rajoja. Minua on aina kiinnostanut kieli ja kommunikointi, joissa ei ole sanoja ja halusin lähteä luomaan jotain sellaista muotoa, joka jäisi lukijalle itselleen tulkittavaksi.
 – Kirjassa ei esimerkiksi käy ilmi, missä maassa se tapahtuu tai mitä kansalaisuuksia kirjan henkilöt ovat vaan lukija voi itse muodostaa sen.
 Reini paljasti ohjelmassa, että viimeisimmäksi hän on lukenut  Samuli Edelmanin  elämäkerran ja karttelevansa dekkareita.
 – En ole mikään dekkareiden erityinen ystävä, koska kun alan lukemaan, niin tiedän miten se yleensä etenee ja mitä lopussa tapahtuu.
 Katso koko lähetys Areenasta:

Näyttelijänä tutuksi tullut Antti Reini löysi uuden väylän luovuudelleen: "Koen ilmaisevani itseäni parhaiten kirjoittamalla"


Summary: Työnantajat toivoisivat tietoa työntekijöiden rokotuksista, mutta työpaikkojen koronapassilla on myös iso joukko vastustajia. Työoikeuden emeritusprofessorin mukaan lainsäädännöllisesti työpaikkojen koronapassi olisi yksinkertainen.

Koronatilanne näyttää jälleen huolestuttavalta, ja  tiistaina  pääkaupunkiseudulla linjattiin paluusta laajaan maski- ja etätyösuositukseen.
 Työpaikoilla “normaaliaikaa” ehti kestää vain puolitoista kuukautta, sillä edellinen etätyösuositus päättyi lokakuun puolivälissä.
 Etätyösuositukseen paluu on väärä keino ja koronapassi on saatava käyttöön myös työpaikoilla , kirjoitti Palvelualojen työnantajien Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  keskiviikkona.
 Mikä koronapassin laajentaminen työpaikoille tarkoittaisi? Kokosimme keskeisiä näkemyksiä keskustelussa.
 Työnantajapuolelta puoltoa passille
 Koronapassi otettiin Suomessa käyttöön rajoitusten vaihtoehtona esimerkiksi ravintoloihin ja yleisötilaisuuksiin  lokakuussa . Se on todistus koronarokotuksesta, sairastetusta taudista tai negatiivisesta koronatestistä.
 Työnantajapuolelta passin laajentamista työpaikalle on vaadittu jo useaan kertaan. Tällä hetkellä työnantajalla ei ole oikeutta selvittää, onko työntekijä ottanut koronarokotuksen.
 Marraskuun alussa koronapassia työpaikoille vaati Elinkeinoelämän keskusliitto.
 EK:n johtaja  Ilkka Oksala   kirjoitti tuolloin , että työnantajalla pitää olla oikeus saada tieto siitä, ovatko työntekijät ottaneet rokotuksen. Tällöin työt voitaisiin järjestää niin, ettei rokottamaton vaaranna muiden työntekijöiden ja asiakkaiden terveyttä. Mikäli töiden uudelleenjärjestely ei onnistuisi, pitäisi rokottamaton työntekijä voida lomauttaa.
 Keskiviikkona koronapassin kysymistä työntekijöiltä penäsivät  Suomen Yrittäjät  ja Palvelualojen työnantajaliitto Palta.
 Paltan mukaan kyse on turvallisuuden varmistamisesta.
 – Jotta työnantaja voi turvata työntekijöidensä ja asiakkaidensa turvallisuuden, on työnantajan saatava tietää ovatko työntekijät ottaneet koronarokotteen, Paltan toimitusjohtaja Tuomas Aarto  kirjoittaa P altan sivuilla.
 Ylen  syyskuussa tekemässä kyselyssä  yritysten henkilöstöjohtajat katsoivat, että tarkempi tieto työpaikkojen rokotustilanteesta olisi hyödyllinen.
 Esimerkiksi  Ranskassa  ja  Italiassa  koronapassin vaatimuksia on jo ulotettu monille työpaikoille.
 Palkansaajapuoli näkee huolia
 Työnantaja- ja palkansaajapuolella on erilaisia näkemyksiä siitä, olisiko koronapassin käyttöönotto työpaikoilla mahdollista ja miten se voitaisiin toteuttaa.
 Palkansaajia edustavan SAK:n työmarkkinapäällikkö  Karoliina Huovila  totesi  Ylelle toissa viikolla , että työntekijällä on oikeus olla kertomatta terveysasioitaan työnantajalle, ja passin ulottaminen työpaikoille kohtaisi oikeudellisia ongelmia.
 – Myös se mietityttää, että jos työnantaja saa kysyä tätä, niin mitä seuraavaksi, Huovila totesi.
 Perus- ja lähihoitajia edustava ammattiliitto Super suhtautuu varauksella passiin, mutta kehottaa kaikkia ottamaan rokotukset.
 Liiton puheenjohtajan  Silja Paavolan   mukaan  passi voisi aiheuttaa hoivakodeissa ongelmia, jos rokotettuja hoitajia ei löydy riittävästi ja hoivakoteja jouduttaisiin sulkemaan.
 Suomessa kaksi koronarokotusta on saanut nyt 81,1 prosenttia yli 12-vuotiaista. Jari Kovalainen / Yle
 Passin laajentaminen selvittelyssä ministeriössä
 Sosiaali- ja terveysministeriö  selvittää parhaillaan  mahdollisuuksia koronapassin käytön laajentamiseen myös työpaikoille ja tilanteisiin, joissa rajoituksia ei ole voimassa.
 Aluksi passia laajennettaisiin sosiaali- ja terveysalalle, mutta yhtenä mahdollisuutena on pidetty, että passi voisi olla käytössä myös muiden alojen työpaikoilla.
 Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskisen  mukaan laissa yksinkertainen keino sallia koronapassi työpaikoilla olisi, että lakiin lisättäisiin työnantajalle oikeus käsitellä terveydentilatietoja silloin, kun se on välttämätöntä työturvallisuuden toteuttamiseksi.
 Koskisen mukaan tällainen lisäys voitaisiin tehdä lakiin yksityisyyden suojasta työelämässä, eikä kokonaan uutta lakia tarvitsisi luoda.
 Työnantajan velvollisuus huolehtia työturvallisuudesta aiheuttaisi Koskisen mukaan työtehtävien järjestelyä esimerkiksi niin, että rokottamattomat ja rokotetut voisivat työskennellä esimerkiksi eri tiloissa tai erilaisissa tehtävissä.
 – Se voisi tarkoittaa esimerkiksi etätyöpakkoa tai läsnätyön järjestelyä niin, että rokottamattomat olisivat väliaikaisesti sellaisissa töissä, että heidän aiheuttamansa riski olisi mahdollisimman vähäinen, Koskinen sanoo.
 Työoikeuden emeritusprofessori Seppo Koskisen mukaan lainsäädännöllisesti koronapassin säätäminen työpaikoille olisi yksinkertaista ja voitaisiin tehdä nopeasti. Kalle Mäkelä / Yle
 Työpaikkojen passilla kymmeniätuhansia vastustajia
 Viime viikolla koronapassin käyttöönottoa työpaikoilla vastustava kansalaisaloite  eteni eduskunnan käsittelyyn  aloitteen kerättyä yli 50 000 allekirjoitusta.
 Aloite vaatii Suomeen lakia, joka estäisi passin käyttöönoton työpaikoilla.
 Aloitetta perustellaan muun muassa sillä, että jokaisella kansalaisella pitää olla oikeus työhönsä ja passin käyttöönotto työpaikoilla jättäisi ihmisiä työelämän ulkopuolelle vastoin heidän tahtoaan.
 Emeritusprofessori Koskinen ei usko, että koronapassi työpaikoilla johtaisi rokottamattomien lomautuksiin isossa kuvassa, sillä lomautusta ei saa tehdä henkilökohtaisella perusteella ja lomautusprosessi on työnantajan päässä raskas.
 Työnantajan olisi ensin pyrittävä ratkaisemaan asia työjärjestelyillä.
 – Jos työtä ei pystytä järjestämään, voi syntyä lomautustarve. Tällöin käydään yt-neuvottelu ja työntekijälle tulee normaali työttömyysturvan suoja. Ei voida lomauttaa, ellei ole ensin selvitetty mahdollisuuksia antaa muuta työtä, Koskinen sanoo.
 Haluaisitko sinä laajentaa koronapassia työpaikoille? Voit keskustella aiheesta 25.11. kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Työnantajapomo ihmettelee etätyösuositusta, joka uhkaa laittaa hybridimallit pöytälaatikkoon: "Herättänyt aika paljon hämmennystä"
 Moni helppo keino rokotustahdin kiihdyttämiseen on yhä käyttämättä, sanovat terveystaloustieteilijät – listasimme kuusi tapaa lisätä rokottautumista
 Oikeusoppineet ovat erimielisiä siitä, voisiko koronapassia laajentaa jo nyt – HUSin Lehtonen: On perusteltua asettaa rokotetut ja rokottamattomat eri asemaan
 Voidaanko hoitajilta vaatia koronarokotusta? Oikeuskansleri ja STM eri linjoilla, hoitajaliitot ja työnantajat kiirehtivät selvyyttä sekavaan tilanteeseen

Uusi etätyösuositus nosti työpaikkojen koronapassit jälleen keskusteluun – kokosimme keskeiset näkemykset puolesta ja vastaan


Summary: YK evakuoi työntekijöidensä perheet, ja Yhdysvallat, Saksa ja Ranska pyytävät kansalaisiaan poistumaan Etiopiasta välittömästi. Jo vuoden jatkunut sota lähenee pääkaupunki Addis Abebaa.

Etiopiaa uhkaa luisuminen laajaan sisällissotaan. Merkkinä tästä suuret länsimaat kehottavat kansalaisiaan lähtemään maasta.
 Ainakin Yhdysvallat, Saksa ja Ranska ovat ilmoittaneet, että niiden kansalaisten on syytä poistua Etiopiasta välittömästi. YK ilmoittaa evakuoivansa työntekijöiden perheet.
 Suomen ulkoministeriö välitti vastaavan viestin  Suomen kansalaisille jo marraskuun alussa.
 Etiopian hallinto koettaa toppuutella lähtijöitä. Hallituksen alaisuudessa toimivan Rauhan ja turvallisuuden toimiston johtaja  Kenea Yadeta  vakuutti  The Guardian -lehdessä , ettei diplomaateilla ole syytä huoleen tai pelkoon.
 Samalla hän syytti läntistä mediaa propagandasta ja pelottelusta.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Yhdysvaltain välitysyritys yskii
 Jo vuoden jatkunut sota lähenee pääkaupunki Addis Abebaa. Etiopian hallintoa vastustava Tigrayn vapautusrintama ilmoitti  Guardianin mukaan , että se oli vallannut kaupungin runsaan kahden sadan kilometrin päässä Addis Abebasta.
 Artikkelissa ei nimetä valloitettua kaupunkia, ja tilanteesta on muutenkin vaikea saada luotettavaa tietoa.
 Yhdysvaltain yritys välittää sovintoa kiistassa näyttää rauenneen tyhjiin.
 Yhdysvaltain erityisedustaja  Jeffrey Feltman  ilmoitti tosin palattuaan Etiopiasta, että hän oli havainnut "orastavaa" edistystä osapuolten kanssa käymissään keskusteluissa. Samaan hengenvetoon hän sanoi pelkäävänsä, että hälyttävä sotilaallinen kehitys uhkaa Etiopian vakautta ja yhtenäisyyttä.
 Keskustelujen tavoite on vaatimaton. Toistaiseksi puhutaan vasta tulitauosta, eikä osapuolia ole saatu saman pöydän ääreen. Feltman piti tragediana sitä, että osapuolet eivät pääse yksimielisyyteen edes siitä, mistä pitäisi ensiksi sopia.
 "Osapuolet uskovat sotilaalliseen voimaan"
 – Valitettavasti kaikki osapuolet yrittävät päästä tavoitteeseensa sotilaallisella voimalla ja uskovat olevansa voittamaisillaan, Feltman sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Etiopialainen ratsastaja mielenosoituksessa näyttämässä tukeaan hallitukselle. EPA
 Yhdysvaltain edustaja piti kuitenkin myönteisenä sitä, että Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed   oli halukas edes keskustelemaan neuvottelutiestä.
 Samalla Feltman antoi tukensa sille, että pääministeri pyrkii saamaan Tigrayn kapinallisten sotavoiman poistumaan Amharan ja Afarin alueilta.
 – Olemme ehdottomasti sitä vastaan, että Tigrayn joukot uhkaavat Addis Abebaa katkaisemalla tien Djiboutiin tai tunkeutumalla kaupunkiin, sanoi Yhdysvaltain edustaja uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Feltmanin mukaan kapinallisten joukot alkoivat lähestyä pääkaupunkia noin viikko sitten. Hän piti tätä hälyttävänä.
 Pääministeri: Rintamalla tavataan
 Kapinallisalue Tigrayn ulkosuhteiden toimisto on luonnehtinut kuolleina syntyneiksi sellaisia rauhanaloitteita, joiden tarkoitus on vain pelastaa pääministerin asema.
 Myös pääministerin puheet ovat jatkuneet sotaisina. Maanantaina Abiy Ahmed julisti, että käsillä on Etiopian pelastamisen viimeinen vaihe.
 Hän sanoi johtavansa maataan sotakentältä käsin.
 – Ne jotka haluavat päästä historian ylistämiksi Etiopian pojiksi, nouskaa nyt maanne puolesta. Rintamalla tavataan, uhosi pääministeri.
 Osa pidätetystä YK-väestä vapautettiin
 Harvoja valopilkkuja tilanteessa on Etiopian pidättämien kuuden YK:n työntekijän ja yli seitsemänkymmenen kuorma-autonkuljettajan vapauttaminen.
 Etiopia pidätti marraskuun alkupuolella YK:n työntekijöitä Addis Abebassa ja Tigrayn alueella ja syytti heitä osallisuudesta väkivaltaisuuksiin. YK:n mukaan pidätysten perusteluita ei ole kerrottu.
 Ainakin viisi YK:n työntekijää on yhä pidätettyinä.
 Naiset kantavat Etiopian hallituksen jakamia vehnäsäkkejä. Eduardo Soteras / AFP
 YK:n mukaan Etiopian keskushallinto on asettanut Tigrayn alueen "humanitaariseen sulkuun". Kesästä lähtien alueelle on päässyt vain runsas kymmenenosa avustuskuljetuksista.
 Ne loppuivat kokonaan, kun Etiopian ilmavoimat aloitti Tigrayn pommitukset lokakuussa.
 Viisi miljoonaa tarvitsee apua Tigrayssa
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on sanonut, että yli viisi miljoonaa ihmistä on Tigrayn alueella avun tarpeessa.
 Hänen mukaansa näistä ainakin 400 000 elää nälänhädän kaltaisissa oloissa ja lasten aliravitsemus on jo samallla tasolla kuin vuoden 2011 nälkäkriisissä Somaliassa.
 Myös Yhdysvaltain neuvottelija Jeffrey Feltman muistutti, että Tigrayn johtajien ensisijaisena tavoitteena on lopettaa alueensa saarto, joka estää ruoka- ja lääkeavun saamisen.
 Se ei juuri nyt näytä mahdolliselta.
 Lue lisää:
 Etiopia on ajautumassa yhä syvemmälle sisällissotaan – kapinallisiin liittyy uusia ryhmiä, jo seitsemän miljoonaa ihmistä tarvitsee ruoka-apua
 CNN selvitti, miten Etiopian hallitus kuljettaa Tigrayn konfliktialueelle aseita – mukana naapurimaa Eritrea ja kaupallinen lentoyhtiö
 Etiopia kehittää kotimaista vaihtoehtoa Facebookille, Twitterille, WhatsAppille ja Zoomille – sosiaalinen media on osa maan sisäistä konfliktia

Länsimaat kehottavat kansalaisiaan poistumaan Etiopiasta – sisällissota uhkaa levitä Addis Abebaan


Summary: Tasan 60 vuotta sitten presidentti Urho Kaleva Kekkonen matkusti Siperian “pääkaupunkiin” Novosibirskiin ratkomaan Suomen ja Neuvostoliiton välistä poliittista kriisiä. Novosti Ylen toimittaja vieraili kaupungissa ottamassa selvää, mitä siellä muistetaan Kekkosen vierailusta ja noottikriisistä.

Novosibirskissä, Siperian “pääkaupungissa”, on marraskuussa jo täysi talvi. Pakkasta on viitisentoista astetta, lumi on kuorruttanut kauniisti punaiset pihlajanmarjat, jäistä vielä vapaa mahtava Ob-joki höyryää.
 Tasan 60 vuotta sitten kaupunki oli kansainvälisen politiikan kuuma piste. Siellä ratkottiin Suomen ja Neuvostoliiton välistä ulkopoliittista kiistaa, ns. noottikriisiä, jonka ytimessä oli Neuvostoliiton vaatimus YYA-sopimuksen mukaisista konsultaatioista “Saksan liittotasavallan ja sen liittolaisten taholta ilmenevän sotilaallisen uhan johdosta”.
 Novosibirskissä ulospääsyä kriisistä etsittiin kahden valtiopäämiehen, presidentti  U.K. Kekkosen  ja Neuvostoliiton Kommunistisen puolueen pääsihteerin  Nikita Hruštšovin  voimin.
 Novosibirskiläiset tuskin huomasivat vierailua, mutta Suomelle sillä oli suuri merkitys. Matka Novosibirskiin ja siihen liittyvät tapahtumat johtivat siihen, että Kekkonen pysyi vallassa melkein neljännesvuosisadan. Ja kuten eräät historiantutkijat ja aikalaiset ovat esittäneet, kysymys oli sisäpoliittisesta aseesta, jonka taustalla oli Kekkosen ja KGB:n salainen sopimus.
 Jäistä vapaa Ob-joki höyryää kovilla pakkasilla. Yle / Maxim Fedorov
 Siperiaan omasta tahdosta ja vastentahtoisesti
 Kekkosen kuuluisissa päiväkirjoissa Novosibirskin matka kuitataan lyhyesti.
 22.11. Lähtö Neuvostoliittoon. Autolla ensin Loviisaan, jossa tapasin Jussin [Kekkosen]. Sylvi mukana. Sitten Kotkaniemeen ja Luumäen asemalta junaan. Lushaikassa muutin venäläiseen vaunuun. Molotshkov [protokollapäällikkö] vastassa. Pyysin, että ei puheita 23.11. Moskovassa.
 23.11. Lento Novosibirskiin. Fagerholm oli tehnyt ehdotuksen, että minut valittaisiin erikoislailla 6 vuodeksi.
 24.11. Neuvottelu Novosibirskissä. Illalla oli Honka luopunut presidenttiehdokkuudesta.
 25.11. Paluu Moskovaan. Lounas Kremlissä. Puhe.
 26.11. Paluu illalla Helsinkiin. Radio- ja televisiopuhe.
 Ei yksityiskohtia, ei Novosibirskin kuvausta, ei edes Hruštšovin nimeä. Tarkempia tietoja Kekkosen matkasta pitää etsiä pala palalta eri lähteistä.
 Suomalaiset valtiopäämiehet ovat harvoin käyneet Venäjällä Moskovaa, Pietaria (Leningradia) tai Karjalaa kauempana. Uralin toisella puolella ovat käyneet Kekkonen (Novosibirskissä ja Kamtshatkalla),  Tarja Halonen  (Hanty-Mansiiskissa Suomalais-ugrilaisten kansojen Foorumissa) ja  Sauli Niinistö  (Njaginissa Fortumin uuden voimalan avajaisissa).
 Viime vuosisadan alkupuolella Siperia tuli tutuksi myös kahdelle suomalaiselle, joista myöhemmin tuli Suomen presidenttejä: vuonna 1908  Mannerheim  palasi Siperian rataa pitkin Vladivostokista Pietariin kaksi vuotta kestäneeltä Aasian tutkimusmatkalta, ja vuonna 1914 Siperiaan matkusti  Pehr Evind Svinhufvud , jonka huvilalla Luumäellä Kekkonen edellä kuvatun mukaisesti pysähtyi ennen junamatkaa Moskovaan. Svinhufvud ei tosin tehnyt matkaa vapaaehtoisesti, vaan hänet karkotettiin Tomskin alueella sijaitsevaan Tymskin kylään poliittisen toimintansa takia toisen sortokauden aikana.
 Kekkosen Novosibirskin matkan taustalla oli kaksi toisistaan riippumatonta tapahtumakulkua, jotka vuoden 1961 marraskuussa yhtyivät samassa pisteessä. Ensimmäinen niistä ajoittui saman vuoden maaliskuuhun Suomessa: silloin kuusi puoluetta muodosti ns. Honka-liiton ja asetti vuoden 1962 presidentinvaaleissa ehdokkaaksi oikeuskansleri  Olavi Hongan  tavoitteena estää Kekkosen uudelleenvalinta.
 Sopimus ystävyydestä, yhteistoiminnasta ja keskinäisestä avunannosta Suomen Tasavallan ja Sosialististen Neuvostotasavaltain Liiton välillä (1948) 1 artikla Siinä tapauksessa, että Suomi tai Neuvostoliitto Suomen alueen kautta joutuvat aseellisen hyökkäyksen kohteeksi Saksan tai muun sen kanssa liitossa olevan valtion taholta, Suomi uskollisena velvollisuuksilleen itsenäisenä valtiona tulee taistelemaan hyökkäyksen torjumiseksi. Suomi kohdistaa tällöin kaikki käytettävissään olevat voimat puolustamaan alueensa koskemattomuutta maalla, merellä ja ilmassa ja tekee sen Suomen rajojen sisäpuolella tämän sopimuksen määrittelemien velvoitustensa mukaisesti tarpeen vaatiessa Neuvostoliiton avustamana tai yhdessä sen kanssa. Yllämainituissa tapauksissa Neuvostoliitto antaa Suomelle tarpeen vaatimaa apua, jonka antamisesta Sopimuspuolet sopivat keskenään. 2 artikla Korkeat Sopimuspuolet tulevat neuvottelemaan keskenään siinä tapauksessa, että 1 artiklassa tarkoitetun sotilaallisen hyökkäyksen uhka on todettu.
 Toinen tapahtuma liittyi kansainväliseen politiikkaan ja konkretisoitui vuoden 1961 elokuussa Berliinissä. Jännityksen kasvu Neuvostoliiton ja länsiblokin, Naton ja Varsovan liiton välillä johti Berliinin muurin rakentamiseen. Neuvostoliiton johto oli huolestunut Suomen ja länsivaltojen, mm. Saksan liittotasavallan mahdollisesta lähentymisestä. Siksi se lähetti 30.10.1961 Suomen hallitukselle nootin. Siinä ehdotettiin YYA-sopimuksen mukaisten konsultaatioiden järjestämistä.
 Vaikka “konsultaatiot” sanana kuulostaa viattomalta, YYA-sopimuksessa ne kuitenkin liittyivät sotilaalliseen uhkaan. Suomella oli syynsä pelätä Neuvostoliiton sotilaallista väliintuloa tai sitä, että se joutuisi kriisin kärjistyessä mahdollisesti osallistumaan sotilaalliseen konfliktiin sosialistisen leirin puolella.
 Tieto nootista saavutti Kekkosen hänen USA:n ja Kanadan kiertomatkansa päätteeksi, kun hän lepäili seurueensa kanssa Havaijilla. Kekkonen ei keskeyttänyt matkaansa palatakseen Suomeen, eikä ollut seurueen jäsenten mukaan edes yllättynyt nootista. Sen sijaan hänen kerrottiin lähteneen uimaan. Kotimatkalle lähetettiin ulkoministeri  Ahti Karjalainen , joka hänkin oli reagoinut noottiin pidättyvästi, mutta todennäköisesti se johtui hänen luonteestaan. Ministerihän oli tunnettu vähäsanaisuudestaan. Palattuaan Helsinkiin Karjalainen kieltäytyi kommentoimasta uutista lentokentällä odottaneille toimittajille ja ilmoitti menevänsä nukkumaan.

 10. marraskuuta Moskovaan saapui neuvottelemaan nootista ulkoministeri Karjalaisen johtama delegaatio. Neuvottelut eivät tuottaneet tulosta, ja niin 14.11. Kekkonen hajotti eduskunnan ja määräsi pidettäväksi uudet vaalit. Päätöstä hän perusteli sillä, että oli tarpeen varmistaa “ystävällismielisempi ulkopolitiikka” (lue: Neuvostoliittoa kohtaan). Seuraavana päivänä Neuvostoliiton apulaisulkoministeri  Vasili Kuznetsov  ilmoitti Suomen Moskovan suurlähettiläälle  Eero Wuorelle , että eduskunnan hajottaminen ei riitä, vaan tarvitaan myös kahdenvälisiä neuvotteluja. Silloin alettiin valmistella Kekkosen matkaa neuvostojen maahan.
 Kolmas tapahtuma, joka vaikutti siihen, että Kekkonen ja Hruštšov tapasivat nimenomaan Novosibirskissa, oli se, että kaupungin läheisyyteen perustettiin vuonna 1957 Neuvostoliiton Tiedeakatemian Siperian osasto. Ural-vuorten tuolla puolen sijaitsevaa tiedekeskusta tarvittiin Siperian valtavien luonnonvarojen hyödyntämiseen ja siihen, että tiedeakatemian toiminta Moskovassa, Leningradissa ja Kiovassa olisi syystä tai toisesta mahdotonta. Lähelle Novosibirskin tekojärveä, joka tunnetaan myös Obin merenä, perustettiin tiedekaupunki “Akademgorodok”, jossa havupuiden keskelle sijaitsevat eri tieteenalojen laitokset ja tiedemiesten asuinrakennukset. Syksyllä 1961 rakennustyöt olivat täydessä vauhdissa, ja Hruštšov halusi ehdottomasti esitellä suomalaiselle vieraalleen “rakkaan lapsensa”.
 “Vieraanvaraisia, ystävällisiä ihmisiä, hieman ankaria”
 Novosibirskin museossa säilytetään asiakirjoja, jotka liittyvät ulkomaalaisten valtiomiesten vierailuihin. Muutama vuosi sitten museossa järjestettiin näyttely, joka kertoi Ranskan presidentin  Charles de Gaullen  vierailusta vuonna 1966. Museo onnistui muun muassa jäljittämään kultaisen tupakansytyttimen, jonka Ranskan valtiopäämies lahjoitti paikalliselle liikennemiliisille.
 – Valitettavasti, Kekkosen matkan jäljiltä ei ole säilynyt mitään esineitä tai muita yksityiskohtaisia aineistoja, vaikka Kekkonen kävi täällä vain viisi vuotta ennen de Gaullea, kertoo meseonjohtaja  Jelena Štšukina .
 Museon arkistoista löytyi kuitenkin muutama Kekkosen valokuva sekä joitakin paikallisen lehden “Sovetskaja Sibir" (Neuvosto-Siperia) artikkeleja, joissa kerrotaan Suomen presidentin vierailusta. Niiden sekä aikalaisten muisteluiden perusteella Novosibirskin vierailu sujui seuraavalla tavalla:
 22.11. Kekkonen lähti seurueensa kanssa Neuvostoliittoon. Kekkosta saattamaan ei haluttu kansanjoukkoja kuten Talvisodan alla, kun suomalaisneuvottelijat lähtivät Moskovaan. Tästä syystä valittiin yllä kuvattu reitti Luumäen kautta.
 23.11. Moskovasta lähtee erityislento kohti Novosibirskia, perillä suomalaisvieraat majoitetaan ns. Aluekomitean datshoille, jotka sijaitsivat metsässä Ob-joen rannalla kaupungin pohjoispuolella.
 Kekkosta otettiin vastaan Tolmatšjovon lentoasemalla. Государственный архив Новосибирской области / Novosibirskin alueen arkisto
 24.11. Aamiainen, jonka äärellä osapuolet aloittivat keskustelut poliittisesta tilanteesta. Hruštšov selitti, ettei nootti johtunut Suomen toimista, vaan siitä, että Neuvostoliitto oli huolestunut Länsi-Saksan sotilaallisesta lähentymisestä Tanskan ja Norjan kanssa. Tämän jälkeen delegaatiot lähtivät Akademgorodokiin, jossa tutustuttiin muutamaan tieteellisen instituuttiin ja jatkettiin neuvotteluja.
 Venäjän tiedeakatemian Yleisen historian laitoksen vanhempi tutkija  Tatjana Androsova  on  artikkelissaan  “Neuvostoliiton ja Suomen suhteet 1956-1962” kuvannut Kekkosen ja Hrustsovin keskusteluja näin:
 “Keskustelun aikana Suomea muistutettiin sen YYA-sopimuksen mukaisista velvoitteista. Hruštšov halusi kuulla Suomen vakuuttavan jälleen kerran, että sen virallinen ulkopoliittinen linja on horjumaton, ja sellaiset vakuuttelut hän Kekkoselta sai. Kekkonen puolestaan johdonmukaisesti yritti saada Hruštšovin luopumaan sotilaallisista konsultaatioista, mikä olisi hänen sanojensa mukaan “vahva todistus Neuvostoliiton rauhanomaisista aikeista”. Kekkonen kiinnitti Hruštšovin huomion lännen muuttuvaan suhtautumiseen Suomen puolueettomuuspolitiikkaan ja pyysi Hrustsovia osoittamaan luottamusta Suomea kohtaan.”
 Neuvottelujen tuloksena Neuvostoliitto luopui sotilaallisten konsultaatioiden vaatimuksesta. Noottikriisi oli ratkennut. Illalla Kekkonen vieraili Novosibirskin kuuluisassa Ooppera- ja balettiteatterissa katsomassa “Pähkinänsärkijän”. Seuraavana aamuna, 25.11., suomalaiset lensivät Il-18-lentokoneella Moskovaan. Novosibirskin lentokentällä Kekkonen sanoi lehdistölle:
 “Tämä on todellakin Siperian teollinen ja kulttuurillinen keskus. Se kasvaa kovaa vauhtia. Kaikesta huomaa, että novosibirskiläiset rakastavat kaupunkiaan. Tapaamiset Ooppera-teatterissa, jossa katsoin “Pähkinänsärkijän”, ja tiedemiesten kaupungissa, jossa tapasin siperialaisia, saivat minut vakuuttuneeksi siitä, että he ovat vieraanvaraisia, ystävällisiä, hieman ankaria ihmisiä. Tietyssä mielessä he muistuttavat suomalaisia.”
 Kekkonen seurueineen lähti Novosibirskistä Moskovaan aamulla 25.11.1961. Государственный архив Новосибирской области / Novosibirskin alueen arkisto
 Aikaeron takia suomalaisia kuljettanut lentokone saapui Moskovaan myös aamulla. Näin ollen Kekkoselle jäi aikaa syödä lounasta Kremlissä  Leonid Brežhnevin  kanssa, joka oli tuolloin NKP:n keskuskomitean presidiumin jäsen ja josta myöhemmin tuli puolueen keskuskomitean pääsihteeri. 18 vuoden ajan - vuosina 1964-1982 - Kekkonen ja Brežhnev johtivat samaan aikaan maitaan, ja heidän välilleen kehkeytyi luottamukselliset, jopa ystävälliset suhteet.
 Honka-liitto hajosi. Kun Kekkonen lensi 25.11. Moskovaan, Olavi Honka oli jo luopunut presidenttiehdokkuudestaan.
 Paluumatka Suomeen oli edessä 26.11. Helsingin rautatieasemalla Kekkosta olivat vastassa sotilasorkesteri ja kansanjoukko. Hänet otettiin vastaan kuin sankari, joka osaa neuvotella neuvostojohdon kanssa ja pelasti maansa joutumasta konfliktiin suuren naapurinsa kanssa. Tämä kaikki edesauttoi Kekkosen uudelleenvalintaa vuonna 1962.
 Vielä saman päivän iltana Kekkonen piti historiallisen radio- ja tv-puheen. 20-minuuttinen puhe ilmensi ulkopoliittisten realiteettien tunnustamista. Tämä politiikka tultiin tuntemaan Paasikivi-Kekkosen linjana. Kekkosen kriitikot ovat kutsuneet sitä myös “suomettumiseksi”.
 Kuten puheessani eilen Kremlissä lausuin, neuvottelumme Novosibirskissä on eräs kaikkein tärkeimpiä tapaamisia Suomen ja Neuvostoliiton johtomiesten välillä. Pääministeri Hrushtsev osoitti nyt - niin kuin usein aikaisemminkin - suurta ymmärtämystä Suomen asemaa, sen näkökantoja ja toivomuksia kohtaan. Pääministeri Hrushtsev on Neuvostoliiton johtava valtiomies ja tietenkin katsoo kaikessa toiminnassaan ensi sijassa oman maansa etua, mutta hän on samalla suuri Suomen ystävä, niin kuin myös moni hänen hallitustovereistaan, ja me saamme aina osaksemme hänen ymmärtämyksensä. Se pitäisi kiitollisuutta tuntien muistaa Suomessa. Olen havainnut, kuinka kernaasti täällä yhdytään lännen kritiikkiin pääministeri Hrushtsevia vastaan, mutta pitkäaikainen kokemukseni vakuuttaa minulle, että sillä ei palvella Suomen asiaa.
 En puhu yksityisistä henkilöistä, vaan koko Suomen kansan edusta ja sen tulevaisuudesta. Pyydän hartaasti, että kaikki suomalaiset voisivat vilpittömin mielin yhtyä kannattamaan sitä kansallista ulkopolitiikkaa, joka yksin kykenee turvaamaan meille ja meidän lapsillemme rauhan ia menestyksen rakkaassa isänmaassamme.

 Kekkosen saunareissu - tarua vai totta?
 Onko Akademgorodokissa säilynyt Kekkosen vierailuun liittyviä muistoja? Venäjän tiedeakatemian Siperian osaston puheenjohtajan neuvonantaja  Andrei Sobolevski  yritti  Novosti Ylen  pyynnöstä löytää henkilöitä, jotka vielä muistaisivat vierailun, mutta aikaa on kulunut jo niin paljon, että tehtävä osoittautui mahdottomaksi.
 Sen sijaan Sobolevski kertoi, millaisena Kekkonen saattoi nähdä silloin vielä nuoren tiedekaupungin.
 – Täällä oli silloin käynnissä valtavat rakennustyöt. Rakennuksista oli valmiina muutama tiedelaitos, koulu ja joitakin kolmikerroksisia asuinrakennuksia. Ja sen lisäksi rakennettiin valtava määrä parakkeja.
 Ensimmäisenä rakennettiin Hydrodynamiikan instituutin rakennus. Ulospäin tiedeakatemian laitokset ovat vaatimattomia, mutta laadukkaasti rakennettuja neuvostoliittolaisia rakennuksia. Sisältäpäin ne ovat kuin mitkä tahansa neuvostovirastot, mutta joskus ne kätkevät sisäänsä helmiä kuten mosaiikkeja. Yle / Maxim Fedorov
 Sobolevski oli itse nähnyt lapsena ulkomaisen presidentin - mutta ei Kekkosta, vaan Ranskan presidentin Charles de Gaullen vuonna 1966. Kekkosen vierailusta Akademgorodokiin ei ole juurikaan säilynyt jälkiä. Sen sijaan Kekkonen itse kertoi vierailustaan tiedekaupunkiin Pravda-lehdessä 26.11.1961.
 Kekkosen vaikutelmia Novosibirskistä Pravda-lehdessä
 “Meillä Suomessa tiedetään, että Siperiaan rakennetaan nykyaikaista tiedekaupunkia. Mutta tuskin kukaan meistä olisi voinut kuvitella tämän kaupungin mittasuhteita ja merkitystä ennen kuin oli itse käynyt siellä. Minäkään en muodostanut poikkeusta ennen kuin kävin siellä itse. Minuun teki suuren vaikutuksen rakennustöiden valtava laajuus ja valtava tieteellinen työ, jota tehdään instituuteissa ja laboratorioissa. On hämmästyttävää, että joitakin laitoksia vasta rakennetaan, mutta tieteellinen tutkimus on jo täydessä vauhdissa. Tiede menee eteenpäin. Se on suurenmoista.
 Tässä tiedekaupungissa kaikki ovat innostuksen vallassa: niin tiedemiehet kuin rakentajatkin. Kaikille neuvostoihmisille ominainen innostus saa täällä kirkkaan, konkreettisen ja liikuttavan muodon. Olen vakuuttunut, että tieteen, rakentamisen ja tuotannon yhdistäminen on mahdotonta ilman isänmaallista innostusta. Yksi tällainen entusiasti on Neuvostoliiton tiedeakatemian varapresidentti, Siperian osaston johtaja Mihail Lavrentjev. Sain tietää, että hän oli yksi ensimmäisistä tiedekaupungin tiedemiehistä ja rakentajista ja että hän asui vaimonsa kanssa taigalla vaatimattomassa talossa. Suomalaisilla on sanonta: Työ tekijäänsä kiittää. Siperian tiedeakatemian kaupunki kiittää kaikkia sellaisia kuin Lavrentjev, jotka ovat toteuttaneet suuria projekteja.”
 Kekkosen käydessä Akademgorodokissa siellä olivat jo valmiina Hydrodynamiikan, Ydinfysiikan, Geologian ja Geofysiikan laitokset. Sobolevski arvelee, että jossakin niistä kävivät myös Kekkonen ja Hruštšov.
 – Vuosikymmenien aikana on syntynyt paljon tarinoita, jotka liittyvät Akademgorodokin historiaan ja sen perustamiseen. Mutta legenda, joka liittyy Kekkosen käyntiin, on mitä ilmeisimmin totta.
 Sobolevski tarkoittaa tarinaa, jonka mukaan Kekkosta saunoitti Novosibirskissa itse legendaarinen neuvostoliittolainen jääkiekkovalmentaja  Anatoli Tarasov . Novosti Yle kertoi siitä vuonna 2014, jolloin  Veitsen terällä: Suomen tie läpi vaaran vuosien 1944-1962  -kirjassa ilmestyi historiantutkija  Markku Jokisipilän  artikkeli  Siperialainen saunareissu . Mutta jo aikaisemmin, vuonna 2007, tästä tapauksesta kertoi venäläisessä lehdessä Siperian sotilaspiirin komentajan  Gleb Baklanovin  poika.
 Akademgorodok sijaitsee mänty- ja koivumetsän keskellä, joka muistuttaa kaukaisesti suomalaisia metsiä. Rakennustöiden yhteydessä pyrittiin välttämään avohakkuita. Rakennukset haluttiin sulauttaa ympäröivään maisemaan. Metsässä on polkuja, joista useat on nimetty akateemikkojen mukaan. Yle / Maxim Fedorov
 Baklanov tunsi Tarasovin, joka oli tuolla hetkellä sattuman oikusta Novosibirskissä, ja kääntyi hänen puoleensa pyytäen neuvoa. Jääkiekkovalmentaja, joka oli suuri  banjan , venäläisen saunan ystävä, tiesi, että suomalaiset ovat kovia saunojia, niinpä hän ehdotti, että Kekkonen vietäisiin löylyihin. Järjestelyt tehtiin pikavauhtia korkeimmalla mahdollisella tasolla. Tarasov päätti olla paljastamatta suomalaisvieraalle henkilöllisyyttään ja esittäytyi paikalliseksi asukkaaksi. “Tavallisen saunoittajan” sivistyneisyys ja oppineisuus tekivät Kekkoseen suuren vaikutuksen.
 Kekkosen vierailu Novosibirskissä huipentui Pähkinänsärkijä-balettiin kaupungin Ooppera- ja balettiteatterissa. Myös sen on täytynyt tehdä vaikutuksen Suomen valtionpäämieheen, sillä onhan se yhä vieläkin Venäjän suurin teatteri, jossa on 2600 istumapaikkaa. Suomesta ei siihen aikaan löytynyt vertailukohtia, sillä Kansallisooppera sijaitsi vaatimattoman kokoisessa entisessä Aleksanterinteatterissa eikä erillistä oopperarakennusta tai edes Finlandia-taloa vielä ollut olemassa.
 Kuten 60 vuotta sitten, Novosibirskin ooppera- ja balettiteatterissa esitetään “Pähkinänsärkijää”. Yle / Maxim Fedorov
 Oliko noottikriisi ovela lavastus?
 Kekkosen Novosibirskin matkan yhteydessä ei voi sivuuttaa salaliittoteoriaa, jonka mukaan koko noottikriisi oli taitava lavastus, jonka takana olivat Kekkonen itse ja KGB. Tätä teoriaa kannattaa muun muassa historiantutkija  Hannu Rautkallio , joka on kirjoittanut aiheesta kirjan “Novosibirskin lavastus”. Hänen mielestään kyse oli poliittisesta teatterista: Neuvostoliitto halusi vaikuttaa Suomen presidentinvaaleihin niin että sen suosikki, Kekkonen, pysyisi vallassa, ja sama tavoite oli Kekkosellakin.
 Rautkallio kirjoittaa, että Kekkonen esitteli suunnitelman eduskunnan hajottamisesta Neuvostoliiton suurlähettiläälle  Aleksei Zaharoville  jo huhtikuussa 1961. Ja marraskuussa, kun ruotsalaislehti Dagens Nyheter jo kirjoitti, että Suomi on käytännössä menettänyt itsenäisyytensä ja neuvostotankit ovat kohta Suomen maaperällä, Kekkonen teki rauhallisesti selvää poliittisista vastustajistaan.
 Myös neuvostoliittolainen KGB-upseeri ja diplomaatti  Viktor Vladimirov  on sitä mieltä, että kriisi luotiin keinotekoisesti ja sen tarkoitus oli muuttaa Suomen politiikkaa Neuvostoliitolle edullisempaan suuntaan. Tosin hän on sitä mieltä, että vaikka Kekkonen tiesikin nootin ehdoista, hän ei kuitenkaan ollut kriisin alullepanija. Neuvostoliitto vain halusi hajottaa Olavi Hongan vaaliliiton, jonka innoittajana oli Neuvostoliiton vanha ideologinen vihollinen  Väinö Tanner .
 Venäläinen historiantutkija Tatjana Androsova on tutkinut Kekkosen ja Hruštšovin Novosibirskissa käymien neuvottelujen asiakirjoja ja tullut siihen tulokseen, että mitään sopimusta heidän välillään ei ollut. Hruštšov selosti Kekkoselle tarkasti Neuvostoliiton huolenaiheita, jotka liittyivät Pohjois-Euroopan turvallisuuspolitiikkaan, ja Kekkonen taas puhui siitä, miten tärkeää on luopua konsultaatioista. Androsova on jopa sitä mieltä, ettei Kekkosen olisi tarvinnut matkustaa Novosibirskiin ratkomaan noottikriisiä, sillä sotilaallisten konsultaatioiden vaatimuksesta olisi luovuttu jo ulkoministeri Ahti Karjalaisen Moskovan-vierailun aikana marraskuun puolivälissä. Valtiopäämiesten tapaamisella oli kuitenkin suuri merkitys molempien maineen kannalta.
 Asioiden todellinen laita tuskin selviää lähitulevaisuudessa. Monia Kekkosen Novosibirskin matkaan liittyviä asiakirjoja säilytetään yhä suljetuissa arkistoissa. Historiantutkijoilla on vielä paljon selvitettävää.
 Tällä hetkellä suomalaisten matkat Siperiaan liittyvät vähemmän sotaisiin aiheisiin: turismiin, talouteen ja sukulointiin. Ja Novosibirskissa asuu ainakin kaksi suomalaista: jääkiekkoilijat  Harri Säteri  ja  Jyrki Jokipakka , jotka pelaavat KHL-joukkue “Sibir Novosibirskissä”.

60 vuotta sitten Siperiassa ratkaistiin kriisi, minkä ansiosta Kekkonen pysyi vallassa – selvitimme, mitä Novosibirskissä muistetaan noottikriisistä


Summary: Rokotuspäätöksiä tehtäneen sekä kolmansista tehosteista että lasten rokotuksista ensi viikolla. Peruspalveluministeri Krista Kiuru muistutti, että koko valtakunnassa on jäljellä seitsemän tehohoitopaikkaa.

Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR ottaa ensi keskiviikkona kantaa 5-11–vuotiaiden rokottamiseen Suomessa.
 KRAR:iin kuuluva, A-studiossa vieraillut lastentautiopin professori  Terhi Tapiainen  sanoo, että päätöstä tehtäessä on ihanteellista, että meillä on jo näyttöä rokotusten turvallisuudesta Yhdysvaltain kokemuksen perusteella.
 USA:ssa lasten rokotukset aloitettiin muutama viikko sitten, rokotettuja on muutamia miljoonia.
 – Kriittistä on, kun pohditaan alle 12–vuotiaiden rokotuksia, että vaatimus rokoteturvallisuudesta on erittäin vahva ja sen takia olen tyytyväinen, että KRAR:in kokous on ensi viikolla, emmekä ole joutuneet tekemään päätöstä ennen tätä.
 Euroopan lääkevirasto tekee päätöksensä lasten rokottamisesta huomenna torstaina.
 Tapiainen muistuttaa, että edelleen vakavat lasten koronainfektiot ovat yksittäisiä, mutta sanoo että tänä syksynä myös pääkaupunkiseudun ulkopuolisissa sairaaloissa on törmätty vakaviin lasten sairastumisiin.
 – Yllättävää on se, miten nopeasti leviäminen alkoi, OYSin alueella ei ollut ennen tätä syksyä yhtäkään vakavaa lapsen koronainfektiota.
 OYSin lasten infektiotaudeista ja päivystyspoliklinikasta vastaavan lääkärin mukaan nyt OYSissä on potilaina ollut raskaana olevia äitejä, vauvoja ja pikkulapsia, joilla on esiintynyt vakavia infektioita.
 Suomessa on ollut sairaalahoidossa pandemian aikana noin 130 lasta tai nuorta, mikä on 0,3 prosenttia positiivisiksi testatuista. Tehoitoa on tarvinnut kuusi lasta.
 Kiuru: Tartuntojen määrää saatava vähennettyä nopeasti
 Peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) varoittaa, että ellei koronatilannetta saada nopeasti haltuun on mahdollista, että  edessä ovat poikkeusolot.  Ministeri huomautti, että koko valtakunnassa on jäljellä ainoastaan seitsemän tehohoitopaikkaa, jonka jälkeen joudutaan poikkeuksellisiin olosuhteisiin.
 Kiurun mukaan terveysturvallisuutemme ei kestä matkailurajoitusten poistamista, siten että ulkomaalaiset rokottamattomat päästettäisiin löyhästi maahan.
 Sosiaali- ja terveysministeriön (STM) osastopäällikkö  Taneli Puumalainen  sanoi tv-uutisten haastattelussa, että virus löytää tällä hetkellä kaikki mahdolliset keinot tartuttaa ihmisiä, mutta muistutti rokotteiden olevan edelleen paras tapa suojautua taudilta.
 Puumalaisen mukaan kolmannet tehosteannokset on saatava käyttöön nopeasti ja tehokkaasti, mikäli halutaan talven tautitilannetta helpottaa, mutta niistäkin huiolimatta tarvitaan lisäkeinoja ihmisten välisten kontaktien vähentämiseksi.
 Keskiviikkona uusia koronatartuntoja rekisteröitiin Suomessa 1007, osastohoidossa oli 264 ja tehohoidossa 42 potilasta.
 Euroopan unionin tautien ehkäisy- ja valvontakeskus ECDC arvioi, että tautitaakka sen alueella kasvaa, ellei lisää rajoitustoimia tehdä yhdessä rokotekattavuuden nousun kanssa. ECDC suosittaa vahvistusrokotetta yli 18-vuotiaille hiipuvan rokotustehon vuoksi kuusi kuukautta toisen rokotteen jälkeen, siten että kiireellisyysjärjestyksessä rokotetaan ensinnä yli 40-vuotiaat.
 Aiheesta aiemmin:
 Lasten ja nuorten koronatartunnat ovat lähteneet jyrkkään kasvuun – infektiolääkäri varoittaa huolestuttavasta suunnasta nuorten oireissa
 Johtajaylilääkäri kiirehtisi yli 5-vuotiaiden rokotuksia – tartuntoja tapahtuu myös koulu- ja tarhaympäristössä
 Ministeri Kiuru pahentuvasta koronatilanteesta: ravintolarajoituksiin tiukennuksia, matkailun testivaateen keventäminen "täysin mahdotonta"

Lastentautiopin professori: USA:n näyttö lasten rokottamisesta toimii hyvänä pohjana alle 12-vuotiaiden rokotuksista päätettäessä


Summary: Olen huolissani koronasta maailman mittakaavassa, mutta Slushin terveystuvallisuudesta en ole huolissani, Slushin toimitusjohtaja Miika Huttunen sanoo.

Kasvuyhtiötapahtuma Slush käynnistyy ensi keskiviikkona.
 Viime vuonna Slush  peruttiin jo huhtikuussa , tänä vuonna tapahtuma järjestetään synkkenevästä koronatilanteesta huolimatta.
 Slushin toimitusjohtaja  Miika Huttunen , mitä ajattelit aamulla, kun kuulit uudesta virusvariantista?
 – Mietin, että kuinka kauan tämä oikein kestää. Olen huolissani koronasta maailman mittakaavassa, mutta Slushin terveystuvallisuuden suhteen en ole huolissani, Huttunen sanoo.
 – Olemme valmistautuneet huomattavasti paremmin kuin mitä edes nykyrajoitukset edellyttävät.
 Tapahtumassa on tarjolla maskeja, ja tartuntariski on huomioitu esimerkiksi ilmanvaihdon ja pintojen pyyhinnän osalta. Käteistä ei käytetä ja sisään pääsee vain EU:n koronapassilla.
 – Meillä on myös yhteistyösopimus Mehiläisen kanssa siitä, että kansainväliset vieraat, joilla ei ole EU:n koronapassia, voivat käydä testeissä.
 Huttunen arvioi, että koronatestejä tehdään todennäköisesti yli 500 kappaletta. Slush on myös ostanut yli 10 000 pikatestiä jaettavaksi sekä tapahtumassa että lippujen lunastamisen yhteydessä.
 – Pikatestejä voi tehdä, jos haluaa esimerkiksi tarkistaa kuntonsa ennen paikalle saapumista.
 Meillä oli takanamme valtava positiivinen aalto jo ennen Wolt-uutista, mutta se viimeistään antoi uskon, että suomalaisten ja eurooppalaisten startupien parhaat päivät ovat vasta edessä, Miika Huttunen sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Vähemmän väkeä, enemmän yrittäjiä ja rahoittajia
 Tänä vuonna Slushista päätettiin tehdä aiempaa pienempi. Tapahtuma on vain noin 8000 vierailijan kokoinen. Edellisessä Slushissa oli vieraita noin kolme kertaa enemmän.
 Vieraiden määrä ei kuitenkaan ole Huttusen mukaan ainut eikä tärkein mittari. Slush on entistä merkittävämpi niiden silmissä, jotka hakevat rahoitusta sijoittajilta tai neuvoja vertaisiltaan.
 – Eniten olen innoissani siitä, että tuossa joukossa on 1700 sijoittaja ja yli 3200 startup-yritysten henkilöä.
 Kuten alla oleva kaavio kertoo, yksittäisten startup-yritysten määrä on selvästi aiempaa pienempi, mutta sijoittajia on koronasta huolimatta vain muutama sata vähemmän kuin edellisessä Slushissa vuonna 2019.
 Ja kuten Huttunen huomauttaa, vuonna 2013 väkeä oli suunnilleen yhtä paljon kuin tällä kertaa, mutta startupien määrä oli paljon pienempi ja sijoittajien määrä vain murto-osa tämänkertaisesta.
 Vuosi ylä- ja alamäkiä
 Virallinen päätös Slushin järjestämisestä tehtiin vuosi sitten joulukuussa. Kevättalvi ja kevät oli Huttusen mukaan vaikeinta aikaa, kun yhteistyökumppanit ja tapahtumaan pyydetyt puhujat panttasivat päätöksiään.
 – Meille sanottiin, että katsotaan sitten kesän paikkeilla tilannetta uudelleen.
 Keskustelut alkoivat sujua alkukesästä. Sen jälkeenkin oli vaikeita hetkiä – sellainen oli esimerkiksi delta-variantin ilmaantuminen elokuussa.
 Koronapassia koskevan lain voimaantulo oli Slushin järjestäjille helpotus.
 – Ennen kuin se oli laissa, meillä oli vaikeuksia kansainvälisten vieraiden kanssa. Koronapassi oli monelle edellytys, että he edes suostuivat tulemaan Helsinkiin.
 Lippukauppa avattiin vasta syyskuun alussa – viisi kuukautta aikaisempia vuosia myöhemmin.
 – Siitä huolimatta liput myytiin loppuun viidessä viikossa. Se kertoo, että yhteisöllä on valtavasti patoutunutta tarvetta nähdä toisiaan.
 Seitsemän miljardin Wolt varastaa show'n
 Suuren yleisön silmissä Slush on tänä vuonna mielenkiintoinen varsinkin ruokalähettiyhtiö Woltin vuoksi. Pari viikkoa sitten kasvuyhtiö myytiin Yhdysvaltoihin Suomen taloushistorian suurimmalla yrityskaupalla.
 Wolt ja Slush on usein yhdistetty toisiinsa – olihan Woltin toimitusjohtaja  Miki Kuusi  aikanaan Slushin vetäjä.
 Huttunen uskoo, että jättikauppa tulee vaikuttamaan Slushin tunnelmaan. Wolt on hänen mukaansa Slush-sukupolven "ensimmäinen massiivinen menestystarina".
 Kauppa tuo Suomeen veroeuroja, mutta vaikutus ei jää siihen.
 – Siinä tiimissä on valtava määrä ihmisiä, jotka ovat oppineet konkreettisesti miten yritys skaalataan miljardiluokkaan. Siellä on tuoteosaamista ja sijoittajakontakteja, jollaisia ei Suomessa ole aikaisemmin ollut, Huttunen sanoo.
 Hän uskoo, että moni Woltilla vaurastuva sijoittaa rahojaan uusiin yrityksiin. Woltin esimerkki on Huttuselle myös henkilökohtaisesti tärkeä.
 – Kun olin parikymppinen, Miki Kuusi määritteli Slushin toimitusjohtajana sen, mikä kunnianhimon tason pitää Suomessa olla, Huttunen kuvaa.
 Huttunen seurasi vierestä ja pohti, voisiko tehdä jotain yhtä kunnianhimoista.
 – Nyt kun minä olen Slushin toimitusjohtaja, Miki määritteli sen kunnianhimon tason uudestaan. Ja minä mietin, että voisinko joskus tehdä saman.
 Voit keskustella artikellista 27.11. klo 22 asti.
 Lue myös:
 Analyysi: Woltin perustajat eivät itse laittaneet penniäkään firmaansa ja rikastuivat satumaisesti – yhtiön oli tarkoituskin tehdä tappiota

Helsingissä järjestetään suurtapahtuma Slush synkkenevästä koronatilanteesta huolimatta – onko se turvallista ja varastaako miljardi-Wolt koko show'n?


Summary: Rukan maailmancup järjestetään jälleen yleisön ja tiukkojen rajoitusten kera. Kysyimme urheilutapahtuman järjestäjiltä, onko urheilutapahtumien keskiössä jatkossa rajoitusten kanssa tasapainoilu.

Urheilutapahtumat keräsivät vielä kaksi vuotta sitten väkeä koolle tungokseen saakka kokemaan menestyksen ja myös tappion hetkiä yhdessä.
 Niin oli myös Rukalla, mistä talvilajien maailmancup-kausi on perinteiseen tapaan startannut.
 Sitten tuli korona. Tapahtumia peruttiin urakalla ympäri maailmaa. Välillä kisoja järjestettiin, mutta erilaisin rajoituksin.
 Nyt tautitilanne on vihdoin sen verran hyvä, että Rukalle päästetään taas yleisöä, tosin turvavälit huomioiden.
 Miten pandemia on vaikuttanut urheilutapahtumien järjestämiseen? Millainen tulevaisuus tapahtumilla on, jos rajoitukset jatkuvat? Jarmo Nuotion haastattelussa klo 18.21 on muun muassa kisojen pääsihteeri Marika Paananen. Seuraa tapahtumia Rukalla jutun päävideolta.
 Tänä vuonna Rukan maailmancupissa on voimassa yhä koronarajoituksia. Kisaturistien tulee noudattaa turvavälejä, ja jos turvavälejä ei ole mahdollista pitää, suositellaan maskien käyttöä sisätilojen lisäksi ulkonakin.
 Urheilijoilta, kansainvälisen hiihtoliitto FIS:in toimitsijoilta ja esimerkiksi median edustajilta vaaditaan tapahtumaan sekä koronapassi että negatiivinen koronatestitulos.

Rukan maailmancup järjestetään rokotustodistusten ja maskien turvin – näin pandemia vaikuttaa urheilutapahtumiin, katso suorana klo 18.21


Summary: Uuden virusmuunnoksen on määrä saada perjantaina kreikkalaisiin aakkosiin perustuva nimi maailman terveysjärjestöltä WHO:lta. Keräsimme vastauksia siihen, mikä muunnoksessa herättää huolta.

Uusi koronavirusmuunnos B.1.1.529 Euroopan komission poliittisten kriisien reaktioryhmä kokoontuu perjantaina ja siinä jäsenmaiden suurlähettiläät keskustelevat pikaisista toimenpiteistä rajoittaa matkustusta ja virusmuunnoksen pääsyä eteläisestä Afrikasta Eurooppaan. Maailman terveysjärjestö WHO:n on määrä päättää perjantaina, noustaako se B.1.1.529-variantin "huolestuttavalle tasolle". Virusmuunnos saa todennäköisesti myös kreikankielisen nimen. Euroopan ensimmäinen koronamuunnostartunta on löytynyt Belgiasta.
 Etelä-Afrikassa on havaittu koronavirusmuunnos, johon liittyy epätavallisen suuri määrä mutaatioita. Virus on myös hyvin erilainen kuin Kiinan Wuhanissa pandemian alkuvaiheessa levinnyt virus. Kokoamme tähän juttuun keskeisimmät kysymykset ja vastaukset uudesta koronavirusmuunnoksesta.
 1. Miten ärhäkästi virus leviää?
 Kuten alla oleva grafiikka osoittaa, virus leviää huomattavasti nopeammin kuin alfa- ja betamuunnokset. Toisilla muunnoksilla kesti kuukausia nousta vallitsevaan asemaan, kun nykyvirukselta se vei alle kolme viikkoa. Virusmuunnosta on myös kuvattu "merkittävimmäksi tähän asti".
 Etelä-Afrikan epidemiakeskuksen johtaja, professori  Tulio de Oliveira  kertoo  Financial Timesin haastattelussa , että virusmuunnos aiheutti noin 90 prosenttia keskiviikkona raportoiduista uusista tartunnoista Gautengin provinsissa.
 Uusi virusmuunnos vaikuttaisi aloittavan uuden korona-aallon Etelä-Afrikassa.
 2. Missä virusta esiintyy?
 Virusta on havaittu Etelä-Afrikan lisäksi myös Botswanassa ja Hongkongissa. Etelä-Afrikassa tartuntoja on havaittu myös nuorilla ihmisillä.
 Euroopassa ensimmäinen koronamuunnostartunta löytyi perjantai-iltapäivällä Belgiasta. Lisäksi maassa analysoidaan kahta koronavirusnäytettä sen selvittämiseksi, ovatko ne koronaviruksen uutta, Etelä-Afrikassa havaittua muunnosta.
 Uusi muunnos on löytänyt tiensä myös Israeliin. Maassa on tähän mennessä varmistettu yksi virusmuunnoksen aiheuttama tartunta. Se havaittiin  Malawista palanneelta matkailijalta .
 3. Mikä muunnoksessa on erilaista kuin aiemmissa?
 Professori de Oliveira  kertoo BBC:lle , että B.1.1.529 poikkeaa merkittävästi aiemmista koronavirusvarianteista. Virusmuunnoksella on kaikkiaan noin 50 mutaatiota, joista yli 30 viruksen niin sanotussa piikkiproteiinissa.
 Suurin osa koronarokotteista toimii niin, että ne käynnistävät piikkiproteiinisynteesin ihmisen elimistössä ja  tätä kautta saavat aikaan vasta-ainevasteen .
 Variantti leviää nopeammin kuin alfa- ja deltamuunnokset.
 4. Miten rokotteet tehoavat siihen?
 Hoitaja valmistaa koronarokoteruiskun käytettäväksi 31 toukokuuta. AFP
 Vielä ei tiedetä, miten rokotteet tehoavat virusmuunnokseen.
 Lääkeyhtiö Biontech kertoi perjantaina tutkivansa, kuinka hyvin sen Pfizerin kanssa kehittämä koronavirusrokote suojaa uutta virusmuunnosta vastaan.
 Yhtiön mukaan tuloksia laboratoriotesteistä on odotettavissa viimeistään kahden viikon kuluttua. Tällöin myös selviää, onko nykyistä rokotetta mahdollisesti säädettävä virusmuunnoksen takia.
 5. Miksi se syntyi juuri Etelä-Afrikassa?
 Financial Times muistuttaa , että ei ole olemassa yhtä syytä, miksi vaarallisempaa virusmuunnosta ei ole toistaiseksi syntynyt. Ei ole myöskään yhtä syytä, miksi muunnos syntyi juuri Etelä-Afrikassa.
 Asiantuntijat ovat kuitenkin laajalti yksimielisiä, että maailmanlaajuinen rokotekampanja on auttanut hillitsemään mutaatioiden syntyä.
 Etelä-Afrikan väestöstä vajaa neljännes on saanut täyden rokotesuojan koronavirusta vastaan. WHO on toistuvasti varoitellut pandemian aikana, että alhainen rokotekattavuus mahdollistaa uudet virusmuunnokset.
 Mitä enemmän virus leviää, sitä useammin sen on mahdollista muuntua. Muutokset viruksessa auttavat sitä selviytymään.
 6. Miten sen leviämistä yritetään estää?
 WHO on kehottanut harkitsemaan matkustusrajoitusten asettamisessa muunnoksen takia. WHO suositti perjantaina, että maat jatkaisivat riskiperusteisen ja tieteellisen lähestymistavan soveltamista matkustustoimenpiteitä toteuttaessaan.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  kertoi perjantaina, että EU aikoo ehdottaa lentojen kieltämistä eteläisestä Afrikasta virusmuunnoksen takia. Jäsenmaiden suurlähettiläät neuvottelevat rajoituksista komission johdolla perjantaina.
 Esimerkiksi Saksa, Italia, Britannia ja Israel ovat jo ilmoittaneet matkustusrajoituksista.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 27.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Tutkijat havaitsivat Etelä-Afrikassa huolestuttavan koronamuunnoksen, jota vastaan rokotteet eivät välttämättä suojaa tehokkaasti
 Keskustelu kiihtyy: tulisiko rikkaiden maiden antaa kansalaisilleen kolmas rokoteannos vai lähettää rokotteet kehitysmaihin?  (6.8.)

Mikä ihmeen B.1.1.529? Uusi eteläafrikkalainen virusmuunnos leviää ärhäkästi – tämä tilanteesta tiedetään nyt


Summary: Talven flunssakausi näyttäisi jylläävän ainakin viime syksyä ja alkutalvea pahempana. Liikkeellä on lukuisia eri viruksia. Influenssakin saattaa iskeä tällä kaudella normaalia voimakkaampana.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Talven flunssakausi näyttää jylläävän tavanomaista voimakkaampana. Osa suomalaisista on kärsinyt jopa viikkoja kestävästä nuhasta, yskästä ja kuumesta.
 Esitimme flunssakauden viisi keskeisintä kysymystä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järviselle .
 Miltä alkutalven flunssakausi tällä hetkellä lääkärin näkökulmasta näyttää?
 Selkeää kokonaiskuvaa ei varmaan ole kellään. Esimerkiksi meidän työntekijöillä on kuitenkin tällä hetkellä sairaspoissaoloja enemmän kuin aikaisemmin syksyllä tai viime talvena samaan aikaan. Huonolla onnella influenssakin saattaa tulla normaalia voimakkaampana.
 Mitä viruksia on tällä hetkellä erityisesti liikkeellä ja minkälaisia oireita ne aiheuttavat?
 Periaatteessa ihan kaikkia hengitystieinfektioviruksia, esimerkiksi rinoviruksia, jotka aiheuttavat nuhakuumetta. Lisäksi RS-virus on sellainen, joka näyttäisi tulevan voimalla. Sehän vie imeväisikäisiä pikkulapsia ihan sairaalahoitoon ja saattaa aiheuttaa epidemioita myös vanhustenhoidossa ja monipuutossairaiden keskuudessa.
 Osa suomalaisista on kärsinyt tänä syksynä jopa viikkoja kestävästä flunssasta, mistä tämä johtuu?
 Pitkäkestoisuuteen on vaikea ottaa kantaa. Ehkä osin on kyse ihmisten omasta kokemuksesta. Yleensähän sanotaan, että flunssa kestää ilman lääkkeitä kaksi viikkoa ja antibioottikuurin kanssa 14 päivää. Osa ihmisistä yksinkertaisesti oireilee pidempään.
 Miten korona, sen aiheuttamat rajoitukset ja toisaalta vapautukset nähdäksesi vaikuttavat eri flunssien ilmaantuvuuteen ja vakavuuteen?
 Selvästi tämä tilanne kuvastaa sitä, että kontakteja on ollut enemmän. Esimerkiksi viime talven koronarajoitukset laskivat myös muiden hengitystienfektioiden esiintymistä aika voimakkaasti, vähintään kolmanneksella, ehkä jopa enemmän. Se voi olla tekijä, joka nyt myös voimistaa infektioita. Ihmiset eivät ole kohdanneet viruksia, jolloin ehkä sairastutaan hieman tavallista herkemmin.
 Minkälaisia vinkkejä haluat antaa eri tautien välttämiseen tässä tilanteessa?
 Kyllä ne ovat ne samat kuin koronaakin vastaan. Käsienpesu, lähikontaktien välttäminen ja maskinkäyttö yleisissä kokoontumisissa ja liikennevälineissä. Toki nämä hengitystieinfektiot hyvin usein leviävät lasten kautta ja heidän kokoontumistaan ei oikein voi eikä ole järkevää täysin estää.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 HUSissa lähes 20 lasta sairaalahoidossa RS-viruksen vuoksi – Infektiolääkäri: "Imeväinen saa usein tartunnan päiväkotia käyvältä sisarukseltaan"
 Mistä voi erottaa, sairastaako nuhakuumetta, influenssaa vai koronaa?
 Luulitko tietäväsi, miten flunssa torjutaan? Pussata saa, mutta silmiä ei kannata hieroa

Flunssakausi jyllää nyt tavallista voimakkaampana – Ylilääkäri avaa tilanteen syitä ja kertoo, miten suojautua


Summary: Noin 3 000 JHL:n jäsentä marssii maanantaina 29. marraskuuta ulos työpaikoiltaan Turussa. Taustalla on Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n ja Turun kaupungin omistaman Arkean kiista työehtosopimuksen vaihtamisesta.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL järjestää ulosmarssin Turun kaupungin omistamissa yhtiöissä ja Turun kaupungissa ensi maanantaina.
 JHL:n jäsenet marssivat ulos työpaikoiltaan kello 13, kertoo ammattiliitto tiedotteessaan.
 Ulosmarssiin osallistuvat JHL:n jäsenet, joiden työpaikkana on Kaarea, Kuntec, Lounais-Suomen Jätehuolto, Turku Energia, Turun kaupunki, Turun Satama, Turun seudun puhdistamo, Turun seudun vesi tai Turun vesihuolto.
 JHL:n tiedotteen mukaan ulosmarssiin osallistuu noin 3000 työntekijää. Ulosmarssi päättyy klo 16.
 Ammattiliitot lakkoilleet jo yli viikon
 Ulosmarssin taustalla on Turun kaupungin omistaman siivous- ja ruokapalveluita tarjoavan Arkean suunnitelma vaihtaa työehtosopimusta edullisempaan.  Suunnitelman takia JLH:n jäsenet ovat olleet lakossa 17. marraskuuta lähtien . Jytyn jäsenet ovat olleet lakossa myös maanantaista lähtien toistaiseksi.
 Lakko on vaikuttanut toistaiseksi erityisesti Arkean ruokapalveluihin ja siivouksiin. Esimerkiksi Turussa koululaiset ja päiväkotilapset ovat joutuneet pakkaamaan itselleen omat eväät.
 Kaupunginhallitus antaa Arkealle maanantaina ennakkonäkemyksensä siitä, voiko Arkea vaihtaa työehtosopimusta. Asia käsitellään salaisena, sillä kyse on yrityksen liikesalaisuudesta.
 – Kaupunginhallituksella on nyt paikka näyttää, että se välittää kaupungin työntekijöistä. Turkulaiset saavat kunnollisia palveluita, kun niitä tuottaville työntekijöille maksetaan kunnollista palkkaa. JHL on valmis lopettamaan lakon, kun Arkean työehdoista saadaan aikaan hyvä ratkaisu, JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  sanoo JHL:n tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Turun koulujen ja päiväkotien ruokailut pysäyttäneen lakon osapuolet kiistassa hätätyöstä ja neuvotteluista – JHL:n mukaan hätätyöperustetta käytetty väärin
 Arkea-kiistan juurisyy tulee Turun kaupunginhallituksen käsiteltäväksi maanantaina
 Arkean lakko jatkuu - Turun lukiolaiset takaisin kouluun
 Turun kouluissa ja päiväkodeissa ruokaa tarjolla vaihtelevasti – omat eväät syytä varata mukaan
 Turun vasemmistoliitto haluaa tuoda Arkean työehtosopimuksen vaihtosuunnitelmat kaupunginvaltuustoon – tavoitteena valtuustokäsittely joulukuussa
 Turun kaupunki pyytää koululaisille omat eväät torstaiksi – ammattiliitto JHL:n ja Jytyn lakko seisauttaa osittain koulu- ja päiväkotiruokailut, sekä siivoukset
 Ammattiliitto JHL aloittaa lakon Turun kaupungin tytäryhtiö Arkeassa – lakko näkyy päiväkotien ja koulujen ruokailussa ja siivouksessa

Noin 3000 työntekijää marssii ulos Turun kaupungin omistamissa yhtiöissä ensi maanantaina– taustalla Arkean ja ammattiliiton kiista työehtosopimuksesta


Summary: Tapahtumaan on hankittu ennakkoon jopa poikkeuksellisen hyvin lippuja. Yleisön kannustus on tärkeää urheilijoille.

Maastohiihdon, mäkihypyn ja yhdistetyn maailmancup Ruka Nordic käynnistyi perjantaina täydellä teholla. 20-vuotistaivaltaan tänä vuonna juhliva tapahtuma kiinnostaa kisayleisöä.
 Tapahtumaan on hankittu ennakkoon jopa poikkeuksellisen hyvin lippuja, kisojen pääsihteeri  Marika Paananen  kertoi Ylelle  eilen, 25. lokakuuta .
 – Ennakkolipunmyynti on ollut jopa pienoisessa nousussa aikaisempiin vuosiin nähden. Näyttäisi siltä, että maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty ovat lajeja, joita halutaan tulla paikan päälle seuraamaan, Paananen sanoi.
 Talkoolaiset  Ilari Tuukkanen  ja  Emilia Kallioniemi  ovat mukana järjestämässä kisoja koulunsa, Kainuun ammattiopiston kautta. He ovat mukana kahviotoiminnan pyörittämisessä.
 Mukana ovat myös esimerkiksi ammattiopiston logistiikka-alan ja sähköalan opiskelijoita huolehtimassa kisojen järjestelystä.
 Vuosi sitten Rukan maailmancupiin ei päästetty yleisöä koronarajoitusten vuoksi, mutta tänä vuonna tapahtumaan pääsevät kaikki halukkaat. Kisojen sisäravintoloissa asiointiin kisavieraat tarvitsevat koronapassin.
 Kisojen avautumisesta yleisölle ovat mielissään myös urheilijat, sillä yleisön kannustus heille tärkeää.
 Kuusamolainen  Kalle Heikkinen  on ensimmäistä kertaa mukana mäkihypyn maajoukkueessa ja odottaa innolla kisoja.
 – Kyllähän se on aina mukava hypätä, kun on porukkaa montussa. Saa paremman tatsin tuohon hyppäämiseen, Heikkinen pohtii.
 Heikkistä kannustavat paikan päällä muun muassa hänen isovanhempansa.
 Millaista urheilujuhlaa Rukalla vietetään kahden vuoden tauon jälkeen? Voit hypätä mukaan kisatunnelmaan kello 13.45 alkaen jutun päävideon avulla.
 Seuraatko urheilua livenä vai kotikatsomosta? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27. marraskuuta kello 23:een asti.

Urheilukansa kokoontuu Rukalle kahden vuoden tauon jälkeen, myös urheilijat kaipaavat yleisöä – katso suorana klo 13.45


Summary: Yle on aiemmin kertonut, että komitea ehdottaa pakollisten kutsuntojen ulottamista naisiin.

Asevelvollisuuden uudistamista pohtinut komitea kertoo tänään työnsä tuloksista. Voit seurata tiedotustilaisuutta suorana kello 14 alkaen. Paikalla ovat komitean puheenjohtaja kansanedustaja  Ilkka Kanerva  (kok.), puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) sekä komitean jäseniä.
 Yle on aiemmin kertonut , että komitea on päättänyt ehdottaa pakollisten kutsuntojen ulottamista naisiin. Yhteiset kutsunnat eivät vielä tarkoittaisi asevelvollisuutta, vaan ainoastaan velvollisuutta ilmoittautua. Kutsuntatilaisuus olisi yhteinen naisille ja miehille.
 Uudistus tulisi näillä näkymin voimaan ensi hallituskaudella, eli aikaisintaan vuonna 2023. Lopullisen päätöksen kutsuntojen laajentamisesta tekee hallitus.
 Parlamentaarisessa komiteassa olivat mukana eduskuntaan valitut puolueet. Yhteistyö tarkoittaa sitä, että uudistus voi edetä, vaikka hallitus vaihtuisi.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27.11. klo 23:een asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Naisille ehdotetaan pakollisia kutsuntoja – tätä se käytännössä tarkoittaisi
 "Ovatko miehet vahvoja ja naiset suojeltavia?" – nuorisojärjestöjen mukaan kaikille yhteiset kutsunnat ovat askel kohti tasa-arvoista asevelvollisuutta

Näin asevelvollisuutta halutaan muuttaa – uudistusta pohtinut komitea esittelee mietinnön, Yle näyttää suorana kello 14


Summary: Välikysymyksessä oli mukana neljä oppositiopuoluetta eli perussuomalaiset, kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike.

Hallitus sai perjantaina eduskunnan luottamuksen äänin 91–66.
 Opposition tekemä välikysymys koski Suomen varautumista hybridivaikuttamiseen maan rajoilla.

 Välikysymyksessä oli mukana neljä oppositiopuoluetta eli perussuomalaiset, kokoomus, kristillisdemokraatit ja Liike Nyt.
 Välikysymyksen taustalla oli Valko-Venäjän toiminta, kun se on ohjannut EU:hun pyrkiviä siirtolaisia EU-naapureidensa rajoille unionin painostamiseksi. Välikysymyksessä esitettiin, että Suomi voisi vastata hybridivaikuttamiseen mahdollistamalla turvapaikkahakemusten vastaanottamisesta luopumisen määräajaksi. Tätä varten tulisi opposition mielestä säätää hätätilapykälä.
 Hallituksen mukaan tällainen hätätilapykälä ei olisi mahdollinen Suomen perustuslain tai EU-lainsäädännön puitteissa.
 Lue lisää:
 Oppositio vaatii hätätilapykälää käyttöön, jos turvapaikkahaku uhkaa Suomea – sisäministeri Mikkonen: Ei mahdollista

Hallitus sai eduskunnan luottamuksen välikysymysäänestyksessä – oppositio vaati hätätilapykälää, jos turvapaikkahaku uhkaisi Suomea


Summary: Projektissa kehitetään kestävän kehityksen mukaisia materiaaliratkaisuja terveydenhuollon suojavarusteisiin.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

LUT-yliopiston johtama biopohjaisten suojavarusteiden kehittämisprojekti on saanut Business Finlandilta kaksivuotisen rahoituksen.
 Rahoitus on suuruudeltaan noin kolme miljoonaa euroa ja kattaa 60 prosenttia 5,2 miljoonan euron projektista.
 BIOPROT-projektissa kehitetään uusia, kestävän kehityksen mukaisia ja turvallisia materiaaliratkaisuja, joita voidaan hyödyntää esimerkiksi infektioiden torjunnassa.
 – Projektissa yhdistyy kolme innovatiivista teknologiaa: biopohjaiset materiaalit, luonnonpohjaiset antiviraaliset ratkaisut sekä digitaalisuus, selvittää tutkimusta johtava akatemiatutkija  Katri Laatikainen  LUT-yliopistosta ja LAB-ammattikorkeakoulusta.
 Tutkimuksessa keskitytään etenkin hengityksensuojaimiin ja kirurgisiin suunenäsuojaimiin sekä teollisuuden käyttöön tarkoitettuihin uudelleenkäytettäviin suojaimiin. Lisäksi Suomeen halutaan luoda kansainvälisesti kilpailukykyistä liiketoimintaa.
 Lue lisää:   Kun seuraava pandemia iskee, Suomi on valmis – kasvomaskeista ja suojatakeista tulee metsäteollisuuden uusi jättibisnes
 Taustalla vaikuttaa myös huoltovarmuus
 Alkavan projektin taustalla on kolme Business Finlandin rahoittamaa Korona Co-Creation -projektia, jotka yhdistävät parhaat innovaatiot ja parhaan osaamisen yhdeksi kokonaisuudeksi. Mukana on 15 organisaatiota.
 Terveydenhuollossa päivittäin käytettävät suojavälineet, kuten kertakäyttöiset kirurgiset suu-nenäsuojaimet, leikkausliinat tai työvaatteet, on valmistettu pääasiassa synteettisistä fossiiliperäisistä raaka-aineista Aasiassa.
 Koronapandemia on osoittanut, että suojavarusteet kuuluvat huoltovarmuuden kannalta kriittisiin tuotteisiin tulevaisuudessakin ja niiden saatavuus on turvattava.

LUT-yliopisto kehittää biopohjaisia suojavarusteita – projekti sai Business Finlandilta miljoonarahoituksen


Summary: Osakemarkkinoilla uusi koronavirusmuunnos herättää huolta uusista matkustusrajoituksista ja sulkutoimista. Asiantuntijan mukaan markkinoilla pelätään nyt uusia rajoitustoimia, jotka haittaavat taloutta.

Osakemarkkinat Euroopassa ovat olleet hermostuneissa tunnelmissa  uuden koronavirusmuunnoksen  aiheuttamien pelkojen vuoksi.
 Frankfurtin ja Lontoon pörssien keskeiset osakeindeksit olivat aamupäivällä kolmen prosentin laskussa. Lasku on päivän kuluessa hieman tasaantunut.
 Etelä-Afrikassa havaittu uusi virusmuunnos on vetänyt myös Helsingin pörssin tuntuvasti pakkaselle. Pörssin yleisindeksi oli aamupäivällä noin 2,5 prosenttia miinuksella.
 Uuden virusmuunnoksen leviäminen voisi aiheuttaa iskun maailmantalouden elpymiselle pandemiasta. Britannia on jo ilmoittanut keskeyttävänsä väliaikaisesti kaikki lennot Etelä-Afrikasta ja viidestä muusta maasta Afrikan eteläosassa. Keskeytyksen on määrä alkaa perjantaina kello 12 Britannian aikaa.
 Myös Euroopan unioni aikoo ehdottaa lentojen kieltämistä eteläisestä Afrikasta uuden koronavirusmuunnoksen takia, kertoi EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen .
 Öljyn WTI-laadun maailmanmarkkinahinta on ollut aamupäivällä noin viiden prosentin laskussa.
 Lentoyhtiöiden osakkeet olivat myös kovassa alamäessä. Saksalaisen Lufthansan kurssi oli puoliltapäivän laskenut 10 prosenttia, halpalentäjä Ryanairin kurssi noin 7 prosenttia. Finnair oli maltillisemmassa 4 prosentin alamäessä.
 Huonontunut koronatilanne ei ole viime aikoina heijastunut kursseihin
 Senioristrategi  Kaisa Kivipelto  Danske Bankista katsoo, että osakemarkkinoilla ei ole viime viikkoina reagoitu pahentuneeseen koronatilanteeseen, vaan kurssit ovat olleet tähän päivään asti nousussa.
 – Osakekursseihin on ladattu sisään aina tietyt odotykset tulevasta, ja nyt tämä tulevaisuuden näkymä näyttää heikommalta, Kivipelto sanoo.
 Markkinoilla pelätään, että koronatilanteen takia rajoituksia joudutaan jälleen lisäämään. Jos poikkeustoimet pitkittyvät, se hidastaa talouden kasvua ja heikentää elpymistä.
 – Osakemarkkinan luonteeseen kuuluu, että välillä korjataan odotuksia ja palataan lähemmäs realiteetteja. Vahvasti elvyttävä rahapolitiikka on jatkunut edelleen ja tuloskaudella moni yritys kertoi hyvästä tuloksestaan, mitkä ovat olleet markkinoille positiivisia ajureita viime aikoina, Kivipelto sanoo.
 Yhdysvaltojen osakemarkkinoiden reaktiot nähdään vasta myöhemmin tänään, kun markkinat aukeavat. Yhdysvalloissa vietetään kiitospäivän viikonloppua, jonka takia pörssi on auki tavallista lyhyemmän aikaa.
 Lue myös:
 Laaja maskisuositus ja etätyösuositus voimassa nyt koko Uudellamaalla – yleisötilaisuuksiin tulossa lisää rajoituksia
 "Tämä vaikuttaa meidän toimintaamme musertavasti" – näin ravintola-ala ottaa vastaan uudet rajoitukset

Osakemarkkinoilla pelästyttiin uutta koronavirusmuunnosta – asiantuntija: "Nyt tulevaisuuden näkymä näyttää heikommalta"


Summary: Luonnonsuojelijat ovat huolissaan hakkuista luonnonsuojelualueen lähellä. Metsähallitus on rajannut kanahaukan pesän ja muuta arvokasta hakkuiden ulkopuolelle, mutta aikoo jatkaa hakkuita.

Metsähallituksen hakkuut on keskeytetty Parkanossa Joutsenlammen alueella luonnonsuojelijoiden vastustuksen takia.
 Usean luonnonsuojelujärjestön edustajat kertovat leireilevänsä paraikaa Parkanossa. Syynä ovat Metsähallituksen hakkuusuunnitelmat Häädetkeitaan luonnonpuiston ja luonnonsuojelualueen rajalla.
 Hakkuualue on luonnonsuojelijoiden mukaan arvokas luonnontilaisen soiden ja vanhojen metsien kokonaisuus, jonka suojelua ympäristöjärjestöt ovat esittäneet usein viime vuosien aikana.
 Metsähallituksen tiimiesimies  Ilkka Korhonen  sanoo, että torstaina alkaneet hakkuut keskeytettiin eilen llansuussa.
 – Työmaalle tuli ihmisiä. Hakkuut joudutaan silloin keskeyttämään turvallisuussyistä. Jos koneiden työskentelyalueelle tulee ihmisiä, toiminta on ohjeiden mukaan lopettava, Korhonen kertoo.
 Paikalla ovat ainakin Greenpeace, Elokapina ja Luonto-Liitto.
 Uhanalaisia lajeja löytynyt
 Kyse on yhteensä noin kymmenen hehtaarin alueesta luonnonsuojelualueen lähellä. Kiistaa on siitä, kuinka arvokas metsä on.
 Luonnonsuojelijoiden mukaan hakkuisiin merkityltä alueelta on löydetty uhanalaisia lajeja. Viime vuoden kartoituksen mukaan sieltä löytyi uhanalaisia ja silmälläpidettäviä lajeja, kuten ryväsjäkälää, hongantorvijäkälää ja kastanjansuomujäkälää. Alueella pesii myös kanahaukka, jonka kanta on laskenut viime vuosina voimakkaasti vanhojen metsien hakkuiden takia.
 – Luontokato etenee juuri tällä tavalla: hakkaamalla uhanalaisten lajien elinympäristöjä ja suojelualueiden lähimetsiä. Etelä-Suomen suojelualueita pitäisi laajentaa ja niiden kytkeytyneisyyttä toisiinsa parantaa, ei parturoida suojelualueisiin suoraan liittyviä luonnonmetsiä, sanoo Greenpeacen metsävastaava  Matti Liimatainen  paikan päällä Parkanon Häädetkeitaalla.
 Liimataisen mukaan valtion hakkuut pahentavat luontokatoa, jos valtio hakkaa omia metsiään eikä hanki suojelumetsiä.
 – Monen ELY-keskuksen alueella Metso-ohjelman suojelurahat on käytetty loppuun, ja suojelukohteista olisi enemmän tarjontaa kuin valtio pystyy hankkimaan, Matti Liimatainen sanoo.
 Metsähallituksen näkemyksen mukaan Joutsenlammin alue ei ole luonnonmetsää, vaan sillä on pitkä metsätaloushistoria. Alueella on hakattu tällä viikolla sen mukaan 110–120-vuotiasta mäntyvaltaista metsää. Hakkuussa alueelle jätetään siemenpuiden lisäksi 20 kuutiometriä hehtaaria kohden säästöpuustoa. Käsittelyalueella on Metsähallituksen mukaan niukasti kuollutta puuta.
 Kanahaukan pesäpuu jätetään
 Metsähallitus ei kiistä luonnonsuojelijoiden havaintoja. Se on tehnyt myös omia selvityksiä alueella. Korhosen mukaan kanahaukan pesäpuu ja uhanalaiset palokantolajit on nyt jätetty hakkuiden ulkopuolelle.
 – Ei meillä ole erimielisyyttä siitä, mitä on löytynyt. Se on tulkintaerimielisyys, voiko siellä toimia vai ei. Tällaista rajanvetoa tulee väistämättä, Ilkka Korhonen Metsähallituksesta sanoo.
 Alueelta on löytynyt Metsähallituksen laji-inventoinneissa muutamia palokantolajeja. Nämä rajataan Korhosen mukaan myös hakkuiden ulkopuolelle.
 – Suunnitelmaa on tarkistettu, hän sanoo.
 Kymmeniä tuhansia euroja
 Kiistaa on myös siitä, miten paljon eri lajit kärsivät hakkuista. Luonnonsuojelujärjestöt haluavat keskeyttää hakkuut kokonaan, mutta Metsähallitus on eri mieltä.
 – Hakkuut voidaan lajeista huolimatta tehdä. Aikomus on jatkaa, Ilkka Korhonen sanoo.
 Valtion saama rahallinen hyöty hakkuista jää suhteellisen pieneksi.
 – Emme ota yksittäisiin kohteisiin kantaa, mutta kymmenistä tuhansista euroista puhutaan, Korhonen sanoo.
 Onko tämä tarpeeksi, jos metsässä on jotain harvinaisempia lajeja?
 – Taloudelliset arvot eivät vaikuta päätökseen. Tämä on monikäyttömetsää, jossa toimitaan. Hoidamme metsiä, tämä on meidän tehtävämme, joka on omistajalta annettu.
 Tässä ei ole kyse siis siitä, kuinka paljon rahaa saadaan vaan, että metsää hoidetaan suunnitelman mukaan?
 – Näin on.

Luonnonsuojelijat keskeyttivät Metsähallituksen hakkuut Parkanossa: valtion rahallinen hyöty hakkuista jää pieneksi, mutta niitä jatketaan


Summary: Rahapelituottoja saaneiden järjestöjen avustukset ollaan rahoittamassa jatkossa niin, että kytkös Veikkauksen voittoihin katkeaa.

Veikkauksen voittoja ollaan siirtämässä valtion kirstuun kolmannen sektorin järjestöiltä.
 Hallituksen asettama valtiosihteerityöryhmä on päätynyt siihen, että uudessa rahoitusmallissa Veikkauksen voittovarat tuloutetaan valtiolle ilman korvamerkintää käyttökohteesta. Kytkös rahapelituottojen ja rahaa saavien järjestöjen välillä ollaan katkaisemassa.
 Nykyisten Veikkauksen avustuksensaajien avustukset rahoitetaan jatkossa uudelta momentilta, jonka koko ei ole kytköksessä Veikkauksen voittovaroihin, vaan sen taso määritellään valtion talousarviossa.
 Valtioneuvoston tiedotteen mukaan linjaus varmistaisi sen, että Veikkauksen tulouttamaa tuottoa ei voitaisi käyttää myöskään muuhun tarkoitukseen.
 Työryhmän tehtävänä oli tehdä ehdotus uudeksi rahoitusmalliksi, jolla rahapelituottoja saavien järjestöjen toiminta rahoitetaan vuoden 2024 alusta lukien. Muutoksen takana on se, että Veikkauksen tuotot ovat viime vuosina pudonneet reippaasti ja kytkös on haluttu katkaista.
 Ryhmä päätyi ratkaisuun yhdessä parlamentaarisen seurantaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta. Seurantaryhmän jäseninä ovat kaikkien eduskuntaryhmien jäsenet sekä viiden edunsaajajärjestön asiantuntijajäsenet.
 Uudesta rahoitusmallista tehtävän "tiekartan" tulee olla valmis ennen vuodenvaihdetta. Myös Veikkauksen edunsaajia on tarkoitus kuulla. Tiekartan pohjalta on tarkoitus aloittaa ensi vuoden alussa hallituksen esityksen valmistelu.
 Jatkovalmisteluun on etenemässä sovellettu versio  Erkki Liikasen  työryhmän esittämästä mallista.  Neljän ministeriön asettama työryhmä  suositteli Veikkauksen voittojen siirtämistä valtion kirstuun kolmannen sektorin järjestöiltä.
 Selvä enemmistö  puolueiden eduskuntaryhmistä  on halunnut siirtää rahapelituotoista hyötyneiden järjestöjen rahoituksen suoraan valtion tulo- ja menoarvioon. Kun rahapelituotot ovat vähentyneet, valtio on jo nyt korvannut menetyksiä budjetista Veikkauksen edunsaajille.

Valtiosihteeriryhmä: Veikkauksen miljoonat järjestöiltä valtion kirstuun, rahat järjestöille valtion budjetista


Summary: Black fridayn kaltaisena ostospäivänä uhka hutiostoksista on tavallista suurempi. Taustalla vaikuttaa esimerkiksi laumakäyttäytyminen, kilpailuasetelma ja toisinaan valheellinen tunne säästämisestä.

Mielihyvähormoneja, adrenaliinia ja euforiaa.
 Ostaminen saa usein aikaan voimakkaita mielihyvän ja jännityksen tunteita. Monesti kyse ei ole ostetusta tuotteesta, vaan itse ostokokemuksesta.
 Mieltä kiihdyttävät mekanismit voivat liittyä ostamiseen minä tahansa hetkenä, mutta poikkeuksellisen voimakkaita ne ovat Black fridayn kaltaisena ostohuuman päivänä.
 Näin toteaa talouteen erikoistunut psykologi ja tietokirjailija  Maarit Lassander . Hän sanoo, että ostosvimmaa kiihdyttää erityisesti alennuspäivään liittyvä kilpailuasetelma.
 – Ihminen voi saada voittamiskokemuksen siitä, että ostaa rajatusti saatavilla olevan tuotteen hinnalla, jota muut eivät saa.
 Juuri kilpailutilanne on hänen mukaansa yksi kaikkein yleisimmistä ihmisiin vaikuttavista psykologisista mekanismeista.
 Alennustuotteiden rajattu saatavuus saa ihmiset tekemään kiireisiä ostospäätöksiä. Silloin harkinta jää vähäiseksi.
 Sama mekanismi pätee sekä verkkokaupoissa että paikan päällä myymälöissä.
 – Paikan päällä sitä voi voimistaa entisestään se, että muut ihmiset hyörivät ympärillä alennustuotteiden kimpussa.
 Taustalla on tällöin ensinnäkin laumakäyttäminen eli taipumus tehdä samoja asioita kuin ympärillämme olevat. Kun näkee muiden tekevän ostoksia, samalla vahvistuu kilpailuasetelma.
 Säästän, en tuhlaa!
 Black friday -ostospäivänä voi aidosti löytää tuotteita paljon keskivertoa edullisemmalla hinnalla.
 Lassander toteaa, että kun alennusprosentit ovat suuria, ihmiselle voi syntyä ostaessa tunne vastuullisesta taloudenpidosta.
 – Kun tuote on alennuksessa, ostaja voi kokea säästävänsä eikä tuhlaavansa.
 Usein alennusmyynneistä kuitenkin ostetaan tuotteita, joita ei ennen kauppaan menemistä ollut tarkoitus hankkia. Lassanderin mukaan moni kokee ostamisesta jälkikäteen häpeää.
 Jos ostettu tuote jää kaiken lisäksi kaapin pohjalle, jälkikäteen kokemus säästäväisestä ostamisesta väistyy.
 Vinkit: Näin shoppailu pysyy alennuspäivänä aisoissa
 Lassander antaa neljä vinkkiä, joilla kampanjapäivän ostokset pysyvät paremmin kontrollissa.
 Ensinnäkin kannattaa miettiä hyvissä ajoin ennen ostoksille lähtemistä, mitä oikeasti tarvitseee. Itseltään voi esimerkiksi kysyä, ostaisinko tuotteen, jos se olisi normaalihintainen.
 Toiseksi paikan päälle kauppoihin ei kannata lähteä, jos ei ole selkeää tarvetta tietylle tuotteelle. Kaupassa laumakäyttäytyminen ja kilpailutilanne voivat hämärtää harkintaamme.
 Sama pätee verkkokauppoihin.
 Kolmanneksi Lassander kehottaa hidastamaan ostamista. Jos aikoo ostaa jotakin, mitä ei ennalta suunnitellut, pahimmat virhehankinnat voi välttää, jos ostosta harkitsee edes lyhyesti.
 – Itselleen voi esimerkiksi määrittää säännön, että aina ennen ostamista harkitsee esimerkiksi vähintään tunnin. Niin voi välttää impulsiivisimmat hankinnat.
 Viimeiseksi Lassander varoittaa haksahtamasta suureen alennusprosenttiin.
 Iso alennusprosentti voi synnyttää kokemuksen säästämisestä, mutta samalla voi tulla ostaneeksi tavaroita, joita ei todellisuudessa tarvitse.
 Moni  alennuksista on myös tehty näyttämään keinotekoisesti todellista suuremmalta  niin, että hintaa nostetaan juuri ennen kampanjaa ja hinnan laskemista. Pahimmassa tapauksessa kyse ei ole suuresta aleprosentista huolimatta lainkaan normaalihintaa halvemmasta hinnasta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 27.11. klo 22:een saakka.
 Lue lisää:
 Tuhannet Black Friday -tarjoukset ovat valealennuksia, paljastaa data
 Black Friday meni aivan uudelle tasolle – Lemin kunta kehitti perjantaiksi kikan, jolla se tavoittelee edes muutamaa uutta asukasta

Black fridayna psykologinen ostovimma kiihtyy entistä pahemmaksi, sanoo talouspsykologi – neljä vinkkiä auttaa pitämään ostokset hallinnassa


Summary: Valko-Venäjän ja Puolan kärjistynyt rajakriisi näkyy myös lisääntyneenä paineena oppositiota kohtaan presidentti  Aljaksandr Lukašenkan itsevaltaisesti johtamalla Valko-Venäjällä.

Valko-Venäjän ja Puolan rajavyöhykkeellä edestakaisin tuupittavat siirtolaiset eivät ole ainoita Eurooppaan pyrkijöitä.
 Yli 4 000 Valko-Venäjän kansalaista on hakenut Puolasta turvapaikkaa elokuusta 2020 tämän vuoden heinäkuun loppuun mennessä. He ovat suurin yksittäinen kansallisuus turvapaikanhakijoista Puolassa.
 Näkyvimpien opposition edustajien uhkana on Valko-Venäjän tiedustelun seuranta.  Aleś Zarembiuk  johtaa Belarus House -säätiötä, joka toimii Valko-Venäjältä paenneiden tukiverkostona Puolan pääkaupungissa Varsovassa.
 Säätiö on kokenut verkkohäirintää, ja sen henkilökuntaa on varjostettu.
 – Valko-Venäjällä hallinnon arvostelijat ovat paenneet maan alle. Häirintä on rajua ja monimuotoista fyysisestä pahoinpitelystä henkilökohtaisten tietojen julkaisemiseen verkossa, kertoo Zarembiuk Ylen puhelinhaastattelussa.
  Belarusian House-säätiön johtaja Ales Zarembiuk (oikealla) osallistui toukokuussa tiedotustilaisuuteen, jossa käsiteltiin Valko-Venäjän viranomaisten pidättämän toimittaja Raman Pratasiewiczin tilannetta. Lehdistökonferenssissa olivat läsnä myös toimittajan vanhemmat Natalia ja Dzmitrij Pratasiewicz.    EPA-EFE/RADEK PIETRUSZKA POLAND OUT
 Zarembiukin mukaan painostus koskee myös perheitä.
 – Monet ovat lähteneet [Valko-Venäjältä], koska heitä on sakkojen ja vankeuden uhalla painostettu lähettämään lapsensa sisäoppilaitoksiin. Kyseessä on valtioterrorismi kansalaisia kohtaan.
 Mellakkapoliiseja Varsovassa Puolan kansallispäivänä 11.11.2021. Myös Valko-Venäjältä paenneet opposition kannattajat harkitsevat vartiointihenkilöstön palkkaamista turvakseen.  Tanja Heino / Yle
 Joukkopako yltyi toista vuotta sitten. Valko-Venäjän kuohunta alkoi presidentti  Aljaksandr Lukašenkan   murskavoittoon päättyneiden elokuun 2020 vaalien jälkeen . Vaaleja pidettiin laajalti vilpillisinä.
 Valko-Venäjän rajalle kuljetettujen siirtolaisten tilanne huolettaa puolalaisia. 11.11.2021 vietetyn Puolan kansallispäivän antifasistisessa mielenosoituksessa keltaisista foliolakanoista tehdyillä lipulla haluttiin kiinnittää huomiota selkkauksen vakavuuteen.  Tanja Heino / Yle
 Oppositio maan alla
 Ne jotka ovat jääneet maahan, toimivat jopa henkensä kaupalla. Lukašenkan hallintoon kriittisesti suhtautuvat tiedotusvälineet, järjestöt ja organisaatiot on tukahdutettu.
 Tunnetuin tapaus on Tokion olympialaisiin osallistuneen  Krystina Timanovskayan  tapaus. 23-vuotias pikajuoksija  haki turvapaikkaa  Tokion Puolan lähetystöstä olympialaisten aikaan.
 Puola myönsi urheilijalle turvapaikan humanitäärisistä syistä. Timanovskayan mukaan valmentajat yrittivät palauttaa hänet väkisin Valko-Venäjälle.
 Valko-Venäjän Puolan rajalla aiheuttama kriisi on lisännyt Zarembiukin mukaan maan opposition painostusta.
 – Valko-Venäjän johtaja noudattaa hajoita ja hallitse -periaatetta. Kun kansainvälinen huomio kiinnittyy rajatilanteeseen, Valko-Venäjän sisäinen tilanne jää vähemmälle huomiolle. EU:n jäsenmaat suhtautuvat pakolaisiin eri tavoin, ja tätä Lukašenka hyödyntää, hän sanoo.
 Valko-Venäjän kansalaiset suuri vähemmistö
 Valkovenäläisten määrä on noussut Puolassa parissa vuodessa noin 100 000:sta noin 150 000:een.
 He ovat venäläisten jälkeen maan toiseksi suurin ulkomaalaisryhmä. Puola on suhtautunut heidän maahantulo- ja turvapaikkahakemuksiinsa myönteisesti, ja niiden käsittely on ollut mutkatonta.
 Aleś Zarembiuk kiittää Puolan tukea.
 – On todellista solidaarisuutta. Puolan hallitus on antanut myös taloudellista tukea, hän sanoo.
 Zarembiukin mukaan ukrainalaisten, valkovenäläisten ja puolalaisten suhteet ovat luontaisesti hyvin läheiset.
 Yhteydenpito on normaalisti vilkasta rajan yli: ihmiset sukuloivat, käyvät töissä ja harjoittavat yritystoimintaa. Kun Valko-Venäjällä inflaatio on nostanut hintoja, valkovenäläiset hakevat Puolan puolelta elintarvikkeita ja käyvät ostoksilla läntisten vaatemerkkien liikkeissä.
 Maanpaossa elävä Valko-Venäjän oppositiojohtaja  Svjatlana Tsihanouskaja  on vedonnut Puolan hallitukseen, jotta se muuttaisi lainsäädäntöä niin, että myös humanitaarisista syistä maahan tulleet Valko-Venäjän kansalaiset saisivat työluvan Puolassa.
 Venäjän tuki ei pelasta itsevaltaista johtajaa
 Valko-Venäjällä paikallistason virkamiehenä työskennellyt Aleś Zarembiuk jätti kotimaansa jo vuonna 2010. Hän pakeni tuolloin maan painostavaa ilmapiiriä Ukrainaan.
 Hänen oli määrä odottaa jännitteiden hellittämistä naapurimaassa muutama kuukausi, mutta pako on venynyt vuosikymmenen mittaiseksi.
 Zarembiuk arvioi, ettei Aljaksandr Lukašenkalla ole tulevaisuutta Valko-Venäjällä, koska hän on tehnyt maan riippuvaiseksi Venäjästä.
 – Putinin tukikaan ei auta häntä. Rikoksia, murhia ja kidutusta ei voi antaa anteeksi. Me voitamme, mutta tie on pitkä.
 Lue myös:
 Lukašenka odottaa EU:lta vastausta siihen, otetaanko rajalla olevat siirtolaiset vastaan
 Lukašenka BBC:lle Valko-Venäjälle tulleista siirtolaisista: "En kutsunut heitä tänne"
 Pyrkiikö Puolaan turvapaikanhakijoita vai siirtolaisia, ja onko Puolalla oikeutta pysäyttää heidät? Viisi kysymystä ja vastausta

Puolaan paennut Valko-Venäjän oppositioaktivisti: Lukašenkan uhkailu ulottuu myös ulkomaille


Summary: Itämerellä laskennoissa nähtiin 42 000 harmaahyljettä. Vaikka Itämeri on monin paikoin saastunut, se on puhdistunut sen verran, että harmaahylkeet pärjäävät.

Harmaahylkeiden määrä on tasaisessa kasvussa.
 Itämerellä nähtiin kesän lentolaskennoissa vajaat 42 000 harmaahyljettä eli hallia. Näistä Suomen merialueella oli runsaat 18 000.
 Harmaahylkeiden kanta keskittyy pääosin Lounais-Suomen merialueille, jossa havaittiin yli 15 000 eläintä.
 Myös Merenkurkussa havaittiin karvanvaihtoaikaan 700 harmaahyljeyksilöä.
 – Hylkeet lasketaan karvanvaihtoaikaan touko-kesäkuussa, mutta ne voivat kyllä asustaa muuna aikana muillakin alueilla, kertoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Mervi Kunnasranta.
 Karvanvaihtoaikana norppa ei sukella mielellään veteen ja on täten kuvattavissa.
 Itämeren hallikanta on Luken mukaan kasvanut keskimäärin noin viisi prosenttia vuodessa 2000-luvun alusta lähtien.
 Kanta kasvussa vaikeiden vuosikymmenten jälkeen
 Mervi Kunnasrannan mukaan kannankasvua voi selittää muun muassa puhdistuneella Itämerellä.
 – Vaikka Itämeri on edelleenkin saastunut monin paikoin, se on puhdistunut sen verran, että ruokaketjussa korkeimmalla olevat yksilöt ovat paremmassa kunnossa. Se indikoi Itämeren puhdistunutta tilaa, Kunnasranta kertoo.
 Erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla vesistöjen orgaaniset klooriyhdisteet aiheuttivat häiriöitä hylkeiden lisääntymiselle.
 Hylkeet rauhoitettiin 1980-luvulla kantojen voimakkaan heikkenemisen vuoksi. Kantojen heikkenemisen syynä oli ympäristömyrkkyjen lisäksi liiallinen metsästys.
 Ravintoa riittää
 Itämeressä riittää syötävää harmaahylkeille. Pääasialliseksi ravinnoksi käyvät erityisesti silakat ja kilohailit, mutta niille kelpaavat ne, mitä on kulloinkin saatavilla.
 Kantaan vaikuttaa metsästyksen lisäksi myös kevään sääolosuhteet.
 – Harmaahylje pystyy kyllä poikimaan rannoillekin, mutta Itämeressä se on kyllä jääsuosija. Jos kevät on epämääräinen, niin kuuteille käy huonosti. Niin riippuvainen se ei ole säistä kuin Itämerennorppa, Kunnasranta kertoo.
 Keväiset olosuhteet voivat haitata myös laskentoja ja tuoda suuriakin eroavaisuuksia kanta-arvioihin.
 Jos jäiden rikkoutuminen on alkanut jo ennen laskennan alkamista, nähdään suurempia norpparyhmiä. Tällöin norppia näkyy huomattavasti enemmän kuin vuosina, joina jäät eivät vielä ole ehtineet rikkoutua.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 27. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:   Kivellä loikoilleesta kuutista soitettiin pelastuslaitokselle – Ely-keskus: karvanvaihtoaikana norppa ei sukella mielellään veteen
 Susi, hylje, valkohäntäkauris – kärjistyneet luontokeskustelut ovat ajan ilmiö, eikä yhteisymmärryksen löytymisestä ole takeita
 Kuvareportaasi: Näin hylkeitä pyydetään kevätjäillä
 Suosittu norppalive suljetaan jo tänään – kameran sijainti paljastui

Luonnonvarakeskus laski Suomen merialueilta 18 000 harmaahyljettä – kannan kasvun mahdollistaa ehkä Itämeren parantunut tilanne


Summary: Kokoomus haluaa kääntää Suomen velkaantumisen selvään laskuun. Vaihtoehtobudjettiin sisältyvät yli miljardin euron tuloveron kevennykset ja mittava ohjelma kaikkien koulutusasteiden vahvistamiseksi.

Kokoomus lupaa vaihtoehtobudjetissaan keinot yli 100 000 ihmisen työllistämiseksi. Kokoomuksen mukaan sen vaihtoehdon perustana on työllisyys ja yrittäjyys.
 – Me haluamme varmistaa, että kaikilla on mahdollisuus kannatella itseään omalla työllä. Tavoitteeksi tulee asettaa 80 prosentin työllisyysaste vuosikymmenen loppuun mennessä, kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  linjaa.
 Kokoomuksen mukaan sen vaihtoehtobudjetin suorat vaikutukset julkiseen talouteen vahvistavat julkista taloutta 1,5 miljardilla eurolla.
 Vaihtoehtobudjetissa viitataan eduskunnan sisäisen tietopalvelun arvioon, jonka mukaan kokoomuksen esittämät uudistukset vahvistavat työllisyyttä 38 000 ihmisellä.
 – Hallituksen laskentatapaa hyödyntäen voidaan arvioida, että jokainen työllistynyt vahvistaa julkista taloutta keskimäärin 25 000 eurolla. Kokoomuksen vaihtoehto vahvistaa julkista taloutta dynaamiset vaikutukset huomioiden miljardilla eurolla, vaihtoehtobudjetissa todetaan.
 Eduskunnan sisäinen tietopalvelu ei arvioi kaikkien kokoomuksen esittämien työllisyysuudistusten vaikutusta.
 Kokoomuksen mukaan sen koko työllisyyspaketti vahvistaa työllisyyttä 114 000–140 000 työllisellä ja sen julkista taloutta vahvistava vaikutus olisi 2,9–3,5 miljardia euroa.
 Hallituksen budjettiesityksen menoja kokoomus leikkaisi noin 2 630 miljoonaa euroa. Vaihtoehtobudjetissa esitetään noin 550 miljoonan lisämenoja, joten menotaso laskee yhteensä noin 2 080 miljoonalla eurolla.
 Kokoomuksen esittämät veromuutokset vähentävät valtion tuloja noin 1 405 miljoonaa euroa ja samaan aikaan hankitaan lisätuloja noin 875 miljoonaa euroa, joten kokonaistulot vähenevät yhteensä noin 530 miljoonalla eurolla.
 Terveysverolla ja virvoitusjuomaverolla lisätuloja
 Tuloverotuksen yli miljardin euron veronkevennystä kokoomus perustelee sillä, että yksilön tulee saada päättää oman työnsä hedelmistä nykyistä enemmän.
 Lisätuloja kokoomus hankkisi uudella, terveysperusteisella verolla noin 150 miljoonalla eurolla ja laajentamalla virvoitusjuomaveron tuottoa noin sadalla miljoonalla eurolla
 Kokoomus rahoittaisi osan ansiotuloverotuksen kevennyksestä lopettamalla eläkkeen kertymisen ansiosidonnaisesta työttömyysturvasta. .Eduskunnan sisäinen tietopalvelu arvioi uudistuksen vahvistavan julkista taloutta noin 400 miljoonalla eurolla.
 Kokoomus laajentaisi ansiosidonnaisen työttömyysturvan kaikille, jotta työttömien asema olisi nykyistä yhdenvertaisempi.
 Panostuksia koulutukseen kaikilla asteilla
 Kokoomus ehdottaa kaikkien koulutusasteiden vahvistamista yhteensä lähes 1,3 miljardin euron ohjelmalla.
 – Rahoituksen tasoakin tärkeämpää on lopettaa jatkuva hankeralli kouluissa, jotta maailman parhaat opettajamme voivat keskittyä työhönsä, kokoomusjohtaja Petteri Orpo linjaa.
 – Kokoomus panostaisi oppivelvollisuuden laajentamiseen varatut määrärahat opetuksen laadun, ohjauksen ja tukipalveluiden vahvistamiseen koulukirjojen ja -kuljetusten sijaan. Näin varmistamme, että jokainen oppilas saa tarvitsemaansa yksilöllistä opetusta ja tukea opinnoissaan, kokoomuksen vaihtoehtobudjetissa luvataan.
 Korkeakoulujen pääomitukseen kokoomus panostaisi miljardin.
 Kokoomus esittää TKI-määrärahojen lisäämistä sata miljoonaa euroa joka vuosi kymmenen vuoden ajan. Suomen Akatemian pysyvää rahoitusta tulee kokoomuksen mielestä vahvistaa 35 miljoonaa euroa joka vuosi.
 Varhaiskasvatuksessa kokoomus muuttaisi 80 miljoonan euron määräaikaisen rahoituksen pysyväksi. Varhaiskasvatuksen osallistumisastetta kokoomus nostaisi alentamalla varhaiskasvatuksen asiakasmaksuja 30 miljoonalla eurolla.
 Perusopetuksen 60 miljoonan euron määräaikaisesta tasa-arvorahoituksesta kokoomus tekiksi pysyvän.
 Lukiokoulutuksessa kokoomus toteuttaisi rahoitusjärjestelmän uudistuksen, jotta rahoitus vastaisi paremmin todellisia kustannuksia. Lukiokoulutuksen perusrahoituksen vajetta kokoomus korjaisi 50 miljoonalla eurolla.
 Ammatillisen koulutuksen 70 miljoonan euron opettaja- ja ohjaajaresurssin määräaikaisesta rahoituksesta kokoomus tekisi myös pysyvän.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27.11. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 KD:n vaihtoehtobudjetti: 500 miljoonan euron lisäpotti terveydenhoidon tilanteen parantamiseksi

Kokoomuksen vaihtoehtobudjetti: Koulutuksen vahvistamiseen lähes 1,3 miljardin euron ohjelma