Summary: VTV:n entinen pääjohtaja Tytti Yli-Viikari kertoi poliisikuulusteluissa luottaneensa VTV:n johtajan Mikko Koirasen juridiseen asiantuntemukseen, kun sopimus virkamiehen irtisanomisesta tehtiin.

VTV:n entistä pääjohtajaa Tytti Yli-Viikaria ja VTV:n hyllytettyä johtajaa Mikko Koirasta koskeva esitutkintamateriaali avaa syitä irtisanotun virkamiehen tapauksen takaa.
 Yli-Viikarin ja Koirasen virkarikossyytteet liittyvät erään VTV:n virkamiehen virkasuhteen päättymiseen toukokuussa 2016. Virkamiehelle tehtiin sopimus, jonka mukaan hänelle maksettiin kahden vuoden ajan palkkaa ilman työvelvoitetta.
 Eduskunnan oikeusasiamies on todennut sopimuksen lainvastaiseksi.
 Keskusrikospoliisin kuulustelupöytäkirjoista käy ilmi, että Yli-Viikarin mukaan kyse on ollut virkamiehen vanhuuseläkkeelle siirtymisen sopimisesta. Yli-Viikarin mukaan sopimus laadittiin hyvässä yhteisymmärryksessä virkamiehen kanssa 24. toukokuuta 2016.
 Osa erikoiseen järjestelyyn päätymisen syistä on kuulustelupöytäkirjoissa salattu. Julkisesta osuudesta pystyy kuitenkin päättelemään jotain.
 Yli-Viikarin kuulustelujen mukaan virkamies on ollut tyytymätön työtehtäviinsä eikä hänelle ole löydetty tehtävää, jonka hän kokisi mielekkääksi. Yli-Viikari on todennut, että tästä syystä virasto on alkanut punnita irtisanomista.
 Esitutkintamateriaalista selviää, että virkamiehen esimies oli arvioinut, ettei virkamies ollut kovin motivoitunut tarkastustehtävistä. Hänen työsuorituksiinsa ei oltu tyytyväisiä.
 Kyse on ollut pitkään jatkuneesta tilanteesta, jolle on haluttu päätös.
 Yli-Viikari kertoi kuulusteluissa, että irtisanomissopimuksen lähtökohtana oli löytää virastolle taloudellisesti hyvä ratkaisu, johon myös virkamies sitoutuisi.
 Tytti Yli-Viikarin kertoman mukaan VTV:n hallintojohtajana tuolloin toiminut Koiranen oli arvioinut, että virkamiehen irtisanominen olisi voinut aiheuttaa virastolle jopa 350 000 euron kulut, mikäli tämä olisi riitauttanut irtisanomisensa lainvastaisena.
 Yli-Viikari tukeutui Koiraseen
 Yli-Viikari kertoi tukeutuneensa virkasuhdeoikeudellisissa kysymyksissä Koirasen juridiseen asiantuntemukseen. Koiranen on toiminut asiassa Yli-Viikarin mukaan esittelijänä. Yli-Viikarin mukaan sopimusta tehdessä ei tullut esille huolta siitä, että sopimus olisi lainvastainen.
 Yli-Viikari mainitsi kuulustelussaan käyneensä Koirasen kanssa sähköpostikirjeenvaihtoa erityisesti palkkauksen kokonaistaloudellisesta merkityksestä virastolle. Sähköpostiviesteistä selviää, että Koiranen ja Yli-Viikari käsittelevät virkamiehen virkasuhteen päättymissopimuksen sisältöä erityisesti palkkauksen osalta.
 Virkamies kertoi kuulustelussaan virkasuhteen päättymissopimuksen tekemisen syyksi sen, että hänet haluttiin pois virastosta. Hän ei kertomansa mukaan tehnyt töitä VTV:lle päättymissopimuksen aikana. Virkamiehen mukaan hän ei saanut vaikuttaa sopimuksen sisältöön, vaan ehdot laati Koiranen.
 Esitutkinnassa saadun selvityksen perusteella on syytä epäillä, että sopimuksen tekeminen on aiheuttanut VTV:lle lähes 80 000 euroa vastikkeettomia kuluja.
 Yli-Viikari pitää rikosepäilyjä kaikilta osin perusteettomina ja katsoo, ettei asiassa ole kyse virkarikoksesta.
 Syyttäjän mukaan  Tytti Yli-Viikari  on aiheuttanut valtiolle yli 300 000 euron kulut sopimalla lainvastaisesti irtisanotun virkamiehen työsuhteen päättymisestä.
 Syyttäjä katsoo myös, että VTV:n hyllytetty johtaja  Mikko Koiranen  oli laatinut sopimuksen, jolla virkamiehelle maksettiin palkkaa kahden vuoden ajan ilman työvelvoitetta.
 Molemmille vaaditaan ehdollista vankeusrangaistusta.
 Lisää aiheesta:
 Yle seuraa: VTV:n entinen johtaja Yli-Viikari saapui kirjan kanssa käräjille – vaaditaan ehdollista vankeutta, kiistää syytteen

VTV maksoi virkamiehelle kaksi vuotta palkkaa, vaikka tämä ei saanut tehdä töitä – Yli-Viikarin mukaan virkamies ei ollut kiinnostunut työstään


Summary: Ruusutarha on persialaisen Saadin kirjoittama teos, jossa kehotetaan luopumaan maallisen mammonan tavoittelusta ja katkeruudesta.

Valtiontalouden tarkastusviraston entisen pääjohtajan  Tytti Yli-Viikarin  tavaramerkiksi on tullut kantaa klassisten ajattelijoiden teoksia kainalossaan tiukan paikan tullen.
 Tänään hän asteli Helsingin käräjäoikeuteen vastaamaan syytteeseen törkeästä virkarikoksesta jälleen klassikko kädessään. Yli-Viikari kiistää syytteen.
 Tällä kertaa kyse on persialaisesta viisaudesta.  Ruusutarha  (Gulistan) on persialaisen sheikki  Saadin  kirjoittama teos. Persian valtakunta sijoittui nykyisen Iranin alueelle, mutta oli laajimmillaan huomattavasti Irania suurempi imperiumi. Saadi oli 1200-luvulla Persian keskeisimpiä kirjailijoita.
 – Tämä on runokirja. Minulla on aina kirja mukana, kun täytyy keskittyä, Yli-Viikari sanoi toimittajille ennen oikeudenkäynnin alkua.
 Saadi tosiaan kirjoitti paljon runoutta, mutta Yli-Viikarin keskittymisapu  Ruusutarha  on itseasiassa proosateos.
 Teoksessaan Saadi puhuu mielen tyyneydestä ja vastoinkäymisten kohtaamisesta. Saadi kehottaa luopumaan maallisen mammonan tavoittelusta ja erityisesti katkeruudesta. Hän painottaa kärsivällisyyttä ja askeesia, yksinkertaista elämää.
 Saadi edustaa islamilaista suuntausta suufilaisuutta. Suufilaisuuden parissa on syntynyt paljon kirjallisuutta. Suuntausta pidetään enemmän mystiikkaan ja henkilökohtaiseen jumalsuhteeseen keskittyvänä kuin muita islamin uskon suuntauksia.
 Eri puolilla Persian valtakuntaa vaikuttaneen Saadin teoksia on käännetty lukuisille kielille. Ruusutarhan on suomentanut professori Jaakko Hämeen-Anttila vuonna 1991, jolloin teos ilmestyi Otavan kustantamana.
 Jaakko Hämeen-Anttila  on suomen tunnetuin itämaisen runouden ja muun kirjaallisuuden tuntija sekä arabian kielen ja islamin tutkimuksen professori. Tällä hetkellä Hämeen-Anttila toimii professorina Edinburghin yliopistossa.
 Plutarkhos Mielen tyyneydestä Tytti Yli-Viikarin kädessä Suuressa valiokunnassa huhtikuussa 2021. Jani Saikko / Yle
 Tytti Yli-Viikarin on aiemmin nähty kantavan muun muassa  Plutarkhoksen  teosta  Mielen tyyneydestä . Otavan kustantama tämäkin kirja. Kustantajan mukaan Plutarkhosin tekstit neuvovat lukijaa, miten elää harmonisesti, vaikka maailma ympärillä kuohuu ja ajat ovat epävarmat.
 Yli-Viikari muistetaan myös ison punaisen A-kirjaimen kantamisesta eduskunnassa. Irto-A tulkittiin viittaukseksi  Nathaniel Hawthornen  romaaniin  Tulipunainen kirjain , jossa päähenkilö joutuu kantamaan isoa A-kirjainta häpeärangaistuksena.
 Lue myös:
 Yle seuraa: VTV:n entinen johtaja Yli-Viikari saapui kirjan kanssa käräjille – vaaditaan ehdollista vankeutta, kiistää syytteen

Tytti Yli-Viikari kantoi taas kirjaa mukanaan – tällainen teos on käräjäoikeudessa nähty Ruusutarha


Summary: Viime ja tämän viikon kohuihin johtaneet ongelmat olivat osin näkyvissä jo lähes vuoden vanhoissa raporteissa, kirjoittaa Mörttinen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kulutin suuren osan vuodesta 2020 selvittäen, miten Suomen päättäjät suoriutuivat koronakriisin akuuteista alkuvaiheista.
 Työn tuloksena syntyi Sitran  tammikuussa 2021 julkaisema raportti . Heti sen tiivistelmän avausvirkkeessä todettiin onnistumisten ohella riskitekijä: ”Päätöksentekoa varjosti monisuuntainen epäluottamus”.
 Epäluottamus oli monisuuntaista, koska sitä oli niin puolueiden ja poliitikkojen kesken kuin esimerkiksi valtiohallinnon ja alueiden välillä. Sitä oli muuallakin, esimerkiksi elinkeinoelämän ja julkisen hallinnon välillä. Huolestuttavinta oli kuitenkin luottamuksen puute virkakunnan ja ministereiden kesken.
 Ministerit tuskastuivat halutessaan virkahenkilöiltä koronaa vastaan salamannopeita ideoita. Virkaväki taas koki poliitikkojen aika ajoin astuvan sen tontille, kun ministerit kirjoittivat Säätytalon neuvotteluihin mentäessä virkavastuulla tehtyjä esittelymuistioita uusiksi käytävillä.
 Edellä luettelemani havainnot palasivat  elävästi mieleeni, kun kuunvaihteessa luin muutamia uutisia.
 Ensin  Iltalehti kertoi nimetöntä hallituslähdettä siteeraten , että hallitus olisi halunnut siirtää ylilääkäri  Hanna Nohynekin  pois kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän sihteerin paikalta. Syy oli kuulemma tämän haluttomuus nopeuttaa kolmatta rokotuskierrosta.
 Sitten  Yle haastatteli  Nohynekin esihenkilöä, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n pääjohtajaa  Markku Tervahautaa . Hän paheksui johtavien poliitikkojen yksittäiseen lääkäriin ja virkahenkilöön kohdentamaa painetta.
 Kävi kerralla selväksi, että skismaa on edelleen ainakin virkaportaissa toimivien asiantuntijoiden ja poliittisten johtajien välillä.
 Epäluottamusta ei tietenkään poisteta yhdellä raportilla – eikä silläkään, että joku mahdollisesti lukisi paperin jossain vaiheessa. Järjestelmätason puutteitakaan ei lähtökohtaisesti kannata ryhtyä korjaamaan kesken kriisin.
 Vieläkään ei ole näkyvissä, milloin päästäisiin ottamaan oppia kaikesta koetusta.
 Nyt vain on eletty kriisissä jo likimain kaksi vuotta. Vieläkään ei ole näkyvissä, milloin päästäisiin ottamaan oppia kaikesta koetusta. Muistioita kyllä on jo olemassa, muitakin kuin Sitran tuottama.  Hallitus itse tilasi kriisitoimista selvityksen  konsulttitoimisto Deloittelta.
 Onnettomuustutkintakeskus  Otkes julkisti omat suosituksensa  kriisinjohtamisjärjestelmän kehittämiseksi kesällä.
 Otkesin raportti muotoili keskeisen ongelman  näin: ”Tutkinnassa ilmeni vuorovaikutusongelmia valtion keskushallinnossa sekä hallinnon, alueiden ja kuntien välillä.”
 Jälleen kerran ytimessä olivat tiedonkulun puutteet.
 Mistä pääsemmekin sujuvasti valtakunnan viime päivien  mediaseksikkäimpään tiedonkulkutapaukseen .
 Siinähän tieto kulki vain Kesärannassa kenties jonkin piirongin päällä levänneeseen puhelimeen, joka vain nyt sattuu olemaan yksi valtakunnan tärkeimmistä. Puhelimen haltija oli päättänyt jättää sen kotiin poistuessaan viihteelle pitkän kaavan mukaan.
 Sitra-raportissa oli myös yksi luku omistettuna  valtiovallan ydinhenkilöiden terveysturvallisuudelle.
 Päättäjien suojaamisessa haparoitiin alusta alkaen. Otti aikansa ennen kuin ministerien ja muun henkilökunnan kontaktit oli saatu rajattua minimiin esimerkiksi ruokailuvuoroja porrastamalla ja luopumalla autonkuljettajien kierrätyksestä.
 Valtioneuvoston turvallisuusyksiköllä oli töitä vuorotta etenkin viime vuoden keväällä. Huolta oli pidettävä päättäjien perheistäkin antamalla oppia turvaväleistä, hygieniasta ynnä muusta.
 Sitä en osannut keltään kysyäkään, missä itse kukin pitää puhelintaan.
 ”Turvallisuuskäsite vietiin ministerien koteihin asti”, huomaan kirjanneeni muistiinpanoihini.
 Sitä en osannut keltään kysyäkään, missä itse kukin pitää puhelintaan.
 Loppujen lopuksi pääministerin yökerhokäynnin  synnyttämässä sotkussa ei silti ollut ydinasiana virkapuhelimen jättäminen kotiin.
 Kuten  Sanna Marin  (sd.)  itsekin sanoi , pääministerin kyllä saa kiinni tarvittaessa.
 Josko tässäkin oli lopulta kyse eri toimijoiden välisestä luottamuksesta tai sen puutteesta. Siitä, ketä kuunnellaan ja kehen luotetaan missäkin tilanteessa.
 Esimerkiksi sellaisessa tilanteessa, kun joku neuvoo, että Nyt. Ei. Ole. Oikea. Aika. Jäädä. Yökerhoon.
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka viime vuonna toimi neuvonantajana Sitrassa.
 Kolumnista voi keskustella 9.12. klo 23:00 asti.

Matti Mörttisen kolumni: Nyt. Ei. Ole. Oikea. Aika. Jäädä. Yökerhoon


Summary: Perussuomalaiset julkisti aluevaaliohjelmansa keskiviikkona. Puolue ei  luopuisi yksityisen hoidon Kela-korvauksista. Se katsoo, että terveyskeskuspalveluautot voisivat helpottaa palveluihin pääsyä.

Perussuomalaiset leikkaisi maahanmuutosta ja ilmastopolitiikan kunnianhimosta, jotta terveyspalveluihin voidaan laittaa enemmän rahaa.
 Puolueen mukaan päättäjien on kyettävä laittamaan asioita tärkeysjärjestykseen, jotta laadukkaat ja kattavat julkiset sosiaali- ja terveyspalvelut voidaan varmistaa.
 Perussuomalaiset julkisti keskiviikkona aluevaaliohjelmansa. Se moittii voimakkaasti hallituksen sote-uudistusta, jota se kuvailee sudeksi jo syntyessään.
 Perussuomalaisten mukaan uudistus ei taita sote-menojen kasvuvauhtia.
 Puolue katsoo, että Suomessa on tehtävä hyvinvointialueittain realistinen arvio siitä, että selviääkö julkinen sektori velvoitteistaan vai tarvitseeko se yksityistä tai kolmatta sektoria avuksi.
 Perussuomalaisissa ei myöskään uskota, että maakuntahallinto varmistaisi lähipalveluiden säilymisen, vaan puolue katsoo sen johtavan palveluiden keskittämiseen maakuntakeskuksiin.
 Maakuntaveroa puolue ei kannata.
 Puoluetta huolettaa aluevaalien äänestysprosentti.
 – Millaiseksi muodostuu aluevaalien oikeutus päättää kansalaisten palveluista ja valtavista rahasummista, mikäli ihmiset eivät edes käy äänestämässä? perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  kysyi ohjelman julkistustilaisuudessa.
 Perussuomalaisten mielestä kunta-, alue- ja eduskuntavaalit voitaisiin tulevaisuudessa pitää samaan aikaan.
 Puolue ehdottaa terveyskeskuspalveluautoja
 Perussuomalaisten sote-mallissa perusterveydenhuollon piiriin pääsemistä nopeutetaan.
 Tällä ehkäistäisiin puolueen mukaan paremmin niin fyysisten kuin psyykkisten ongelmien kärjistyminen.
 Perussuomalaisten mukaan nykyinen oikeus yksityisen hoidon ja tutkimusten Kela-korvauksiin on säilytettävä.
 Puolue korostaa myös lähiterveysasemien merkitystä.
 Se ehdottaa avuksi terveyskeskuspalveluautoja, joissa oli esimerkiksi lääkäri ja laboratoriopalvelut. Ne eivät korvaisi terveyskeskuksia vaan täydentäisivät palveluita.
 Perussuomalaiset vaatii puuttumista vanhus- ja vammaispalveluiden ongelmiin tarvittaessa tuntuvien sanktioiden avulla.
 Hoitajakoulutukseen pakollinen soveltuvuuskoe
 Hoito- ja hoiva-alan työvoimapulan perussuomalaiset ratkaisisi julkisten resurssien lisäämisellä.
 – Alalta poistuneita on kyettävä houkuttelemaan takaisin, Purra sanoi.
 Puolue ei halua tuoda ulkomaista työvoimaa hoitoalalle. Se lisäisi pakollisen soveltuvuuskokeen hoitajakoulutukseen ja korottaisi ulkomaalaisten lääkäreiden kielitaitovaatimusta.
 Puolue vapauttaisi verosta omaishoitajien hoitopalkkion ja siirtäisi resursseja ennaltaehkäisevään lastensuojelutyöhön.
 Aluevaalit järjestetään 23. tammikuuta.
 Vuodesta 2023 alkaen julkisista sosiaali- ja terveyspalveluista sekä pelastustoimesta vastaa kuntien sijaan hyvinvointialue. Aluevaaleissa valitaan päättäjät aluevaltuustoon, jotka linjaavat, miten kunkin alueen palvelut järjestetään.
 * Voit keskustella aiheesta torstaihin 9. joulukuuta kello 23 saakka.
 Vihreiden aluevaaliteemoina palveluiden oikea-aikaisuus ja yhdenvertaisuus – "Yhdet haluavat purkaa hyvinvointivaltiota, toiset haluavat museoida sen"
 Liike Nyt vaatii aluevaaleissa sote-uudistuksen täysremonttia: Alueita karsittava, yksityiset mukaan ja hoitajille lisää palkkaa
 Kokoomus vaatii aluevaaleissa sote-palveluihin "tervettä maalaisjärkeä", valinnanvapautta ja palveluseteleitä
 Keskusta vaatii vähintään yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan – päävastustajina aluevaaleissa ovat keskittäminen ja kokoomus
 SDP lupaa, että terveydenhoitoa saa aina tarvittaessa – puolue ei kuitenkaan takaa yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan
 Vasemmistoliitto peräänkuuluttaa sote-alan ammattilaisille nykyistä parempia työoloja
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista

Perussuomalaiset vaatii aluevaaleissa, että maakuntaveroa ei oteta käyttöön – tyrmää ulkomaisen työvoiman ratkaisuna hoitajapulaan


Summary: Aikaisemmin kokoontumisrajoitus koski vain yleisötilaisuuksia. Vaihtoehtona on järjestää yksityistilaisuus tilassa, jossa osallistujilta voidaan edellyttää koronapassia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  suosittelee  nyt välttämään myös yli 20 hengen yksityistilaisuuksien järjestämistä sisätiloissa.
 Aikaisemmin Etelä-Suomen aluehallintoviraston  antama kokoontumisrajoitus  koski vain yleisötilaisuuksia ja yleisiä kokouksia.
 Koordinaatioryhmän suosituksen mukaan vaihtoehtona on järjestää yksityistilaisuus sellaisessa tilassa, jossa osallistujilta voidaan edellyttää koronapassia.
 Tartuntojen ilmaantuvuus sekä sairaalahoidon tarve on pysynyt korkealla tasolla koko alueella. Tämänhetkisessä epidemiatilanteessa koronakoordinaatioryhmä pitää asetettuja rajoituksia ja annettuja suosituksia epidemian hillitsemiseksi välttämättöminä.
 Kolmansien rokotusten annosväliä aikaistetaan
 Koordinaatioryhmän jäsenet kertoivat eilisen kokouksen jälkeen, että koronapassin käyttöönoton laajentaminen viime lauantaina näyttäisi jo nostaneen rokotusintoa.
 Pääkaupunkiseudulle valmistellaankin parhaillaan sopimusta, joka toisi yksityisen työterveyshuollon mukaan helpottamaan kuntien rokotustaakkaa. Tämä koskee niin ensimmäisiä, toisia kuin kolmansiakin rokotteita. Asia on parhaillaan valmistelussa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  suositteli viime viikolla , että kolmansia koronarokoteannoksia aletaan tarjota 5–6 kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen.
 Pääkaupunkiseudulla siirrytään kuitenkin jo viiden kuukauden rokotusväliin porrastetusti sitä mukaa, kun rokottamisen kapasiteettia eri kunnissa on saatu lisättyä.
 Rokotukset puolestaan  etenevät eri tahtiin  pääkaupunkiseudun kaupungeissa. Mitä enemmän kunnassa on yli 60-vuotiaita ja riskiryhmäläisiä, sitä pidempään muut saavat odottaa kolmatta rokotusta.
 Ainoastaan Vantaalla on jo aloitettu kolmansien rokotusten antaminen alle 60-vuotiaille perusterveille.
 Lue myös:
 Koronapassia tarkistetaan jatkuvasti väärin – “Valituksia tulee joka päivä”
 Vantaalaiset voivat varata jo ajan kolmanteen koronarokotukseen – Helsingissä ja Espoossa alle 60-vuotiaiden on vielä turha etsiä vapaata rokotusaikaa
 Kolmas rokote on nyt "tarjolla" kaikille aikuisille, mutta esimerkiksi Helsingissä sitä voi joutua odottamaan pidempään kuin muualla
 Kokoontumisrajoituksia kiristetään Uudellamaalla – avi kieltää yli 20 hengen yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset sisätiloissa

Isoja kotibileitä ja koko suvun juhlia ei kannata nyt järjestää – yli 20 hengen yksityistilaisuuksia suositellaan välttämään pääkaupunkiseudulla


Summary: Julkisuuteen on vuodettu video, jossa Britannian pääministerin lähipiiri vitsailee Downing Streetillä viime joulukuussa vietetyistä kekkereistä. Oppositio vaatii Johnsonilta anteeksipyyntöä.

Brittiläisen tv-kanava ITV:n uutistoimitus on saanut haltuunsa viime vuodelta peräisin olevan videon, jossa vitsaillaan pääministerin virka-asunnollla Downing Streetillä vietetyistä pikkujoulujuhlista.
 Videossa Johnsonin tuolloinen lehdistöedustaja  Allegra Stratton  ja muu avustajakunta heittävät huulta joulun alla olleesta "fiktiivisestä juhlasta" tekaistussa tiedotustilaisuudessa. Media ei ollut läsnä.
 – Tämä fiktiivinen juhla oli bisnestapaaminen, eikä sosiaalista etäisyyttä noudatettu, Stratton naureskelee videolla.
 Britannian hallitus on kiistänyt, että kyseistä juhlaa olisi vietetty. Yleisradioyhtiö BBC  sanoo kuitenkin saaneensa siitä vahvistuksen.
 Asiasta on noussut kohu, koska joulukuussa 2020 Britanniassa olivat voimassa ankarat koronarajoitukset. Korkeintaan kahden ihmisen tapaamiset sisätiloissa oli sallittu.
 Poliitikkojen suhtautumisesta koronasääntöihin on kohuttu aiemminkin
 Pääministeri  Boris Johnson  vakuuttaa, että koronaohjeita on noudatettu kaikkina aikoina.
 Oppositiossa olevan työväenpuolueen puheenjohtaja  Keir Starmer  syyttää Johsonin hallitusta kovin sanoin koronasulun rikkomisesta.
 – Viime jouluna kansalaiset noudattivat ohjeita ja monet heistä eivät nähneet läheisiään jouluna – jotkut eivät nähneet heitä enää koskaan. Heillä on oikeus odottaa, että hallitus noudattaa sääntöjä, ja nyt tiedämme että niitä rikottiin. He juhlivat, ja nyt vielä naureskelevat, Stramer sanoi.
 Hän vaatii Johnsonilta anteeksipyyntöä.
 Skotlannin kansallispuolueen johtaja  Ian Blackford  on vaatinut Johnsonia jopa eroamaan virasta kohun takia.
 Britannian hallitusta on aiemminkin syytetty kaksinaamaisuudesta suhtautumisessa koronasääntöihin.
 Suurin skandaali syntyi, kun terveysministeri Matt Hancockista vuoti julkisuuteen kuvia suutelemassa alaistaan koronasulun aikana kesällä. Kumpikin oli naimisissa. Hancock  erosi virastaan.

Vitsailuvideo vei Britannian pääministeri taas liemeen: Rikottiinko Downing Streetin viime vuoden pikkujouluissa koronasulkua?


Summary: Viime aikoina ennätyslukemiin kohonnut sähkön pörssihinta on Lintilän mielestä huolestuttava ilmiö. Hän tosin huomauttaa, että Suomessa vain kahdeksan prosenttia ihmisistä ostaa sähkönsä pörssistä.

Elinkeinoministeri  Mika Lintilän  (kesk.) mukaan pakotteet Nord Stream 2 -kaasuputkea kohtaan nostaisivat sähkön hintaa edelleen Euroopassa.
 Lintilä varoitti keskiviikkona  Ylen aamun  ja Ykkösaamun haastatteluissa, että pakotteiden toteutuessa kaasun toimitus Eurooppaan vaikeutuu, hinta nousee ja korottaa samalla sähkön hintaa.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden   on uhannut  Venäjän presidentti  Vladimir Putinia  ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan. Uutissivusto  Bloombergin  mukaan mahdolliset pakotteet voisivat kohdistua Nord Stream 2 -kaasuputkeen.
 – En ole tarkistanut, mutta veikkaan, että kaasufutuurit ovat lähteneet nousuun yön aikana. Tässä voi olla pelko, että Euroopan energiamarkkinat alistuu maailmanpolitiikan alle, Lintilä sanoi.
 Kaasun hinta lähtikin  tuoreeltaan nousuun  Euroopassa uusien pakotteiden pelossa.
 Pörssisähkön ostajilla nyt "kova aika"
 Viime aikoina ennätyslukemiin kohonnut  sähkön pörssihinta  on Lintilän mielestä huolestuttava ilmiö. Hän kuitenkin huomauttaa, että kyse on vain sähkön pörssihinnasta. Suomessa kahdeksan prosenttia ihmisistä ostaa sähkönsä pörssistä.
 – Eli suurimmalla osalla on määräaikaissopimus, joka kestää yleensä vuoden tai kaksi. Ne, jotka ovat ottaneet riskin, että mennään pörssisähköllä, niin nyt on sitten se kova aika.
 Lintilä myös huomauttaa, että Suomessa on nautittu jo jonkin aikaa poikkeuksellisen edullisesta energiasta. Hänen mukaansa sähkön hintaa nostaa tällä hetkellä fossiilisten polttoaineiden, erityisesti kaasun käyttö.
 Lintilä pitää ongelmana sitä, että Suomessa ei ymmärretä riittävän hyvin kaasun merkittävää roolia energian hinnanmuodostuksessa. Tämä johtuu ministerin mielestä siitä, että kaasu ei ole merkittävä energiamuoto Suomessa.
 – Meidän ei tarvitse mennä kuin Tanskaan, jossa 350 000 kotitaloutta lämpenee kaasulla. Muualla Euroopassa kotitaloudet ja teollisuus käyttävät kaasua.
 Olkiluodon ydinvoimalaitoksen kolmosreaktorin säännöllinen sähköntuotanto käynnistyy näillä näkymin kesäkuussa 2022. Lintilä pitää reaktorin käynnistymistä merkittävänä asiana sähköntuotannolle, koska se lisää Suomen energiaomavaraisuutta.
 – Myös merkittävät tuulivoimahankkeet ovat osa sitä, mutta Olkiluoto 3 on erittäin iso osa Suomen energiapalettia muun muassa tällaisia tilanteita varten, Lintilä sanoi viitaten sähkö hinnan nousuun.

Elinkeinoministeri Lintilä uumoilee sähkön hinnan vain nousevan, jos Nord Stream 2 -pakotteet toteutuvat


Summary: Viljelijöille on etsitty keinoja vähentää vesistöihin huuhtoutuvia ravinteita ja tutkimuksissa on saatu hyviä tuloksia eri maanparannusaineiden vaikutuksista. Kustannukset saattavat tulla takaisin nopeasti parempien satojen ansiosta.

Saaristomeri on Helcomin hotspot-listalla ainoa kohde Suomen merialueilla. Sen tila ei ole kohdentunut viime vuosina ollenkaan – päinvastoin rehevöityminen on kiihtynyt eikä mereen päätyvää ravinnekuormaa ole saatu leikattua.
 Sinilevälautat vellovat joka vuosi, kun mereen on kertynyt liikaa fosforia ja typpeä.
 Nyt aloitettu valtion tukema kipsin levitys Aurajoen ja muiden jokien valuma-alueen pelloille vähentää valumia. Parin vuoden aikana kipsiä on levitetty 17 000 hehtaarin alueelle, ja vuosina 2022–2023 tavoitteena on levittää kipsiä yhteensä 50 000–65 000 hehtaarin peltoalalleSaaristomeren valuma-alueella.
 Kipsin vesistöihin aiheuttama sulfaattivaikutus rajaa pois pohjavesialueet ja järvien rannat. Meressä sulfaattia on luonnostaan, joten mereen laskevien jokien valuma-alueille kipsi soveltuu hyvin.
 Peltoja on kipsikäsitelty myös Vantaanjoen valuma-alueella. Tavoite on laajentaa kipsin käyttöä Suomen rannikkoalueille.
 Kipsikäsittely aloitettiin muutama vuosi sitten myös Vantaanjoen valuma-alueella. Markku Sandell / Yle
 Kipsiä, kuitua ja rakennekalkkia on tutkittu kattavasti, ja tuloksia on koottu uuteen oppaaseen, jonka avulla viljelijät voivat perehtyä maanparannusaineiden käyttöön. Kaikilla näillä maanparannusaineilla on nopea vaikutus vesistöpäästöjen vähenemiseen, mutta vaikutusaika on rajallinen.
 Viljelijän tunnettava peltonsa
 Kun käsitellään peltolohkot maanparannusaineilla, muutetaan pellon mururakennetta, minkä ansiosta maa-aines ja siihen sitoutunut fosfori pysyvät pellossa.
 Vesistöhyötyjen lisäksi peltolohko kestää myös paremmin erityyppisiä sääolosuhteita. Keväällä pelto kuivuu nopeammin ja kesäkautena se kestää selkeästi paremmin kuivia kausia.
 Maanparannusaineet valitaan peltolohkokohtaisesti, jolloin on tunnettava maan pH-arvo, johtoluku, ravinnepitoisuus, maalaji ja multavuus.
 Vihtiläinen  Oskari Virtanen  kokeili rakennekalkkia omalla pellollaan. Hän halusi parantaa peltolohkonsa vedenpidätyskykyä ja korjata sen pH-tasapainoa rakennekalkituksen avulla. Vertailu viereisen käsittelemättömän peltolohkon kanssa näkyi selvästi viime keväänä.
 – Kalkitsematon kuivui huonommin ja viereinen kuivui kylvökuntoon normaalisti, maa murustui hyvin ja sinne päästiin ajallaan, viljelijä kertoo.
 Käsittelemättömällä pellolla vesi jäi makaamaan ja Virtanen joutui kylvämään pellon kahdessa osassa. Hän ei pidä kalkituksen kustannuksia suurina, sillä käsittely kasvatti myös keväällä kylvetyn viljan satoa.
 Vesistövalumien määrissä huimia eroja
 Turun ammattikorkeakoulu on tutkinut yhteistyössä eri tutkimuslaitosten kanssa Eurajoelle, Turussa ja Paimiossa rakennekalkin käyttöä maanparannusaineena. Rakennekalkki on maatalouskalkin ja poltetun tai sammutetun kalkin seos.
 Oranssit palkit kertovat Juha Kääriän tietokoneen näytöllä huimista fosforimääristä, joita valui Saaristomereen joulu-helmikuun sateiden takia vuosina 2019-2020. Markku Sandell / Yle
 Saaristomerellä talven 2019–2020 rankat vesisateet kasvattivat ravinnepäästöt huippuunsa ja fosforipäästöt Saaristomereen olivat joulu–helmikuussa yli 900 tonnia, joka on kaksi kertaa yli tavoitetason.
 –Myös viime talvena (2020 -2021) seurattiin rakennekalkituksen vaikutusta sekä salaojavesiin että peltojen pintojen kautta tulevan kuormituksen osalta Turun tutkimuskohteilla. Silloin käsittelemättömien peltojen pintojen kautta tulevat fosforihuuhtoutumat olivat tiettynä päivinä jopa nelinkertaiset kalkitettuihin peltoihin verrattuna, yliopettaja  Juha Kääriä  kuvailee tutkimustuloksia.
 Normaalisti peltojen vesistökuormitus tulee valtaosin sala-ojien kautta mutta ilmastonmuutoksen takia hetkelliset, voimakkaat sateet aiheuttavat myös maa-aineksen ja sitä kautta fosforin huuhtoutumisen myös pellon pinnan kautta vesistöihin.
 Rakennekalkki levitetään kuivaan maahan sadonkorjuun jälkeen. Juha Kääriä / Turun ammattikorkeakoulu
 Kääriän mukaan pitäisi pikaisesti aloittaa maanparannusaineiden käyttö, jos halutaan pysäyttää Saaristomeren tilan heikkeneminen. Kipsin, kuidun ja rakennekalkituksen vaikutuksesta maan rakenne muuttuu sellaiseksi, että ravinteiden huuhtoutuminen vähenee, koska fosfori sitoutuu maahan tiukemmin.
 Materiaalien vaikutusmekanismit ovat erilaisia, mutta lopputulos on sama.
 Sinileväkukinnot hyötyvät mereen päätyneistä ravinteista. Yle / Rebecka Svedberg
 Kuljetuskustannukset vaikuttavat valittavaan materiaaliin
 Kuidun käyttöä maanparannusaineena on tutkittu muun muassa Luonnonvarakeskuksen Jokioisten yksikössä. Tavallisen tai ravinteilla lisätyn kuidun käyttömäärät ovat hehtaarikohtaisesti suuria, noin 20–40 tonnia hehtaarille.
 Tämä rajaa kuidun käyttöä lähelle niitä tuottavia metsäteollisuuden laitoksia, sillä kuljetuskustannukset kasvattavat hintaa nopeasti. Maanparannusaineena käytettävä kuitu valmistetaan paperi- ja selluteollisuuden sivutuotteista.
 Kipsin ja rakennekalkin hehtaarikustannukset vaihtelevat parista sadasta eurosta ylöspäin. Hintaan vaikuttaa kuljetuksen lisäksi levitys ja muokkaus.
 – Yksin maanparannusaineiden avulla ei kuitenkaan voida vähentää hajakuormitusta pysyvästi, vaan kestävän viljelyn perustana ovat hyvä peltomaan rakenne, kasvukunto sekä peltojen vesienhallinta, Juha Kääriä Rakennekalkki-hankkeesta painottaa.
 Linkki oppaaseen:
 Kipsi, kuitu ja rakennuskalkki - hyödyllisiä materiaaleja viljelyyn ja neuvontaan
 Lue myös
 Saaristomeren valuma-alueiden kipsikäsittely saa jatkoa – kuluvan vuoden tavoite noin 20 000 peltohehtaaria
 Noin 200 viljelijää pääsee tekemään rahaa levittämällä pelloilleen metsäteollisuuden jätettä – salaisuus on Suomessa kehitetty aine
 Rakennekalkin ja kuitulietteen käytöstä pelloilla käynnistetään tutkimus – tavoitteena selvittää vaikutuksia vesistöön ja maaperään
 Antero Elorannan kotirannasta alkaa ruskea ulappa – Saaristomeri on ainutlaatuinen ympäristö, mutta suomalaiset hoitavat sitä huonosti
 Kansanedustajat perustivat uuden Saaristomeri-ryhmän – tavoite on sama kuin hallituksella

Peltojen ravinnepäästöjä saatu leikattua kipsin, kalkin ja kuidun avulla, mutta viljelijän pitää olla tarkkana, minkä niistä valitsee


Summary: Haminan-Kotkan satamassa on ryhdytty puhdistamaan rahtilaivojen jätevesiä ja jalostamaan niistä uusiutuvaa energiaa esimerkiksi rekkojen polttoaineeksi.

Rahtilaivojen vessojen jätevesistä halutaan nyt tehdä biokaasua raskaan liikenteen polttoaineeksi.
 Rahtialusten jätehuoltoa kehitetään ensimmäisenä Haminan-Kotkan satamassa.
 Itämeri-säätiö Baltic Sea Action Group on koonnut eri toimijoita juuri alkaneeseen yhteistyöhön, jossa alusten käymälöiden jätevedet puretaan satamaan ja niistä tuotetaan biokaasua.
 Haminan-Kotkan satama on Suomen suurin yleissatama, jossa käy vuosittain keskimäärin 2 500 rahtialusta.
 – Haluamme kannustaa laivoja jättämään jätevedet maihin. Käymäläjätevesien vastaanotto ja käsittely on meillä kiertotalouden mukaista, satamayhtiön kehityspäällikkö  Suvi-Tuuli Lappalainen  sanoo tiedotteessa.
 Puhdistetusta jätevesilietteestä biokaasua
 Tällä haavaa mukana yhteistyössä on Kymen Vesi, joka puhdistaa rahtialusten Haminan-Kotkan satamaan purkamat jätevedet. Kotkalainen vesiyhtiö ottaa jätevesistä myös näytteitä, jotta niiden ravinnepitoisuuksista saadaan tutkimustietoa.
 Puhdistettu jätevesiliete jalostetaan Gasumin biokaasulaitoksessa uusiutuvaksi energiaksi eli biokaasuksi.
 Kiertotalouteen kannustavaan yhteistyöhön osallistuvat esimerkiksi suomalaiset varustamot Meriaura ja RABN. Ulkomaisista varustamoista mukana ovat jo saksalainen Essberger, norjalainen Utkilen ja maailman suurin varustamojätti, tanskalainen Maersk.
 – Ajattelemme, että vastuullisuus alkaa siitä, mihin lainsäädäntö loppuu. Haluamme olla pioneereja alusten kaikkien päästöjen ehkäisyssä. Toivomme muiltakin varustamoilta vapaaehtoisia toimia, jotta jätevedet päätyvät Itämeren sijasta hyötykäyttöön, Meriauran ympäristöasiantuntija  Mia Hytti  sanoo.
 Laivameklareista mukana ovat muun muassa C&C Port Agency, Dahlberg’s Agency ja GAC Finland. Kiertotalousyhteistyön jätevesikuljetuksista vastaa Autoyhtymä Vuorinen.
 – Tavoitteemme puhtaammasta Itämerestä on mahdollista saavuttaa alus, satama ja Itämeren maa kerrallaan. Kaikki maihin puretut jätevedet vähentävät meren ravinnekuormitusta, projektijohtaja  Elisa Mikkolainen  Baltic Sea Action Groupista sanoo.
 Jätevesien kierrätys vielä vapaaehtoista
 Toistaiseksi rahtialukset voivat edelleen laillisesti purkaa käymäläjätevetensä suoraan mereen.
 Mereen päätyessään jätevedet pahentavat esimerkiksi Itämeren rehevöitymistä ja happikatoa.
 Matkustaja-alukset ovat jättäneet vapaaehtoisesti jätevetensä satamiin jo vuosia. Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n päästökielto matkustaja-aluksien käsittelemättömille käymäläjätevesille tuli voimaan tänä vuonna.
 Rahtialuksia koskevaa vastaavaa kieltoa ei vielä ole. Tähän toivotaan kuitenkin muutosta.
 – Kaikki päästöt mereen ovat turhia. Siksi laivojen jätteet on syytä saada laivoista satamiin ja edelleen hyötykäyttöön. Vapaaehtoiset toimet näyttävät suuntaa vastuullisille toimijoille maalla ja merellä, Baltic Sea Action Groupin tiedotteessa todetaan.

Rahtilaivojen käymälöiden jätevedet halutaan Itämeren sijaan hyötykäyttöön – Suomen suurimmassa yleissatamassa kerätystä jätevedestä tehdään nyt biokaasua


Summary: Pellon sosiaali- ja terveydenhuollon kustannukset ovat nousemassa peräti 1,35 miljoonaa euroa yli budjetoidun.

Pellon kunnanhallitus esittää valtuustolle 1,35 miljoonan euron lisämäärärahaa tämän vuoden budjettiin SOTE-palveluihin.
 Muun muassa erikoissairaanhoidosta on koitumassa kustannuksia 600 000 euroa enemmän kuin budjetoitiin ja vanhusten laitoshoidosta tulee 500 000 euroa lisäkuluja.
 Sijaisten palkkauksesta on tulossa 500 000 euroa lisäkuluja. Niistä osa on koronan vuoksi palkatun lisähenkilöstön kustannuksia
 Myös koronatestaukset, rokotepuhelin ja rajatarkistukset ovat aiheuttaneet ennakoimattomia lisäkuluja. Niihin Pello on hakenut valtiolta 1,1 miljoonaan euroa tukea. Tukipäätös on tulossa mahdollisesti joulukuussa,
 Jos valtion koronatukea saadaan haettu määrä, hyvinvointipalvelujen budjettiylitys tulee olemaan minimissään ainakin 900 000 euroa, kertoo Pellon hyvinvointijohtaja  Johanna Korteniemi .
 Lisää  Lapin uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Pello on varaamassa 1,35 miljoonaa euroa lisärahaa hyvinvointipalveluihin


Summary: Karvin mukaan koulut eivät tällä hetkellä pysty riittävästi hälventämään oppilaiden kotitaustan merkitystä. Erilaisia tukitoimia tarvitsevien oppilaiden määrä kasvaa kaikilla koulutusasteilla.

Perusopetuksessa ei pystytä kuromaan umpeen oppilaiden kotitaustasta juontuvia eroja, selviää Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) tekemästä selvityksestä. Matalasti koulutettujen huoltajien lapsilla osaaminen on keskimäärin heikompaa kuin korkeasti koulutettujen huoltajien lapsilla.
 Erilaisia tukitoimia tarvitsevien oppilaiden määrä kasvaa kaikilla koulutusasteilla. Tukitoimien riittämättömyys näkyy Karvin mukaan esimerkiksi siten, että peruskoulusta jatkaa toiselle asteelle joukko oppilaita, joilla on puutteita luku-, kirjoitus- ja laskutaidoissa.
 Taustalla on Karvin mukaan se, että oppilaiden tuen tarpeita ei tunnisteta yhtäläisesti eri varhaiskasvatusyksiköissä, kouluissa, oppilaitoksissa ja korkeakouluissa. Lisäksi tukitoimien toteuttamisessa ja tuen jatkuvuudessa on vaihtelua.
 – Perusvalmiuksissa jo kouluun tullessa on oppilailla eroja. On tunnistettavissa, että ne liittyvät huoltajien koulutukseen ja sosioekonomiseen asemaan ne erot, kertoo Karvin varajohtaja  Hannele Seppälä .
 Osa oppilaiden tuen tarpeesta johtuu oppilaiden riittämättömästä kielitaidosta ja puutteellisista opiskeluvalmiuksista.
 Selvityksen mukaan maahanmuuttotaustaiset oppilaat siirtyvät kantaväestöä harvemmin toisen asteen opintoihin. He ovat myös aliedustettu ryhmä suomalaisissa korkeakouluissa.
  Pitkäjänteistä työtä tarvitaan
 Eteläisten koulu Hämeenlinnassa. Kuvituskuva. Jaani Lampinen / Yle
 Oppilaiden taitojen tukemisen tulisi Karvin mukaan olla riittävää, jotta osaamisen eriytyminen voitaisiin välttää. Tukitoimia tulisi tarjota heti tuen tarpeen ilmetessä.
 – Tämä liittyy kiinteästi opetushenkilöstön osaamiseen. Koko koulujen moniammatillisen henkilöstön osaamista tulee kehittää suunnitelmallisesti, sanoo Seppälä.
 Koska oppilaiden osaamistaitojen on tunnistettu kytkeytyvän kotitaustaan, nousee koulujen rooli tasa-arvoisen oppimisen mahdollistajana entistä tärkeämmäksi. Karvin mukaan tällä hetkellä koulut eivät pysty riittävästi hälventämään oppilaiden kotitaustan merkitystä ja siitä johtuvia eroja oppilaiden oppimiselle.
 – Tarvitaan jämäkämpiä toimenpiteitä yksilöllisten tarpeiden tunnistamiseksi ja oppimisen tukemiseksi kouluissa, korostaa Seppälä.
 Karvin mukaan opetuksen kehittämisen tulisi olla systemaattista ja oppijoiden tuen jatkua koko koulutuspolun ajan. Pitkäjänteisellä työllä tuloksia voitaisiin saada näkyviin.
  Ei suuria eroja eri puolilla Suomea
 Karvin selvityksen mukaan perusopetus onnistuu oppilaiden ohjausta ja tukitoimien riittämättömyyttä lukuun ottamatta muilta osin hyvin tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden toteuttamisessa. Oppilaiden taidot ovat Karvin mukaan samaa tasoa eri puolilla Suomea, eikä osaamisessa ole suuria eroja oppilaan sukupuolen, oppilaitoksen opetuskielen tai kuntaryhmän mukaan.
 – Oppiminen on yhdenvertaista ja tasa-arvoista kansallisesti. Mutta kun tarkastellaan yksilöiden välisiä eroja, näyttäytyy, että yksilöiden välillä on merkittäviä eroja osaamisessa, sanoo Seppälä.
 Perusopetuksen oppilaiden keskimääräisissä taidoissa on eroja erityisesti suurimpien kaupunkien koulujen välillä. Erot ovat Karvin mukaan silti OECD-maiden pienimpiä.
 Karvin julkaisu kertoo osaamisen eriytymisestä, mahdollisuuksien tasa-arvosta ja koulutuksen saavutettavuudesta ja osallisuudesta pääosin Karvin viime vuosina tuottaman arviointitiedon perusteella.
 Lue lisää:
 Nuorten koulutustaso laskenut huipulta teollisuusmaiden keskikastiin
 Milla Vaara, 24, selätti lukivaikeudet, vaikka alakoulussa opetus meni yli hilseen: "Et ole tyhmä tai laiska, opit vaan eri tavalla"

Oppilaiden perusvalmiuksissa on eroja jo kouluun tullessa – matalasti koulutettujen huoltajien lapsilla osaaminen keskimäärin heikompaa


Summary: Tulehduksellisia suolistosairauksia potee Suomessa vuosi vuodelta kasvava ihmisjoukko. Minna Nylund on kehittänyt kanssasairastajille kankaisen avannepussinsuojan ja intiimivyön.

Tulehduksellisista suolistosairauksista (IBD) on tulossa  uusi kansantauti . Viime vuonna jo seitsemän suomalaista päivää kohden sai IBD-diagnoosin. Määrä, yhteensä 2 674 tapausta, on suurempi kuin koskaan aikaisemmin.
 IBD-sairauksien, eli haavaisen paksusuolitulehduksen ja Crohnin taudin, yleisimpiä oireita ovat kova vatsakipu, verinen uloste ja ripuli, joka pakottaa vessaan jopa kymmeniä kertoja päivässä.
 Tänä vuonna Suomessa on tehty diagnooseja marraskuun loppuun mennessä lähes yhtä paljon kuin viime vuonna vastaavana aikana.
 Tammisaaressa syntynyt ja siellä miltei koko ikänsä asunut  Minna Nylund  on 14 vuotta jatkuneen sairastamisen aikana käynyt läpi kaikki mahdolliset haavaisen paksusuolitulehduksen hoitomuodot.
 – Esimerkiksi kortisonia olen popsinut vuosikymmenen ajan. Minun tautini oli tosi ärhäkkä. Välillä oli helpompia kausia ja silloin tuntui tosi hyvältä, koska ero siihen huonoon oloon oli ihan valtava.
 Suurin piirtein tässä kohdassa Nylundin oma avannepussi roikkui. Suojattoman pussin tyhjennysaukon alareuna raapi ikävästi reittä.  Paula Tiainen / Yle
 Oma avannearki vauhditti tuotekehitystä
 Facebookin vertaistukiryhmiä seuratessaan Nylund törmäsi monen kanssasairastajan esiin tuomaan ongelmaan. Ohut- tai paksusuolen poistoleikkauksen jälkeen käytettäviin avannepusseihin ei juuri ollut saatavissa kankaisia suojia.
 Avanne on ulosteen ulostuloaukko, joka tehdään tuomalla osa suolta vatsanpeitteiden läpi iholle kirurgisesti. Avanteen paikka ja pussin tyhjennystiheys vaihtelee.
 Ompelijayrittäjänä toimiva Nylund koki suojapussien tarpeen itsekin saatuaan väliaikaisen avanteen vuonna 2018.
 Hänen avanteensa sijoittui niin alas, että pussin tyhjennysaukon reuna raapi ikävästi reittä. Suojapusseja oli jonkin verran tarjolla ulkomaisilla verkkosivuilla, mutta valikoima ei vakuuttanut.
 Nylund aloitti tuotekehittelyn toden teolla, kun avanne oli läsnä myös omassa jokapäiväisessä elämässä.
 – Oletin ja tiesin, että suojan pitää olla helposti vaihdettavissa ja pestävä. Oman avanteen saatuani alkoi jo heti toipumisaikana päässä raksuttaa.
 Minna Nylundin tekemä avannepussinsuoja syntyy kolmesta palasta. Avannepussi on kiinni vartalossa pyöreän aukon kautta ja pussin voi tarvittaessa tyhjentää suojan taakse jäävästä aukosta. Paula Tiainen / Yle
 Avannepusseja ja kiinnityslaattoja on monen kokoisia ja eri muotoisia. Sopiva yhdistelmä valitaan käyttäjän tarpeiden mukaan, ja tarpeet voivat myös muuttua ajan myötä.
 Minna Nylundin AVA by Luovala -malliston ensimmäinen tuote, mittojen mukaan valmistettu kankainen avannepussinsuoja, sai innokkaan vastaanoton IBD-sairaiden keskuudessa.
 Seuraavaksi Nylundille alkoi tulla toiveita niin sanotun intiimivyön kehittämisestä. Jälleen markkinoilla oli vain ulkomaisia, epäkelpoja versioita. Ohuet pitsitaskut eivät käyttäjien mukaan pitäneet avannepusseja tarpeeksi hyvin ja hölskymättä paikoillaan.
 Intiimivyö on tarkoitettu avannepussin peittämiseen ja paikoillaan pitämiseen seksissä, mutta sitä käytetään muutenkin. Nylund kehitti paksulla trikoolla vuoratun pitsivyön tähän tarkoitukseen.
 Intiimivyö kätkee avannepussin sisäänsä ja pitää sen hölskymättä paikallaan ja piilossa.  Paula Tiainen / Yle
 – Itse en ole koskaan kokenut tarvetta peittää avannepussia intiimitilanteissa, mutta vöitä on mennyt tosi paljon, eli tilausta selvästi on.
 Morsiamille Nylund on toteuttanut myös pitsisiä avannepussinsuojia.
 Sairauden synnyttämä yritys pyörii oman voinnin ehdoilla
 Minna Nylundilla ei itsellä enää ole avannetta, sillä hänelle on tehty J-pussin käyttöönottoleikkaus kaksi vuotta sitten. Operaatiossa tulehtunut paksusuoli poistettiin kokonaan ja korvattiin ohutsuolesta tehdyllä säiliöllä, eli J-pussilla.
 Tällä hetkellä Nylund voi hyvin ja pärjää ilman lääkkeitä.
 – Toki kaikki rinnakkaissairaudet ovat jäljellä ja tuovat omat haasteensa. Voi myös olla, että joskus avanteeseen joutuu vielä palaamaan, mutta se ei haittaa lainkaan, sillä avanneaika toi merkittävän parannuksen elämänlaatuun.
 Sairauden kautta syntynyt yritys on jo kuuden vuoden ajan mahdollistanut Nylundille kotona työskentelemisen. Sen avulla hän on myös välttänyt pitkien sairaslomien ja työkyvyttömyyseläkkeen aikana tutuksi tulleen "tukihakemusrumban".
 Minna Nylund on tällä hetkellä paremmassa kunnossa kuin koskaan aikaisemmin sairautensa aikana.  Paula Tiainen / Yle
 Yritystä ei olisi ilman sairautta, ja se pyörii nyt yrittäjän oman terveyden ehdoilla. Tämän Nylund on kertonut avoimesti myös asiakkailleen ja kannustaa muitakin puhumaan vaivoistaan edes yhdelle läheiselle. IBD-sairauksien aiheuttajaa ei tiedetä.
 – Häpeä ja nolous pitäisi saada pois. Tällaista sairautta ei ole kukaan itselleen tilannut, ja mekin olemme vain ihmisiä. Meidän ei tarvitse olla mitään superihmisiä ja selvitä kaikesta yksin. Apua on saatavilla.
 Lue myös:
 Senni Antamaniemi, 30, ramppaa vessassa yötä päivää, mutta silti vahinkoja sattuu: “Harva tietää, mitä on elämä haavaisen paksusuolentulehduksen kanssa”
 Jääkiekkoilija Teemu Ramstedt istuu pahimmillaan pitkiä aikoja pöntöllä veriripuloimassa: "Lätkäkopin IBD-läppä on ollut tietynlainen pelastus"
 Sanna Lönnfors joutui hylkäämään unelmansa poliisin ammatista – kaksi IBD-potilasta kertoo, miten suolistosairaus vaikutti ammatinvalintaan

Minna Nylund sairastui vakavaan suolistosairauteen ja huomasi puutteen taudin kanssa elävien arjessa – nyt hänen tuotteitaan käyttävät morsiametkin


Summary: Sosiaalidemokraatti Olaf Scholz on määrä nimittää uudeksi liittokansleriksi. Angela Merkelin kausi päättyy 16 vuoden jälkeen.

Saksassa vallanvaihto on sinettiä vaille valmis. Parlamentti eli liittopäivät äänestää tänään uudesta liittokanslerista, minkä jälkeen uusi hallitus nimitetään.
 Sosiaalidemokraattien kansleriehdokas  Olaf Scholz , 63, on nousemassa  Angela Merkelin , 67, seuraajaksi.
 Kansleriäänestys  alkaa kello 10 Suomen aikaa.
 Sosiaalidemokraattien lisäksi uuteen hallitukseen nousevat vihreät ja liberaalipuolue FDP. Hallituspuolueilla on  liittopäivien  736 paikasta 416 edustajaa, mikä riittää kanslerinvalinnan enemmistöksi.
 Kanslerin lisäksi uuden hallituksen 16 muuta ministeriä nimitetään huomenna. Olaf Scholzin lisäksi hallitukseen on tulossa kahdeksan miestä ja kahdeksan naista.
 Tässä on neljä nostoa Saksan tulevasta hallituksesta.
 Ulkoministeriksi nouseva vihreiden Annalena Baerbock on suhtautunut kriittisesti Venäjään ja Kiinaan. Ullstein bild / AOP
 1. Naiset turvallisuusministeriöiden johtoon
 Saksan ulko- ja sisäpoliittinen turvallisuusjohto siirtyy hyvin vahvasti naisten käsiin. Saksan ulkoministeriksi nousee ensimmäisenä naisena vihreiden  Annalena Baerbock , 40, joka on suhtautunut kriittisesti Venäjään ja Kiinaan niiden ihmisoikeusloukkausten vuoksi.
 Myös sisäisestä turvallisuudesta vastaa nyky-Saksan historiassa ensimmäistä kertaa nainen, kun sisäministeriksi nousee sosiaalidemokraatti  Nancy Faeser , 51. Aiemmin osavaltiotasolla vaikuttanut Faeser pitää erityisen tärkeänä äärioikeiston uhan torjumista.
 Puolustusministeriksi nousee oikeusministerinä toiminut demaripoliitikko  Christine Lambrecht , 56. Hän on peräkkäin kolmas nainen Saksan puolustusministerinä.
 Lisäksi Saksassa liittokanslerilla on vahva ote ulkopolitiikasta. Scholz on se henkilö, joka tapaa Saksan edustajana  Vladimir Putinin  tai Yhdysvaltain  Joe Bidenin .
 Lue lisää: Saksan uusi hallitussopimus mainitsee Xinjiangin ihmisoikeusloukkaukset, mutta politiikka Kiinaa ja Venäjää kohtaan ei ehkä olennaisesti kovene
 Maatalousministerin salkun saa vihreiden konkaripoliitikko Cem Özdemir. Hänestä tulee Saksan ensimmäinen turkkilaistaustainen ministeri.  Andreas Gora / EPA-EFE / AOP
 2. Ensimmäinen turkkilaistaustainen ministeri
 Väistyvässä Merkelin hallituksessa ei ollut ainuttakaan maahanmuuttajataustaista ministeriä, mutta nyt tilanne muuttuu.
 Vihreiden konkaripoliitikko  Cem Özdemir , 55, nousee monien yllätykseksi maatalousministeriksi, ja on siten Saksan ensimmäinen turkkilaistaustainen ministeri.
 Hänen valintansa aiheutti vihreiden sisällä vääntöä, sillä Özdemir on profiloitunut ulkopolitiikassa eikä maatalouspolitiikassa.
 Vihreät ovat korostaneet, että Saksan monimuotoisuuden pitää näkyä myös politiikassa. Saksan asukkaista arviolta joka neljännellä on maahanmuuttajatausta.
 Miesten ja naisten määrä on hallituksessa lähes sama, mutta alueellinen jako on herättänyt  kritiikkiä  etenkin eteläisen Saksan Baijerissa.
 Tulevassa hallituksessa ei ole yhtään baijerilaista ministeriä. Entisen Itä-Saksan alueelta lähtöisin olevia ministereitä on tulevassa hallituksessa  kaksi .
 EU:n suurimman talouden Saksan valtionvarainministeriksi nousee liberaalipuolue FDP:n Christian Lindner. Ullstein bild / All Over Press
 3. Suomi mainittu! Ja yhteisvelka
 Saksan tuleva valtiovarainministeri  Christian Lindner , 42, on Suomen kannalta ehkä kiinnostavin ministeri heti liittokanslerin jälkeen. Saksa on EU:n suurin talous, ja Saksalla suuri valta EU:n finanssipolitiikan kehittämisessä.
 Lindner johtaa liberaalipuolue FDP:tä, joka vastustaa veronkorotuksia ja muutoksia Saksan velkajarruun.
 Kun tulevalta ministeriltä kysyttiin Der Spiegel -lehden  haastattelussa  kantaa EU:n yhteisvelasta, Lindner vakuutti pandemian vuoksi sovitun elpymispaketin olleen vain kertaluontoinen päätös.
 – Hallitusohjelma on selvä: Tuemme EU:ssa tehtyjä päätöksiä. Mutta se ei tarkoita suoraan niiden muuttamista pysyviksi rakenteiksi. Moni jäsenmaa on jo torjunut sen, viimeksi Suomen pääministeri, Lindner vastasi.
 Der Spiegelin toimittaja esitti jatkokysymyksen:
 – Ette kai tosissanne halua piiloutua Suomen taakse?
 Lindner vastasi, että Saksan tehtävänä on tuoda EU:ssa eri näkemykset yhteen. Myös liittokansleri Scholz on korostanut Saksan kompromissihakuisen EU-politiikan jatkuvuutta.
 Scholz ja Lindner muodostavat yhdessä vihreiden  Robert Habeckin,  52, kanssa Saksan tulevan hallituksen voimakolmikon.
 Habeck nousee uudenlaisen talous- ja ilmastoasioista vastaavan superministeriön johtoon ja Saksan varakansleriksi. Hänen käsissään on pitkälti Saksan uudistaminen hiilineutraaliksi ja ilmaston kannalta kestäväksi.
 Demarikansanedustaja ja korona-ajan tuttu kasvo, Karl Lauterbach, on taustaltaan lääkäri ja epidemiologi. Hänestä tulee Saksan seuraava terveysministeri. All Over Press
 4. Suuri haloo terveysministeristä
 Se, joka on asunut ja elänyt Saksan pandemiatodellisuudessa, ei ole voinut välttyä  Karl Lauterbachilta , 58. Demarikansanedustaja on taustaltaan lääkäri ja epidemiologi.
 Lauterbach on ollut jakamassa tuoreinta tietoa viruksesta ja vaatimassa uusia koronatoimia koko ajan ja kaikkialla: lehtihaastatteluissa, keskusteluohjelmissa ja  Twitterissä .
 Nyt hän saa valtaa päättää koronatoimista. Saksan koronatietäjä nousee terveysministeriksi. Lauterbachin nimitys terveysministeriksi oli Saksan mediassa suorastaan megauutinen.
 Pandemia on tehnyt terveysministeristä eturivin vallankäyttäjän. Paikka on todella tuulinen.
 Lauterbach tunnetaan tinkimättömänä yksinkulkijana, mikä voi olla haaste kolmen puolueen yhteishallituksessa.
 Mitä mieltä olet Saksan tulevasta hallituksesta? Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Kirjeenvaihtajalta: Feminististä ulkopolitiikkaa, kannabis kauppoihin ja äänestysiäksi 16 vuotta – peruskonservatiivinen Saksa on uuden edessä

Saksa saa tänään uuden kanslerin Merkelin tilalle – turvallisuus naisten käsiin, Suomi mainittu ja kaksi muuta nostoa uudesta hallituksesta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Poliisin dna-tutkimusten määrää piti rajoittaa
 Poliisin dna-tutkimukset lisääntyivät niin rajusti, että rikostekninen laboratorio joutui ensimmäistä kertaa rajoittamaan niiden määrää. Tänä vuonna tutkimusten määrä vähenikin ensimmäistä kertaa 20 vuoteen. Tutkimusmäärien kasvun syynä on ollut se, että dna:sta on tullut entistä tehokkaampi keino  rikosten selvittämisessä .
 Minna Nylund sairastui vakavaan suolistosairauteen
 Minna Nylundin suunnittelemat tekstiilituotteet avannetta käyttäville ovat saaneet innokkaan vastaanoton IBD-sairaiden keskuudessa. Paula Tiainen / Yle
 Tulehduksellisia suolistosairauksia potee alati kasvava suomalaisten joukko. Crohnin tauti tai haavainen paksusuolitulehdus diagnosoitiin viime vuonna 2 674 ihmisellä. Haavaisen paksusuolitulehduksen kanssa 14 vuotta elänyt  Minna Nylund  on pyrkinyt suhtautumaan sairauteensa positiivisesti ja on onnistunut luomaan itselleen myös  työtä sairauden kautta .
 WHO:lta ja Yhdysvalloista varovaisen valoisia arvioita omikronista
 Anthony Fauci vierailemassa Valkoisen talon Roosevelt-huoneessa 29. marraskuuta. Mandel Ngan / AFP
 Yhdysvaltain johtava tartuntatautiasiantuntijan  Anthony Faucin  mukaan näyttää lähes varmalta, ettei koronaviruksen uusi omikronmuunnos aiheuta vakavampaa tautia kuin aiempi deltamuunnos. Fauci kuitenkin varoittaa tekemästä vielä liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Maailmanterveysjärjestö WHO puolestaan toteaa, että nykyrokotteiden uskotaan estävän vakavaa tautia myös omikronia vastaan.  Lue täältä uusimpia arvioita omikronmuunnoksesta .
 Saksa saa tänään uuden liittokanslerin
 Uudeksi liittokansleriksi nouseva Olaf Scholz tiedotustilaisuudessa eilen tiistaina.  Clemens Bilan / AOP
 Saksan parlamentti eli liittopäivät äänestää päivällä uudesta liittokanslerista, minkä jälkeen maan  uusi hallitus astuu virkaan . Uudeksi liittokansleriksi nousee sosiaalidemokraatti  Olaf Scholz.  Liittokansleri  Angela Merkelin  kausi päättyy 16 vuoden jälkeen.
 Kireät pakkaset jatkuvat

 Pakkanen on laajoilla alueilla kireää, mutta pakkaslukemissa on suuria paikallisia vaihteluita. Lämpötila on idässä ja etelässä -10 ja -20 asteen välillä, lännessä ja pohjoisessa -15 ja -30 asteen välillä. Tänään idän heikot lumisateet siirtyvät pohjoisemmaksi, mutta muutoin säässä ei tapahdu suuria muutoksia.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Poliisin tekemien dna-tutkimusten määrää piti rajoittaa, omikron ei ehkä ole deltaa pahempi, Saksa saa tänään uuden hallituksen


Summary: Poliisin dna-tutkimukset lisääntyivät niin rajusti, että rikostekninen laboratorio joutui ensimmäistä kertaa rajoittamaan niiden määrää. Tänä vuonna tutkimusten määrä väheni ensimmäistä kertaa 20 vuoteen.

Vielä viime vuonna keskusrikospoliisin (KRP) rikostekninen laboratorio oli täysin helisemässä. Teknisen todistusaineiston analyyseja, kuten dna-tutkimuksia, tehtiin ennätysmäärä.
 Tänä vuonna tapahtui poikkeuksellinen käänne. Dna-tutkimusten määrä kääntyi laskuun ensimmäistä kertaa 20 vuoteen.
 – Tällä hetkellä tilanne on varsin hyvä niin dna-tutkimuksissa kuin muissakin teknisissä tutkimuksissa. Jonot ovat purkautuneet ja tutkimukset valmistuvat luvatussa toimitusajassa, sanoo KRP:n rikosteknisen laboratorion johtaja  Erkki Sippola .
 Viime vuonna tutkittiin noin 37 000 dna-näytettä. Vielä kymmenen vuotta aiemmin tutkittavaa oli puolet vähemmän. Tutkimusten jonoutuminen koski erityisesti juuri dna-näytteiden analysointia, koska niissä määrät ovat kaikkein isoimmat.
 Kasvun syynä on ollut se, että menetelmien kehittyessä dna:sta on tullut entistä tehokkaampi keino rikosten selvittämisessä. Sen näyttöarvo oikeudessa on vahva.
 – Viimevuotinen määrä oli kaikkien aikojen ennätys. Kehitys on nyt taittunut. Edellisten 20 vuoden aikana tutkittavaksi tulevien näytteiden määrä kasvoi vuosi vuodelta. Nyt on ensimmäinen vuosi, kun siinä tullaan alaspäin, Sippola toteaa.
 Näytemäärät ovat lisääntyneet viime vuosina niin paljon, että rikostekninen laboratorio joutui ottamaan kovat keinot käyttöön. Tutkimuksia alettiin rajoittaa.
 KRP:n rikosteknisen laboratorion johtajan Erkki Sippolan mukaan tutkittavien näytteiden määrän rajoittaminen on saattanut johtaa yksittäisissä tapauksissa rikostutkinnan viivästymiseen. Petteri Bülow / Yle
 Kokeilua jatketaan ensi vuoden loppuun
 Tutkittavaksi otettavien näytteiden määrän rajoittaminen aloitettiin viime huhtikuussa. Nyt esimerkiksi laajoissa henkirikostutkinnoissa otetaan kerralla tutkittavaksi enintään kahdeksan näytettä poliisin tutkimuspyyntöä kohden.
 – Kun ne on saatu tutkittua, asiakkaalla on mahdollisuus tehdä uusi tutkimuspyyntö. Vaikka absoluuttista kattoa tutkittavien näytteiden määrälle ei siis edelleenkään ole, on rajoittamisella saatu tasattua sisään tulevaa massaa. Se on vapauttanut resursseja, Sippola selvittää.
 Rajoitukset ovat vähentäneet dna-näytemääriä 16 prosenttia viime vuoteen nähden.
 Dna-tutkimusten rajoittamista jatketaan ensi vuoden loppuun saakka.
 Sormenjälki- ja muotojälkitutkimusten määrää rajoitetaan ensi vuoden huhtikuuhun saakka. Muotojälkitutkimuksissa pyritään identifioimaan rikospaikalta taltioitavia jalkineen, ajoneuvon tai rikoksentekovälineen jälkiä.
 Hiukkastutkimusten rajoittaminen on jo lopetettu, koska ruuhka on saatu purettua.
 Rikosteknisessä laboratoriossa tehdään näiden lisäksi muun muassa teknisiä palonsyytutkimuksia ja tietoteknisiä tutkimuksia. Niissä rajoitustoimenpiteitä ei ole tehty.
 Vain tärkeimmät tutkitaan
 Vaikka poliisi toki priorisoi aina, mitä näytteitä laboratoriotutkimuksiin lähetetään, rajoittamisella varmistetaan, että etusijalla ovat rikoksen selvittämisen kannalta keskeisimmät näytteet.
 – Nyt valitaan ne näytteet, jotka ennakkotietojen perusteella vaikuttavat kaikkein relevanteimmilta. Niillä aloitetaan ja tarvittaessa tutkitaan lisää, kertoo rikosteknisen laboratorion johtaja Erkki Sippola.
 Hän ei usko, että rikosteknisten tutkimusten rajoittaminen vaikeuttaa rikosten selvittämistä. Tilannetta kuitenkin seurataan. Menettely on saattanut sen sijaan hidastaa joitain yksittäisiä esitutkintoja.
 – Pahimmillaan se on aiheuttanut jonkin verran viivästyksiä. Tiedämme, että joissain laajamittaisia tutkimuksia vaativissa tapauksissa laboratoriotutkimusten suhteen ei ole päästy etenemään ihan niin nopeasti kuin olisi ollut tarvetta, Sippola myöntää.
 Hän kuitenkin huomauttaa, että rajoittamisen ansiosta rikosteknisen laboratorion toiminta on keskimäärin nopeutunut ruuhkavuosiin nähden.
 Näytemäärän väheneminen tuo mukanaan myös taloudellisia säästöjä. Yhden dna-näytteen tutkiminen maksaa karkeasti arvioiden 60-80 euroa.
 Dna:n ja sormenjälkien näyttöarvo rikosten selvittämisessä on vahva. Petteri Bülow / Yle
 Näytteitä ei enää lähetetä ulkomaille
 Poliisilaitoksilta rikostekniselle laboratoriolle tulevien tutkimuspyyntöjen määrä on kokonaisuudessaan pudonnut yli 20 prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 Näytemäärän rajoittamisen lisäksi taustalla on muitakin syitä. Tutkimussuma alkoi helpottaa jo alkuvuodesta.
 – Rikosilmoituksia on tehty tänä vuonna vähemmän. Koronan vuoksi rajaliikennettä on rajoitettu ja ulkomaalaisia rikollisia on päässyt maahan vähemmän. Ihmiset ovat myös pysyneet enemmän kotona. Ehkä niillä on jotain vaikutusta. Mutta ei näitä syitä ole perin pohjin tutkittu, Erkki Sippola summaa.
 Rikostutkinnan tekniset menetelmät ovat kehittyneet viime vuosina valtavasti ja kehitys jatkuu edelleen. Sippolan mukaan KRP:n laboratorion osaaminen on kansainvälisesti huippuluokkaa.
 – Suomesta ei ole lähetetty näytteitä ulkomaisille laboratorioille tutkittavaksi enää vuosiin. Meillä on täällä samat valmiudet.
 Ainoastaan fenotyyppiin liittyviin tutkimuksiin ei Suomessa toistaiseksi pystytä. Se tarkoittaa dna-tutkimuksia, joilla voidaan saada selville esimerkiksi henkilön ihon- tai silmienväri, ikä, syntyperä tai pituus. Myös vertailut kaupallisiin sukututkimustietokantoihin pitäisi teettää ulkomailla.
 – Mutta tällä hetkellä lainsäädäntö ei antaisi edes mahdollisuutta näiden tutkimiseen, Sippola toteaa.
 Lue myös:
 Poliisi haluaa käyttöönsä mullistavan dna-menetelmän, mutta se voi olla laiton – sormenjälkitutkimus on Suomen poliisissa hunningolla
 Viaton hipaisu liukuportaissa teki opiskelijasta vakavan rikoksen pääepäillyn: ”Mietin, olenko tulossa hulluksi, jos olenkin tehnyt sen?”
 Kyllikki Saaren surma ei koskaan selviä – poliisi yritti löytää dna:ta vielä 2015, mutta mystinen sukan riekale ei johtanut tekijän jäljille
 Tahra tyynyliinassa voisi jo paljastaa Bodominjärven murhaajan kasvot silmien ja hiusten väriä myöten – esteenä on Suomen laki
 Syyttömän miehen dna:ta löytyi raiskaajan käyttämästä kondomista – Helposti leviävä dna on johtanut Suomessakin rikostutkintoja harhaan

Rikostekninen laboratorio oli hukkua työhön – dna-tutkimusten määrää piti rajoittaa ja pian tapahtuikin poikkeuksellinen käänne


Summary: Aluevaalit eivät herätä äänestäjissä suurta intohimoa. Väinö Linnan ohjeiden avulla äänestys kuitenkin hoituu vaivattomasti, kirjoittaa Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Niin kuin hyvin tiedetään, on Jumala kaikkivaltias, kaikkitietävä ja kaukaa viisas. Niinpä hän on, edustajiensa Suomen hallituksen välityksellä, antanut polttaa kymmeniä hehtaareja valtion rahaa, jotta kansalaisille saataisiin ihanat uudet hyvinvointialueet sekä niitä koskeva lainsäädäntö ja aluevaltuustoedustajat.
 Itse asiahan on selkeä kuin pläkki , ja sen on tunnustanut kapitalistinenkin tiedemies: maahan perustetaan 21 hyvinvointialuetta ja niille siirretään kunnista vastuu sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisestä. Sen sijaan se ei pidä paikkaansa, että myöhemmässä vaiheessa perustettaisiin tasapuolisuuden vuoksi myös 21 pahoinvointialuetta lähiöihin, syrjäseuduille sekä juna-asemien yhteyteen. Moinen on pelkkää opposition propagandaa.
 Aluevaaleista ei tähän mennessä ole juurikaan kirjoitettu eikä luettu, koska tiettävästi kukaan ei ole pysynyt hereillä kokonaisen aluevaaliuutisen loppuun. Siitä huolimatta ensimmäiset kyseiset  vaalit järjestetään tammikuun 23. päivä .
 Juuri tästä syystä, siis koska noin 99,99 prosenttia kansalaisista sekä saman verran ehdokkaista ei tiedä, mistä on kyse, taitaa olla tarpeellista vähän selittää. Vänrikki Koskelan sanoin: Kun minä, meinaan, olen ennenkin ollut.
 Turhan hermoileminen ei edusta mitään, mutta ei sitä taas tarvitse ainootansa kauppaamaankaan ruveta.
 Ei siinä oikeastaan muuta ole, mutta rauhallisesti äänioikeutetun on  nämä aluevaalit otettava. Kiiru on pidettävä ajallansa, esimerkiksi ennakkoäänestyksen suhteen, mutta muuten hätäillen tekemällä ei tule muuta kuin kusipäisiä valtuutettuja ja sotesekasotkua.
 Kun sinne äänestyskoppiin menee, numero on piirrettävä selkeästi ja määrätietoisesti. Turhan hermoileminen ei edusta mitään, mutta ei sitä taas tarvitse ainootansa kauppaamaankaan ruveta. Kyllä ne vassarit ja kokoomuslaiset ja kaikki siitä keskeltäkin sen mielellänsä ottavat, kun vaan saavat.
 Pelkoa ei pidä näyttää. Henkilöllisyystodistus mukaan ja tähtäin vaalivirkailijan vyön kohdalle, se on paras, turha on silmiin katsoa, se ei ole erityisen suomalaistakaan. On muistettava, etteivät ne ihmisiä kummempia ole nekään. Äänestysoikeutta ne tottelevat niin kuin kaikki muutkin.
 On myös hyvä miettiä ennalta, kenelle äänensä antaa, ettei tule sitten hätä siellä kopissa, jos ehdokas vaikka vähän keäntää lupaustaan ja toimiikin toisin kuin on väittänyt.
 Kun oma aluevaltuutettu on sitten valittu , homma ei suinkaan ole valmis. Valtuutettuhan ei tiedä, mitä hänen odotetaan tekevän, ja kun kuulee, luultavasti järkyttyy. Ideanahan on, että perustamalla kokonaisen uuden hallinnon tason, kulut vähenevät, hoitoon pääsy nopeutuu ja palvelut paranevat, mikä luonnollisesti on yhtä järjetön ajatus kuin kivilöiden laittaminen polun pieleen, kuten jo Rokka tiesi.
 Siksi pieni tsemppausrukous  oman valtuutetun puolesta, Honkajoen hengessä, on enemmän kuin paikallaan!
 ”Varjele meitä poliitikkojen juonilta ja ennen kaikkea heidän älynväläyksiltään sekä lapsenuskoltaan. Terveyskeskuspaikkoja sekä hoitohenkilökuntaa voisi olla jonkin verran enemmän, mikäli sinulla on käyttämättömiä varastoja, edes filippiiniläisiä, sairastuneiden tarpeisiin.
 Anna siedettäviä ilmoja, ettemme vilustuisi ja joutuisi tekemään valintaa sotealueen eri palvelupolkujen välillä. Suojele kaikkia sotealueiden päälliköitä, aluehallitusta, tarkastuslautakuntaa, yksilöasiainjaostoa, aluevaalilautakuntaa, tulevaisuus-, turvallisuus- ja yhdyspintalautakuntaa, alueellista neuvottelukuntaa sekä vaikuttamistoimielimiä. Muista virkamiehistä ei ole niin suurta lukua.
 Ja lopuksi yleensä ja erikseen: kun sotetila vihdoin vuosien taistelun jälkeen saadaan päätöksen, varjele noita aluehallitusten herroja ja rouvia, etteivät he löisi päätään, koska tuskin he itsekään tietävät, minne kuuluu mennä hoidettavaksi. Amen.”
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on kirjailija ja äänestämisen konkari.
 Kolumnista voi keskustella 9.12. klo 23.00 saakka.
 Aluevaaliuutiset, taustat ja analyysit  löydät kootusti  Ylen aluevaalit-sivustolta .

Roope Lipastin kolumni: Tuntematon aluevaali


Pekingin talviolympialaisten diplomaattinen boikotti on laajenemassa koskemaan muitakin maita kuin Yhdysvaltoja. Australian hallitus on ilmoittanut niin ikään, ettei se ole lähettämässä omia edustajiaan Kiinan kisoihin.
 Myös Britannia harkitsee virallisen edustuksensa rajoittamista Pekingissä, vaikka täyteen diplomaattiseen boikottiin maa ei näillä näkymin olekaan ryhtymässä. Asiasta kertoo  The Telegraph  -sanomalehti.
 Hallituksen tiedottajan mukaan päätöstä ei ole tehty siitä, ovatko Britannian hallinnon edustajat paikalla Kiinan kisoissa. Lisäksi ainakin Kanada, Japani ja Alankomaat ovat kertoneet harkitsevansa yhä linjauksiaan.
 Uusi-Seelanti on kertonut, ettei se lähetä virallisia edustajiaan kisoihin, mutta perusteli päätöstä koronavirustilanteella eikä boikotilla.
 Yhdysvaltalaiset ja australialaiset urheilijat ovat yhä osallistumassa kisoihin, vaikka heidän maidensa hallinnot eivät olisikaan paikalla Pekingissä.
 Kiina kritisoi Yhdysvaltoja
 Ensi vuoden puolella järjestettävät Pekingin talviolympialaiset alkavat 4. helmikuuta.
 Australian olympiakomitean mukaan maan hallituksen päätös ei vaikuta kisajärjestelyihin. Australiasta kisoihin on lähtemässä noin 40 urheilijaa.
 Kiina on tuominnut jyrkästi Yhdysvaltain päätöksen diplomaattisesta boikotista ja syyttää maata olympialaisten periaatteiden pettämisestä.
 Kiinan mukaan Yhdysvallat tulee maksamaan toiminnastaan. Yhdysvallat on perustellut boikottia Kiinan Xinjiangin uiguurimuslimien kohtelulla, jota Yhdysvallat pitää kansanmurhana. Kiina on toistuvasti kiistänyt kaikki ihmisoikeusrikkomukset läntisellä alueellaan.
 Australian ja Kiinan välit ovat hyytyneet viime aikoina pahasti muu muassa Australian ryhdyttyä Yhdysvaltain ja Britannian kanssa puolustusyhteistyöhön osana AUKUS-sopimusta, jossa Australia saa ydinsukellusveneitä yhdysvaltalaisteknologialla.
 Sopimus nähdään laajalti vastatoimena Kiinan kasvaneelle vaikutusvallalle Tyynellämerellä.

Pekingin talviolympialaisten diplomaattinen boikotti laajenee – Australia seuraa USA:n esimerkkiä, myös Britannia rajoittamassa edustustaan kisoissa


Summary: Omikron saattaa aiheuttaa lievempää tautia kuin deltamuunnos, mutta tätä on liian aikaista sanoa varmuudella, Fauci sanoo.

Yhdysvaltain johtava tartuntatautiasiantuntija  Anthony Fauci  kertoo uutistoimisto AFP:lle, että nykytiedon varassa näyttää lähes varmalta, ettei koronaviruksen uusi omikronmuunnos aiheuta vakavampaa tautia kuin aiempi deltamuunnos.
 Faucin mukaan alustavat tiedot viittaavat siihen, että omikron aiheuttaisi mahdollisesti jopa lievempää tautimuotoa kuin delta. Etelä-Afrikassa omikronin on huomattu aiheuttaneen deltaa vähemmän sairaalahoitoa vaatineita tapauksia suhteessa tartuntojen kokonaismäärään.
 Fauci huomauttaa, että tästä ei voida vielä vetää pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Etelä-Afrikassa seuratut potilaat ovat olleet verrattain nuoria, ja vakavien tautiomuotojen kehittymiseen voi mennä useampi viikko.
 – Tartuntojen lisääntyessä muualla maailmassa kuluu vielä pidempään ennen kuin näemme (taudin) vakavuuden tason, Fauci kertoo.
 Faucin mukaan omikron näyttää olevan deltamuunnosta tarttuvampi versio koronaviruksesta. Se myös näyttää kiertävän rokotteiden tuomaa suojaa muita muunnoksia tehokkaammin.
 Vähemmän vakavaa versiota toivotaan
 Faucin mukaan paras mahdollinen tilanne on se, että omikronmuunnos on tarttuvampi, mutta ei aiheuta vakavaa tautia eikä siten johda sairaalahoitoa vaativien tapausten ja kuolonuhrien lisääntymiseen.
 Tällaista versiota koronaviruksesta on toivottu jo pitkään, sillä lievempää tautia aiheuttava mutta tarttuvampi muunnos voisi vallata alaa pahempaa tautia aiheuttavilta versioilta viruksesta ja vähentää sairaalahoitoa tarvitsevien määrää.
 Omikronmuunnosta on tähän mennessä todettu ainakin 38 eri maassa. Muunnosta ei ole vielä suoraan liitetty kuolemantapauksiin, mutta muunnokset lukuisat mutaatiot ovat herättäneet huolta.
 Omikronmuunnoksen alkuperästä ei ole varmuutta. Yhtenä mahdollisuutena pidetään sitä, että se kehittyi immuunikatosairaudesta kärsivän ihmisen elimistössä, kuten hiv-potilaalla. Toinen mahdollisuus on, että virus hyppäsi ihmisestä eläimeen ja takaisin.
 Omikronmuunnoksen kansainvälistä seurantaa voi vaikeuttaa siitä havaittu versio, jota ei voida erottaa muista muunnoksista pcr-testeissä. Tästä virusmuunnoksen piiloversiosta kertoi tiistaina  Guardian -lehti.
 Tiedossa ei vielä ole, käyttäytyykö tämä "näkymätön" versio omikronista samalla tavoin kuin tavallinen.

USA:n Anthony Fauci: On lähes varmaa, ettei omikronmuunnos ole deltaa pahempi


Summary: Kanteluiden aiheina ovat pääministerin virkapuhelimen käyttö ja se, miten korona-altistumisesta on tiedotettu Marinille.

Oikeuskanslerille on tehty kaksi kantelua viikonlopun tapauksesta, jossa eristäytymisohjeistus ei tavoittanut baarissa ollutta pääministeri  Sanna Marinia  (sd.).
 Toinen kanteluista koskee sitä, että Marinilla ei ollut ravintolassa virkapuhelinta mukana, kuten on ohjeistettu.
 Toisessa kantelussa arvostellaan valtioneuvoston kanslian epäonnistuneen tiedottamaan korona-altistumisesta pääministerille.
 Marin lähti lauantaina yökerhoon siitä huolimatta, että oli saanut tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Marin altistui koronavirukselle tavattuaan Haaviston perjantaina.
 Tieto Haaviston koronatartunnasta tuli lauantaina pääministerille hänen valtiosihteerinsä kertomana kello 19.20.  Marin on kertonut , ettei hän saanut ohjeistusta kontaktien välttämiseen tässä yhteydessä.
 Ministeripuhelimeen myöhemmin illalla lähetetty kehotus välttää kontakteja ei enää tavoittanut Marinia, jolla oli mukana vain eduskuntapuhelin.
 Oikeuskansleri ratkaisee muun muassa valtioneuvostoa ja ministeriöitä koskevat kanteluasiat. Oikeuskansleri tutkii kantelut, jos niiden perusteella on aihetta epäillä lainvastaista menettelyä tai velvollisuuksien laiminlyöntiä.
 Lue lisää:
 Pääministeri Marin jätti virkapuhelimen tarkoituksella kotiin – "Olisi suotavaa, että saisin viestit myös eduskunnan puhelimeen"
 Oikeusoppineet Marinin yökerhokohusta: Tekemällä tehtyä – professori kehottaa kuitenkin pääministeriä tulemaan aikaisemmin kotiin ravintolasta
 Analyysi: Marinin yökerhoillasta tuli itsenäisyyspäivän kriisi, jonka kruunasi epäonnistunut viestintä
 Juhlimassa ollutta pääministeri Marinia ei tavoitettu virkapuhelimesta yrityksistä huolimatta – valtion ohjeiden mukaan ministerien pitää olla tavoitettavissa aina

Marinin yökerhoillasta tehty kaksi kantelua oikeuskanslerille


Summary: Anu Sepposen lisäksi kolme valtuutettua on tehnyt valituksen.

Ruokolahden kunnanjohtajaksi valittu  Anu Sepponen  on valittanut virkasuhteensa purkamisesta Itä-Suomen hallinto-oikeuteen.
 Valitus saapui Itä-Suomen hallinto-oikeuteen perjantaina.
 Anu Sepposen asianajaja Aleksi Välikangas viestitti Ylelle 25. marraskuuta, että Sepponen tulee valittamaan päätöksestä. Pääperusteena on se, ettei kunnalla ole viranhaltijalain mukaista erittäin painavaa syytä virkasuhteen purkamiselle.
 Virkasuhde purettiin 2. marraskuuta.
 Anu Sepponen valitti ensimmäisen kerran kunnanjohtajahaustaan Itä-Suomen hallinto-oikeuteen viime vuonna marraskuun puolivälissä. Tuolloin Anu Sepposen valitus koski Ruokolahden kunnanvaltuuston päätöstä johtajasopimuksesta sekä lokakuun päätöstä, jossa todettiin, että kunnanjohtajan valintapäätös on rauennut ja virka julistetaan uudestaan haettavaksi.
 Valituksen perusteet olivat samat kuin aiemminkin eli ne liittyivät palkasta ja työehdoista sopimiseen.
 Valitus voivat tarkoittaa sitä, että Ruokolahden uuden kunnanjohtajan vakinaistaminen saattaa siirtyä. sillä voimassa olevaa virkaa ei voi ottaa vastaan, jos päätöksestä on meneillään valitus.
 Ruokolahden uusi kunnanjohtaja aloittaisi näin työnsä väliaikaisella sopimuksella.
 Myös valtuutetuilta valitus
 Asiasta jätettiin perjantaina oikeuteen myös toinen valitus. Sen ovat allekirjoittaneet valtuutetut  Vesa Kokkonen  (sd.),  Toivo Launiainen  (kok.) ja  Viljo Rautio  (ps.).
 Vesa Kokkosen mukaan valtuutetut perustelevat valitustaan muun muassa kokousmenettelyllä ja valtuustolle toimitettujen asiakirjojen puutteilla.
 Lue lisää:
 Etelä-Saimaa: Anu Sepponen valitti kunnanjohtajahaustaan hallinto-oikeuteen – uuden kunnanjohtajan vakinaistaminen saattaa siirtyä
 Hallinto-oikeuden ratkaisu johti erikoiseen tilanteeseen pienessä Ruokolahden kunnassa – kunnanjohtajan syrjäytys kumottiin, mutta uusi on jo valittu
 Korjattu 7.12.21 klo 11.59: Lisätty sanat "viime vuonna" kohtaan, jossa puhuttiin ensimmäisestä valituksesta hallinto-oikeuteen.
 Täydennetty 7.12. klo 16.49: Lisätty tieto toisesta eli valtuutettujen tekemästä valituksesta ja vaihdettu ingressi.

Ruokolahden kunnanjohtajaksi valittu Anu Sepponen valitti virkasuhteen purkamisesta Itä-Suomen hallinto-oikeuteen


Summary: Väkivaltarikoksista poliisille tehdyt rikosilmoitukset kertovat, että alle 15-vuotiaiden epäillyt väkivallanteot ovat yli kaksinkertaistuneet lyhyessä ajassa. Tutkijat eivät tiedä, mistä tämä johtuu.

Poliisin tietoon tulee entistä enemmän alaikäisten tekemiksi epäiltyjä väkivaltarikoksia. Esimerkiksi Lounais-Suomen poliisin tutkinnassa on parhaillaan tapaus, jossa  kahta alaikäistä poikaa epäillään  17-vuotiaan ikätoverinsa tapon yrityksestä.
 Lounais-Suomen poliisi on tänä vuonna tutkinut myös kahta muuta alaikäisten tekemää tapon yritystä. Näistä toisessa epäilty tekijä on ollut alle 15-vuotias.
 Poliisin rikosilmoitustilastojen valossa näyttääkin siltä, että alaikäisistä juuri alle 15-vuotiaiden väkivallanteot ovat lisääntyneet kaikkein eniten. Esimerkiksi tämän vuoden väkivaltarikosepäilyjen määrä on jo lokakuun loppuun mennessä ylittänyt koko viime vuoden luvut.
 Vuodesta 2014 lähtien alle 15-vuotiaiden väkivaltarikosepäilyt ovat yli kaksinkertaistuneet.
 Jari Pelkonen / Yle
 Pahoinpitelyt liki kolminkertaistuneet
 15–17-vuotiaiden väkivaltarikosepäilyjen suunta on ollut alaspäin koko 2010-luvun, aivan paria viime vuotta lukuunottamatta. Sen sijaan alle 15-vuotiailla tilanne on huonontunut koko ajan vuodesta 2014 alkaen.
 – Kriminologit eivät tarkkaan tiedä, mistä poliisin tilastoissa näkyvä nousu tässä ikäryhmässä johtuu, sanoo Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin (Krimo) tutkijatohtori  Markus Kaakinen .
 Erityisesti tutkijoita ihmetyttää, mitä tapahtui vuonna 2019. Tuolloin sekä alle että yli 15-vuotiailla väkivaltaepäilyjen määrät pomppasivat huimasti ylöspäin. Korona ei nousua selitä, sillä se tuli Suomeen vasta seuraavana vuonna.
 – Toki väkivaltakäyttäytymisen muutokset ovat mahdollisia, mutta samalla tavalla mahdollista on, että nuorten väkivalta tulee aiempaa useammin poliisin tietoon.
 Markus Kaakinen näkee, että kasvun taustalla voi olla myös muita syitä.
 – Tämä voi kertoa siitä, että aiemmin on ollut piiloväkivaltaa, joka on jäänyt tilastojen ulkopuolelle.
 Yleisin rikostyyppi on pahoinpitely. Siinä kasvu alle 15-vuotiailla on ollut liki kolminkertaista vuodesta 2014 lähtien.
 Jari Pelkonen / Yle
 Poliisin rikosilmoitusepäilyt ovat kriminologiassa yleisesti käytetty tutkimusdata. Vaikka kaikki ilmoitukset eivät johdakaan tuomioihin, niiden on ajateltu antavan luotettavimman kuvan rikollisuuden todellisesta määrästä, sillä suurin osa rikoksista ei tule koskaan poliisin tietoon muutenkaan.
 Krimon tutkijatohtori Markus Kaakinen peräänkuuluttaa nyt alle 15-vuotiaille suunnattua kyselytutkimusta väkivallan kokemuksista.
 – Tarvittaisiin tutkimusta, että onko tämä alle 15-vuotiaiden väkivaltakäyttäytyminen muuttunut, ja mitä siellä on taustalla, Kaakinen sanoo.
 Suhde väkivaltaan muuttunut
 Turun yliopiston työelämäprofessori, ylilääkäri  Hannu Lauerma  on katsellut alle 15-vuotiaiden väkivaltarikostilastoja huolestuneena.
 – Ehdottomasti kuulostaa pahalta, eikä tällaisia signaaleja saa koskaan jättää huomiotta. Samalla on kuitenkin muistettava, että väkivaltarikostilastoissa on huomattavia tulkintavaikeuksia vuosikymmenestä toiseen.
 Myös Lauerma peräänkuuluttaa kunnollista tutkimusta asiasta.
 – Kyseessä saattaa olla tilastoharha, joka perustuu ilmoittamisherkkyyden muutokseen. Tähän epäilyyn ei pidä kuitenkaan tyytyä, vaan tätä täytyisi täydentää näillä kyselytutkimuksilla.
 Hannu Lauerman mukaan Suomessa on pitkään pidetty koulupoikien välistä tappelua täysin normaalina asiana. Yrjö Hjelt / Yle
 Lauerman mukaan ilmoittamiskynnyksen alentumiseen on saattanut vaikuttaa moni asia. Esimerkiksi netissä voi nykyään tehdä rikosilmoituksen. Toisaalta kouluissa on kiinnitetty entistä enemmän huomioita koulukiusaamiseen.
 Myös yleinen suhtautuminen väkivaltaan on vuosikymmenten saatossa muuttunut suuresti.
 – Aikaisemmin poikien tappeluita pidettiin täysin normatiivisenä ilmiönä, eikä monelle tullut pieneen mieleenkään ilmoittaa niistä yhtään kenellekään, Hannu Lauerma sanoo.
 Krimon aiemmin tänä vuonna julkaisema tutkimus kertoo, että  vakavan väkivallan kasvusta nuorten keskuudessa on selviä viitteitä . Markus Kaakisen mukaan tässäkin on selvä ero alle ja yli 15 vuotiaiden osalla.
 – Alle 15-vuotiaiden lasten kohdalla myös rekisteröidyt uhrimäärät ovat nousseet. Myös siellä nähdään, että 15–17-vuotiaiden kohdalla tätä nousua ei ole tapahtunut samalla tavalla, Markus Kaakinen sanoo.
 Vaateryöstöt lisääntyneet
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Kirsi Alaspää  sanoo, että viime vuosina nuorten keskuudessa on  yleistynyt uusi ja kummallinen rikostyyppi, vaateryöstö .
 – Pahoinpitely on ehdottomasti se yleisin, mutta jonkin verran tulee myös ryöstöjä, joissa merkkivaatteita anastetaan toisten nuorten päältä.
 Myös Lounais-Suomessa sekä väkivaltarikosepäilyt että erityisesti pahoinpitelyepäiltyjen määrät ovat alle 15-vuotiaiden kohdalla selvässä kasvussa.
 Jari Pelkonen / Yle
 Kirsi Alaspää arvelee, että alle 15-vuotiaiden väkivaltarikosten määrän kasvu johtuu osittain siitä, että osalla nuorista menee entistä huonommin.
 – Rikosten tekeminen on vain yksi ilmentymä siinä, että nuorella on paha olla. Monesti siihen liittyy muitakin ongelmia, kuten päihteet ja ongelmat kotioloissa.
 Alaspää sanoo, että alle 15-vuotiaiden väkivaltarikosepäilyjen kasvua poliisin tilastoissa ei selitä kirjaamistapamuutos tai vastaava seikka. Sen sijaan poliisin  aktiivisuudella, esimerkiksi ankkuritoiminnalla  voi olla merkitystä.
 – Poliisit, jotka tekevät ennaltaehkäisevää toimintaa nuorten parissa, ovat myös yhteydessä kouluihin. He kehottavat tekemään rikosilmoituksia matalalla kynnyksellä juuri sen takia, että nuori pääsisi avun piiriin mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.
 Kirsi Alaspään mielestä varhainen puuttuminen nuorten rikolliseen toimintaan on ensiarvoisen tärkeää. Yrjö Hjelt / Yle
 Myös Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Pekka Heikkinen  arvioi, että poliisin yhteistyö muiden viranomaisten ja järjestöjen kanssa on vaikuttanut siihen, että alle 15-vuotiaiden väkivaltarikosepäilyt ovat kasvaneet.
 – Viranomaisten toimet ovat kehittyneet hyvin paljon, ja meillä on myös paljon järjestöjä, jotka tekevät väkivaltatyötä. Kaikki tämä on edesauttanut sitä, että apua on tarjolla, ja sen myötä näitä rikosilmoituksia tehdään herkemmin.
 Myös koulujen ja poliisin yhteistyö on nostanut lukemia.
 – Aikaisemmin koulut itse hoitivat nämä asiat, mutta nyt entistä useammin koulut ilmoittavat poliisille.
 Pekka Heikkinen sanoo, että koululaiset eivät välttämättä ymmärrä, mitä esimerkiksi koulukiusaamisesta voi seurata.
 – Koulukiusaaminen ei ole välttämättä pelkkää kiusaamista, vaan se voi täyttää myös rikoksen tunnusmerkistön ja olla esimerkiksi pahoinpitelyä.
 Koulut ja poliisi yhteistyössä
 Turun Normaalikoulun perusopetuksen rehtori  Satu Kekki  sanoo, että kouluissa suhtautuminen koulukiusaamiseen ja kaikenlaiseen väkivaltaan on muuttunut. Opetushallituksen linjauksen mukaan jokaisella koululla täytyy olla suunnitelma väkivallan ehkäisemisestä.
 Myös Kekki sanoo, että yhteistyö poliisin kanssa on lisääntynyt. Kaikkea ei enää yritetä ratkaista koulun sisällä.
 – Kouluissa on alettu puhua asioista niiden oikeilla nimillä. Jos oppilas käyttäytyy väkivaltaisesti, aluepoliisi kutsutaan kouluun. Hän keskustelee oppilaan kanssa ja tarvittaessa vie asiaa eteenpäin rankemmallakin kädellä, Kekki sanoo.
 Koulu voi opastaa myös vanhempia, mikäli oppilaat selvittelevät välejään voimakeinoin. Vapaa-ajan tapahtumat eivät ole koulun rangaistavissa, mutta niissä tapauksissa koulu neuvoo vanhempia tekemään rikosilmoituksen.
 Satu Kekki sanoo, että tiktok-haasteet ovat saaneet monet nuoret tekemään tyhmyyksiä. Ari Welling / Yle
 Koulumaailmassa pitkään ollut Satu Kekki on pannut merkille, että ainakin jonkinlainen väkivaltakäyttäytyminen on koulussa lisääntynyt.
 – Ehkä sellainen läpsiminen ja töniminen on yleisempää kuin aikaisemmin, mutta toki niihin puututaan tiukasti.
 Rikoskomisario Kirsi Alaspää sanoo, että poliisin väkivaltatilastoissa näkyy jonkin verran koulukiusaamistapauksia.
 – Eniten alaikäisillä on kuitenkin näitä ikätovereiden pahoinpitelyjä. Ne ovat yksittäisten pahoinvoivien nuorten tekoja, jotka kasaantuvat hyvin pienelle joukolle.
 Lue lisää:
 17-vuotias pahoinpideltiin rajusti viikonloppuna Turun yössä – poliisi tutkii alaikäisten väkivallantekoa tapon yrityksenä
 Nuorisorikollisuus edelleen ennätyksellisen vähäistä, mutta vakavan väkivallan lisääntymisestä näkyy viitteitä – dramaattisesta muutoksesta ei ole kyse, sanoo tutkija
 Alaikäisten tekemien ryöstöjen määrä oli karata käsistä Espoossa – sitten poliisi keksi, miten päästä lähemmäksi rikoksia tehtailevia nuoria
 Ylen kysely kansanedustajille: Suurin osa vastaajista ei laskisi nuorten rikosvastuun ikärajaa – "Eivät väkivallan syyt poistu sillä"

Alle 15-vuotiaiden väkivalta lisääntynyt huomattavasti, kertovat tilastot – kriminologi: "Tarvittaisiin tutkimusta, mitä siellä on taustalla"


Summary: Arabiemiraatit aikoo lyhentää työviikkonsa neljään ja puoleen päivään ja samalla siirtää viikonlopun päiviä vastatakseen paremmin länsimaiden talouselämän rytmiin.

Yhdistyneet arabiemiirikunnat ilmoitti tiistaina, että jatkossa työviikko maassa päättyy perjantaina keskipäivällä ennen uskonnollisia seremonioita.
 Työviikko siis lyhenee viidestä päivästä neljään ja puoleen päivään.
 Arabiemiirikunnista tulee ensimmäinen valtio maailmassa, joka ottaa käyttöön viisipäiväistä työviikkoa lyhyemmän työviikon.
 Samalla Arabiemiirikunnat siirtyy ensi vuoden alusta viettämään viikonloppua lauantaina ja sunnuntaina.
 Aiemmin jokaviikkoisia vapaapäiviä on pidetty perjantaina ja lauantaina. Perjantai on vapaapäivä monissa maissa, missä enemmistö väestöstä on muslimeja.
 Valtionmedian mukaan niin kutsuttu kansallinen työviikko, eli lyhennetty työviikko, tulee pakolliseksi hallinnon alaisilla työpaikoilla tammikuusta lähtien.
 Tavoitteena on parantaa työ- ja perhe-elämän tasapainoa sekä taloudellista kilpailukykyä.
 Uudella järjestelyllä Arabiemiirikunnat haluaa myös olla paremmin samassa päivärytmissä muun maailmantalouden kanssa, uutistoimisto Reuters kertoo.
 Myös muualla maailmassa käydään keskustelua työviikon lyhentämisestä.
 Espanjassa alkoi syksyllä kolmivuotinen kokeilu, jossa on mukana 200 yritystä ja 6 000 työntekijää. Yritykset voivat tahtoessaan siirtyä nelipäiväiseen työviikkoon. Työntekijöiden palkkojen on määrä pysyä ennallaan.
 Islannissa julkisen puolen työntekijät  kokeilivat  vuosina 2015-2019 lyhennettyä työviikkoa.
 Ranskassa työviikko rajattiin 35-tuntiseksi jo vuonna 2000. Kuukausipalkat pysyivät lyhyemmästä työajasta huolimatta ennallaan. Muutos on kompensoitu vähentämällä työnantajien sosiaaliturvamaksuja.
 Suomessa lyhennettyä työviikkoa on ehdottanut esimerkiksi pääministeri  Sanna Marin  (sd.).
 Lue lisää aiheesta:
 Islantilaiset testasivat lyhennettyä työviikkoa laajassa kokeilussa – testin jälkeen valtaosa työvoimasta lyhensi työaikaansa: "Ylivoimainen menestys"
 Kun työtunnit paukkuvat, tarkoittaako se aina burnoutia ja perheen hylkäämistä? Pitkää viikkoa painavat läppärityöläiset avasivat meille kalenterinsa

Kelpaisiko nelipäiväinen työviikko? Entä viisituntinen työpäivä? Lyhennetty työaika on buumi maailmalla ja tällaisia tuloksia siitä on saatu
 Sanna Marinin ehdotus nelipäiväisestä työviikosta on jo osin totta Tanskassa – "Nämä uudet vapaapäivät ovat minulle kuin terapiaa"
 Pääministeri Marinin visio nelipäiväisestä työviikosta pomppasi maailman mediaan – valtioneuvosto oikoo uutisia

Arabiemiirikunnat siirtyy 4,5-päiväseen työviikkoon – taustalla muiden muassa halu parantaa työ- ja perhe-elämän tasapainoa


Summary: MOT:n hankkimat sähköpostit paljastavat, miten HUS-johtajat ajoivat aktiivisesti lahjoitusprofessuuria. Toinen osapuoli Helsingin yliopisto puolestaan epäröi lahjoituksen mainehaittaa suorahankintojen vuoksi. Lopulta hanke kaatui.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) hankintasotku syvenee.
 MOT-toimituksen haltuunsa saamien asiakirjojen mukaan HUS Kuvantamisen johtajat ovat järjestelleet 300 000 euron lahjoitusta suurelta laitetoimittajalta Agfalta. Samoihin aikoihin HUS teki Agfalta radiologiaan ja kuvantamiseen liittyvän miljoonahankinnan ilman kilpailutusta.
 Lahjoituksen avulla oli määrä perustaa niin sanottu yhteisvirka HUSiin ja Helsingin yliopistoon. Asiakirjojen mukaan alkuperäinen ajatus oli, että virkaan valittu olisi toiminut päätoimisesti sairaanhoitopiirissä ylilääkärinä ja osa-aikaisesti radiologian professorina yliopistolla.
 Agfa myöntyi lahjoitukseen. Maaliskuussa 2016 yhtiö lähetti kirjeen. Se oli otsikoitu  Deed of donation  (suom. lahjakirja), ja osoitettu HUS Kuvantamisen kehittämisjohtaja  Tomi Kauppiselle  sekä johtavalle ylilääkärille  Pekka Tervahartialalle .
 Lahjakirjassa kiitellään sitä, että kaksikko on ohjannut keskustelua lahjoituksesta (engl. facilitating the communication).
 Agfan edustaja kiittää Kauppista ja Tervahartialaa heidän työstään ja kertoo yhtiön olevan valmis lahjoittamaan 300 000 euroa. Camilla Arjasmaa / Yle
 Samanlaisella lahjakirjalla ja alustuksella Agfa lähestyi myös Helsingin yliopiston tuolloista rehtoria  Jukka Kolaa .
 Sähköpostit paljastavat HUS-johtajien roolin
 Tätä juttua varten MOT-toimitus teki tietopyyntöjä, joilla se hankki HUSin, Helsingin yliopiston ja Agfan välistä kirjeenvaihtoa viimeisen viiden vuoden ajalta. Juttu perustuu pitkälti näihin asiakirjoihin.
 Niistä käy ilmi, että nimenomaan HUS-pomot olivat aktiivisia Agfan lahjoitusrahan hankinnassa.
 Asiakirjoista nousee esille Tomi Kauppisen ja Pekka Tervahartialan lisäksi myös logistiikkajohtaja  Jyrki Putkosen  nimi. Tervahartiala on jo jäänyt eläkkeelle, mutta Putkonen ja Kauppinen ovat tänä päivänä HUS-organisaation korkealla tasolla.
 MOT-toimitus kertoo HUS-johtajien nimet, koska heidän toimintansa on noussut toistuvasti esiin sairaanhoitopiirien hankintaepäselvyyksien yhteydessä. Asemansa kautta johtajilla on mahdollisuus vaikuttaa siihen, miten merkittävän kokoisia summia julkista rahaa käytetään.
 HUS-pomo pettyi kun yliopisto empi
 Alkuvuodesta 2016 Helsingin yliopisto ja HUS kävivät keskusteluita Agfan lahjoituksesta. HUSin logistiikkajohtaja Jyrki Putkonen oli tyytyväinen, sillä lahjoitus näytti vihdoin toteutuvan.
 – Agfalta nimien saaminen paperiin on ollut yllättävän pitkä ja raskas operaatio, Putkonen kirjoitti maaliskuussa 2016.
 Yliopistossa suhtautuminen oli varauksellista. Vain muutamia kuukausia aiemmin tietotekniikan ammattilaislehti  TiVi oli kertonut  HUSin Agfalta tekemästä kahden miljoonan euron suorahankinnasta.  Yle puolestaan oli uutisoinut  Agfan kuvantamisjärjestelmän pitkään jatkuneista potilasturvallisuuden vaarantaneista ongelmista.
 – Edellisen palaverin jälkeen on noussut esiin tämä suorahankinta, johon varmaan on ollut perusteet. Koska asiat nykyään ovat pitkälti sitä miltä näyttävät, on HY [Helsingin yliopisto] hyvin tarkka eettisissä ohjeissaan lahjoitusten suhteen, lääketieteellisen tiedekunnan dekaani  Risto Renkonen  kirjoitti huhtikuussa.
 Yliopisto pelkäsi, että TiVin uutisoinnin jälkeen lahjoitus saattoi näyttää vastikkeelliselta. Renkonen oli huolissaan lahjoituksessa piilevästä maineriskistä.
 HUSin ja Helsingin yliopiston näkemykset lahjoituksesta poikkeavat voimakkaasti toisistaan. Silja Viitala / Yle
 Sähköposteista selviää, että myös Helsingin yliopiston radiologian professori  Taina Autti  piti HUS-johtajien toimintaa riskialttiiina. Hänen mukaansa yliopistolle annettavan lahjoituksen käytöstä ei olisi pitänyt sopia näin yksityiskohtaisesti. Autti arveli, että voisi herätä kysymys, onko lahjoitus vastikkeeton.
 – Mehän emme tiedä mitä Pekka [Tervahartiala] ja Agfan johto ovat sopineet. Pekka kun minulle sanoikin, että luuletko sinä Taina, että kukaan firma lahjoittaa tällaisia summia vastikkeetta. Ja Jyrkin [Putkonen] sähköpostiviestissä todettiin, että oli vaikea saada nimet paperiin, Autti kirjoitti.
 Pekka Tervahartiala selvitti asiaa yliopiston pyynnöstä kirjallisesti. Selvityksen mukaan HUS oli edennyt hankinnassa lain mukaan.
 – Tällaisissa tapauksissa, joissa vain yksi toimija voi tekijänoikeudellisista syistä johtuen toteuttaa palvelun, tulee käyttää suorahankintaa. Asiassa ei ole kierretty hankintalakia. Uutisoinnissa väitettiin, että suorahankinnan käyttäminen olisi vastoin hankintalakia, Tervahartiala kirjoitti.
 Jyrki Putkonen näyttää pettyneen yliopiston vastahankaan.
 – Onhan harmillista, että jostain pyrkii väkisin aina tulemaan esteitä sille, että saisimme radiologian tutkimukselle lisää rahoitusta ja resursseja. Tuo [TiVin] uutinen oli täysi ankka, jossa ei oltu ymmärretty kokonaisuutta lainkaan, Putkonen kirjoitti.
 Aiemmin tänä vuonna MOT-toimitus kertoi , että HUS on viimeisen kymmenen vuoden aikana hankkinut Agfalta palveluita useaan otteeseen ilman kilpailutusta, ja että osa hankinnoista on herättänyt HUS:n sisällä keskustelua niiden asianmukaisuudesta.
 Hankintasotkun lyhyt historia Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) alkoi selvittää HUSin hankintoja vuonna 2019. Sairaanhoitopiiri tuomittiin markkinaoikeudessa vuonna 2020 seuraamusmaksuihin. HUS oli rikkonut lakia neljän tuoteryhmän hankinnoissa. Tammikuussa 2021 MOT uutisoi, että sairaanhoitopiiri tekee edelleen hankintoja vastoin lakia. Samalla paljastui, että lain vastaisten hankintojen historia ulottuu 90-luvulle asti ja että HUSin johtoporrasta on varoitettu asiasta useampaan otteeseen. HUSin sisäisessä asiakirjassa lainvastaisten hankintojen kokoluokaksi on arvioitu satoja miljoonia.
 Johtajakolmikon hankintoja selvitetty
 Jyrki Putkonen oli sähköpostivaihdon käydessä kuumimmillaan HUS Kuvantamisen toimitusjohtaja. Myöhemmin samana vuonna hänet nostettiin HUS Logistiikan toimitusjohtajaksi. Nykyään titteli on nimeltään toimialajohtaja.
 HUS Kuvantamisen lisäksi juuri HUS Logistiikka on ollut sairaanhoitopiirin hankintaepäselvyyksien keskipisteessä. Sotkun jälkiselvittelyn yhteydessä  Putkonen siirrettiin kokonaan syrjään hankintavastuusta , vaikka hän edelleen toimii HUS Logistiikan johtajana.
 Tomi Kauppinen puolestaan toimii nykyään koko sairaanhoitopiirin kehittämisjohtajana. Hän on myös HUSin investointijohtajan viransijainen.
 MOT-toimitus on aiemmin kertonut , että sairaanhoitopiiri on selvittänyt Kauppisen osallisuutta muun muassa siltasairaalaan rakennettavan Raptor-leikkaussalin laitehankintojen yhteydessä.
 Kauppinen oli vaikuttamassa keskeisesti kahteen eri hankintaan, joissa tuotteet lopulta tilattiin Kauppisen läheisen perhetutun johtamalta yhtiöltä. Hankintojen arvo oli yhteensä lähes neljä miljoonaa euroa. Toinen hankinnoista tehtiin kilpailuttamatta.
 Siltasairaalan sairaalarakennuksen on määrä valmistua kesällä 2022. Kuva on tammikuulta 2021. Janne Järvinen / Yle
 HUSin sisällä epäiltiin hankintojen asianmukaisuutta, mutta ulkopuolisen konsultin tekemässä selvityksessä katsottiin, ettei Kauppinen ollut toiminut puolueellisesti.
 Pekka Tervahartiala puolestaan oli yhtenä epäiltynä  työturvallisuusrikoksesta, joka liittyi HUS Kuvantamisen hankintoihin. Kyseessä oli tapaus, jossa hankintaepäselvyydet esille ottanutta HUS-päällikköä kohdeltiin epäasiallisesti työpaikalla.
 Poliisi epäili päällikön ylempänä esimiehenä toimineen Tervahartialan laiminlyöneen velvollisuutensa huolehtia päällikön terveydestä. Syyttäjä päätyi kuitenkin nostamaan syytteet ainoastaan päällikön lähiesimiehen toimista. Tervahartialaa ei siis koskaan syytetty tapauksessa.
 Hanke kuivui kokoon, kun yliopisto alkoi neuvotella
 HUS-johtajien toive lahjoitusprofessuurista ei lopulta toteutunut, vaan yliopisto löi jarrut päälle kesän 2016 aikana.
 – Ennen kuin rehtori ja kansleri ovat halukkaita vastaanottamaan mahdollista lahjoitusta tulee meidän pystyä selvittämään, ettei tässä ole mitään talouskytkyä, dekaani Risto Renkonen linjasi elokuussa lähetetyssä sähköpostiviestissään.
 Yliopiston näkövinkkelistä professorille olisi pitänyt perustaa HUSiin vain sivuvirka lahjoitusrahoilla. Tällä tavoin tuleva professori olisi edelleen päässyt käsiksi tutkimustyössään tarvitsemaansa HUSin kuvadataan, mutta riski epäasiallisesta sidonnaisuudesta olisi ollut pienempi.
 Lahjoituksen yksityiskohtia ei kuitenkaan päästy koskaan hiomaan. Sen jälkeen kun neuvotteluja alettiin vetää Helsingin yliopistosta käsin, hanke näyttää tyssänneen.
 Helmikuussa 2021 yliopisto totesi, että keskustelut ovat päättyneet tuloksettomina. Agfa ei siis koskaan maksanut lahjoitusta.
 Osapuolilla täysin eri näkemykset
 Helsingin yliopiston ja HUSin näkemykset tapahtumien kulusta poikkeavat toisistaan oleellisesti.
 Yliopiston lääketieteen tiedekunnan dekaani Risto Renkonen vahvistaa MOT:lle, että aloite lahjoituskeskusteluun tuli sairaanhoitopiiriltä. Renkosen mukaan lahjoitusneuvotteluja käytiin HUSista käsin aina kevääseen 2016 asti. Tämä ei Renkosen mukaan ole tyypillistä, vaan yleensä neuvotteluita käydään yhdessä.
 Epätyypillistä oli Renkosen mukaan myös se, että lahjoitushanke kuivui kokoon.
 – Tämä on ainoa kerta kun lahjoituslupauksen jälkeen mitään rahaa ei koskaan meille tullut, Renkonen kirjoittaa sähköpostitse.
 MOT:n tietojen mukaan HUSin hankintoja selvittää parhaillaan myös poliisi.  Janne Järvinen / Yle
 MOT pyysi haastattelua Jyrki Putkoselta, Tomi Kauppiselta sekä Pekka Tervahartialalta. Eläköitynyttä Tervahartialaa MOT ei tavoittanut. Putkosen ja Kauppisen haastattelupyyntöihin HUS vastasi sähköpostitse.
 – Helsingin yliopisto pyrki vuoden 2015 aikana aktivoimaan radiologian tutkimustoimintaa ja etsi aktiivisesti potentiaalisia lahjoittajia. Tämän vuoksi Helsingin yliopisto oli yhteydessä myös HUS Kuvantamiseen. Yliopisto oli siis asiassa aktiivinen, ei HUS Kuvantaminen, viestintäpäällikkö  Paavo Holin  lähettämässä sähköpostissa lukee.
 Asiakirjat kuitenkin tukevat yliopiston kantaa.
 Vuoden 2016 sähköposteista selviää, että yliopisto ja HUS olivat erimielisiä siitä, kenelle lahjoitus oli ylipäänsä osoitettu.
 – Lahjoitus on edelleen kovin tervetullut, mutta osoite on lahjakirjassa väärä; eli se tulee ohjata HY:lle, dekaani Renkonen kirjoitti syyskuussa 2016.
 HUSin sähköpostivastauksen mukaan näin oli tarkoitus tehdä.
 – Lahjoitus oli koko ajan tulossa yliopistolle, ei HUSille. Agfa toimitti lahjoituskirjeen virheellisesti ensin HUSiin, vaikka se olisi pitänyt osoittaa ja toimittaa Helsingin yliopistolle.
 Lue lisää:
 HUSissa tehdään edelleen laittomia ostoksia ainakin kymmenillä miljoonilla vuodessa – Toimitusjohtajan mukaan tilanne on ”täysin kestämätön”
 Katso MOT:n dokumentit HUSin hankintaepäselvyyksistä:

HUS-johtajat junailivat laitetoimittaja Agfalta 300 000 euron lahjoitusta – samoihin aikoihin sairaanhoitopiiri osti yhtiöltä palveluita ilman kilpailutusta


Summary: Tiistaina julkaistuista ilmakuvasta näkee, kuinka Semeru-tulivuoren vulkaaninen aines on tuhonnut talojen kattoja tulivuoren juurella sijaitsevassa kylässä.

Indonesiassa Jaavan suurimman tulivuoren purkauksessa on jo kuollut yli 30 ihmistä, kertoivat Indonesian viranomaiset tiistaina.
 Lisäksi toistakymmentä ihmistä on edelleen kateissa ja yli 50 on loukkaantunut.
 Tiistaina virnaomaiset kehottivat asukkaita välttämään liikkumista tulivuoren läheisyydessä, sillä aamupäivällä paikallista aikaa tulivuori puski jälleen tuhkapilviä ilmaan.
 Jaavan saaren Semeru-tulivuori alkoi purkautua lauantaina.
 Sunnuntaina tulivuori alkoi sylkeä taivaalle vulkaanista tuhkaa ja lennättää kuumaa mutaa. Pelastus- ja evakuointityöt jouduttiin keskeyttämään.
 Kaikkiaan 4 000 ihmistä on evakuoitu kodeistaan tulivuorenpurkauksen takia.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Viikonlopun aikana laava tuhosi useita koteja tulivuoren juurella sijaitsevassa kylässä.
 Ilmakuvista näkyy, että tulivuoren sylkemä vulkaaninen aines on tuhonnut talojen kattoja.
 Lisäksi laavavirrat ovat tuhonneet tärkeän sillan, joka yhdistää kylän läheiseen Malangin kaupunkiin.
 Semeru-tulivuori on yksi yli sadasta Indonesiassa olevista aktiivisista tulivuorista.
 Indonesia sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaalla. Mannerlaattojen törmääminen aiheuttaa usein tulivuorien purkauksia ja maanjäristyksiä.
 Lue myös:
 Indonesiassa tulivuorenpurkauksessa kuollut ainakin 13 ihmistä – evakuoinnit keskeytettiin tuhkapilvien takia
 Valtava tulivuorenpurkaus pimensi taivaan Indonesiassa – yksi kuollut, kymmeniä loukkaantunut
 Katso video: Indonesialainen eläintarha kasvattaa uhanalaisia komodonvaraaneja estääkseen suuren liskolajin sukupuuton

Ilmakuva näyttää, millaista tuhoa tulivuorenpurkaus teki Jaavan saarella – kuolleita jo yli 30