Summary: Tampereen kaupunginvaltuuston keskustelusävy on puhuttanut kokouksen jälkeen. Paikalla virkansa puolesta olleet lakimiehet eivät nähneet maanantaina perusteita Veikko Vallinin puheiden (ps.) keskeyttämiseen.

Tampereen kaupunginvaltuuston maanantainen kokous on herättänyt keskustelun siitä, miksi kansanedustaja  Veikko Vallin  (ps.) sai jatkaa puheenvuorojaan, vaikka  useat valtuutetut kokivat ne rasistisiksi ja halventaviksi .
 Tampereen valtuuston puheenjohtaja, kesäkuussa valtuustoon valittu kansanedustaja  Ilmari Nurminen  (sd.) sanoo, että hänellä ei ollut mahdollisuutta keskeyttää Vallinia. Nurminen sanoo nojanneensa kolmen tukenaan olleen lakimiehen virka-arvion.
 – On vaikea kieltää valtuutettua puhumasta, jos kolmen lakimiehen arvio on, että en voi tällaista tehdä. Heidän mukaansa ei tapahtunut rikosta. Puheenjohtajana edustan instituutiota ja minun tehtäväni on huolehtia, että kaikkia valtuutettuja kohdellaan tasapuolisesti.
 Valtuuston kokous on kokonaisuudessaan katsottavissa  Tampereen kaupungin verkkosivuilla.  Keskustelu alkaa kohdasta 3.30.
 Vallinia epäiltiin puheiden tahallisesta pitkittämisestä
 Tampereen kaupunginlakimies  Jouko Aarnio  oli paikalla valtuustossa. Hän ei ota kantaa siihen, täyttävätkö Vallinin sanomiset rikoksen tunnusmerkistöä, mutta Aarnion mukaan kokouksessa oli epäilys työjärjestyksen rikkomisesta ja kokouksen venyttämisestä
 – Jouduimme huomauttamaan Vallinia asiasta. Luin kokouksen säännöt ja sen jälkeen pääsimme nopeasti normaaliin järjestykseen. Kokous oli menossa epäjärjestykseen, mutta palasi nopeasti takaisin ruotuun, Aarnio sanoo.
 Kansanedustaja Veikko Vallin (ps.) puhui maanantain kokouksessa useita kertoja.  Antti Eintola / Yle
 Vallinin pidettyä useita puheenvuoroja, Nurminen pyysi häntä puhumaan loppuun eikä venyttämään asian käsittelyä.
 – Valtuuston puheenjohtajana tehtäväni on huolehtia, että demokratia toteutuu, järjestys pidetään yllä ja valtuutetuilla on oikeus käyttää puheoikeuttaan. Henkilökohtaisesti pidin keskustelua valitettavana ja tarkoitushakuisena. En pitänyt keskustelun tasosta, mutta puheenjohtajana nojaan toimintani lakiin.
 Asia on herättänyt keskustelua sosiaalisessa mediassa, mutta yksikään valtuutettu ei ole ollut Nurmiseen yhteydessä kokouksen jälkeen.
 Esimerkiksi Vallin itse twiittasi, että Nurminen toimi puheenjohtajana hänen mielestään oikein. Yle ei tavoittanut Vallinia kommentoimaan kokouksen jälkipuintia.
 Eettisten periaatteiden uudistus on jo käynnissä
 Aiemmin Sastamalan valtuustossa istunut Nurminen sanoo yllättyneensä maanantaina siitä, miten kovaa kieltä Tampereen kaupunginvaltuustossa käytetään.
 Uusi puheenjohtaja käynnisti Tampereen valtuuston eettisten periaatteiden uudistuksen jo puheenjohtajakautensa startatessa alkuyksystä. Tällä hetkellä periaatteet ovat valtuustoryhmissä evästettävänä. Maanantainen keskustelu osoittaa hänen mukaansa, että uudistus on tarpeen.
 – Tarvitaan yhteisiä, vahvempia pelisääntöjä siitä, miten keskustellaan ja miten pidetään ihmisoikeuksista huolta sekä kunnioittavaa keskustelukulttuuria yllä. Tarvitaan selkänojaa, miten tämäntyyppisissä tilanteissa toimitaan yhdessä. Yksittäiset valtuutetut ovat myös itse vastuussa siitä, mitä he puhuvat ja millaista keskustelua käyvät. Puheenjohtajana en pysty sitä määräänsä enempää rajoittamaan.
 Lue myös:
 Kansanedustajan puheet Tampereen valtuustossa koettiin rasistisiksi – useat valtuutetut vaativat Vallinin puheiden tarkastamista nauhalta

Olisiko Tampereen valtuuston kokous pitänyt keskeyttää? Ilmari Nurminen: "Puheenjohtajana nojaan toimintani lakiin"


Summary: Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä ei antanut tänään uusia rajoituksia, mutta tilannetta seurataan. Ryhmä on huolestunut tartuntojen runsaasta määrästä.

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä vaatii lisää toimia hallitukselta. Ryhmä tekee aloitteen hallitukselle koronapassia koskevan lainsäädännön valmistelemiseksi ja katsoo, että koronapassin käytön on jatkuttava myös vuodenvaihteen jälkeen.
 – Myös sen käyttöä tulisi voida laajentaa eli katsoa koko lakia uudelta kannalta, sanoo Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen .
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmällä oli seurantakokous tänään tiistaina aamupäivällä. Koronatartuntojen määrät pääkaupunkiseudulla ovat ryhmän mukaan liian korkealla, mutta tilanne on toistaiseksi stabiili. Uusia rajoituksia ei tänään annettu.
 Tilannetta kuitenkin seurataan. Erityisesti seurataan sairaalakapasiteetin riittävyyttä. Mikäli tilanne heikkenee ja huononee voimakkaasti, rajoituksia aiotaan pyytää hallitukselta uudestaan elinkeinonharjoittajille, muun muassa ravintoloille. Lisäksi tehdään tarvittavia paikallisia rajoituksia.
 Hallitukselta pyydetään lakia hoitohenkilöstön rokotusvelvollisuudesta
 Koronakoordinaatioryhmä esittää edelleen hallitukselle, että sosiaali- ja terveystoimen henkilöstön tulee olla rokotettuja esimerkiksi ympärivuorokautisen hoidon hoivakodeissa.
 Viljasen mukaan esimerkiksi hoivakodeissa hyvin hauraiden henkilöiden ja muiden sosiaali- ja terveystoimen riskiryhmien kanssa työskenteleviltä on voitava vaatia, että he ovat ottaneet rokotteen.
 – Tällä hetkellä on tiedossa tilanteita, joissa rokottamaton työntekijä on ollut alkuperäisenä tartunnanlähteenä javalitettavasti sairaus on levinnyt osastolle. Esimerkiksi tehostetun hoivan asiakas, joka ei pysty vaikuttamaan, kenen kanssa on, tai suojautumaan, on saanut tartunnan.
 Viljasen mukaan kaupunkien työnantajina täytyisi saada tietää, onko henkilökunta rokotettu.
 – Meidän täytyy voida edellyttää, että vain rokotetut työskentelevät tietyissä sosiaali- ja terveystoimen tehtävissä ja tämä vaatii lainsäädäntömuutoksia, Viljanen painottaa.
 Ryhmä antaa myös suositukset rokottamattomille henkilöille terveysturvallisesta käyttäytymisestä ja osallistumisesta.
 Voit keskustella aiheesta tiistaina 26.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot Uudenmaan koronatilanteesta
 Virolaiset kuvailevat koronatilannettaan lähes katastrofiksi, mutta suomalaiset suuntaavat silti syyslomillaan Tallinnaan: ”Ei pelota lähteä”
 Maskipakko poistuu VR:n junissa ja HSL:n lähiliikenteessä, mutta käyttöä suositellaan silti – "Tartunnan riski arvioitu joukkoliikenteessä matalaksi"

Rokottamattomat hoitajat ovat levittäneet koronaa hoivakodeissa ja nyt sille halutaan loppu – pääkaupunkiseudun koronaryhmä vaatii lakimuutosta


Summary: Nyt nostetut syytteet koskevat yhtä Etelä-Suomen haaraa.

Kahtatoista ihmistä vastaan on nostettu syytteitä Suomessa kansainvälisiin huume- ja asetakavarikointeihin johtaneessa Greenlight-operaatiossa, kertoi Syyttäjälaitos tiistaina. Syytteet koskevat valtaosin törkeitä huumausainerikoksia.
 Kuusi syytetyistä on edelleen vangittuina.
 Nyt nostetut syytteet koskevat Syyttäjälaitoksen mukaan yhtä Etelä-Suomen haaraa, jota on tutkinut Helsingin poliisilaitos.
 Syytteet liittyvät Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n johtamaan Greenlight-jättioperaatioon. Operaatiossa FBI pääsi käsiksi eri maissa toimivien rikollisten salattuun viestinvaihtoon ja luovutti tietoja yhteistyömaiden viranomaisille.
 Syyttäjälaitoksen mukaan tutkinnan yhteydessä on tullut ilmi myös muita rikoksia, joista on nostettu syyte kahta ihmistä vastaan. Näillä rikoksilla ei kuitenkaan Syyttäjälaitoksen mukaan ole kytkentää Greenlight-operaatioon.
 Syytteitä nostettu eri puolilla Suomea
 Greenlightiin liittyviä syytteitä on nostettu jo aiemmin syksyn aikana eri puolilla Suomea ja osa on jo käsitelty käräjäoikeudessa.
 Poliisi tiedotti kesäkuussa, että Suomen viranomaiset ovat ottaneet kiinni lähes sata ihmistä Greenlight-operaatioon liittyvien esitutkintojen yhteydessä. Lisäksi viranomaiset olivat takavarikoineet yli 500 kiloa huumausaineita, kymmeniä aseita ja satojentuhansien eurojen edestä käteistä rahaa.
 Tulli kertoi Greenlight-operaatioon liittyvän esitutkintansa valmistumisesta syyskuussa.
 Kansainvälisen Greenlight-operaation johdossa toimivat FBI, Yhdysvaltojen huumepoliisi DEA sekä Hollannin ja Ruotsin poliisiviranomaiset. Mukana oli myös Euroopan poliisivirasto Europol sekä 16 maata, mukaan lukien Suomi.
 Lue lisää:
 Kolme miestä sai käräjäoikeudessa tuomion FBI-jättioperaatioon kytkeytyvässä huumejutussa
 Poliisi: FBI-huumetutkinnalla tuskin on pitkäaikaista vaikutusta huumeiden saatavuuteen Jyväskylässä
 Useiden miljoonien eurojen arvoinen huumekauppa paljastui Suomessa – KRP pääsi rikollisten salatun viestinvaihdon jäljille FBI:n avulla

Kahtatoista ihmistä vastaan on nostettu syytteitä FBI:n kansainväliseen operaatioon liittyvässä tutkinnassa


Summary: Uskomus, että korona aiheuttaa vaikeita tautimuotoja vain iäkkäämmille, ei pidä paikkaansa. Näin vahvistaa osastonylilääkäri Raimo Jokisalo Seinäjoen keskussairaalasta. Myös nuorten keuhkot ovat vaarassa.

Korona kiertää lasten ja nuorten keskuudessa Etelä-Pohjanmaalla, eikä sairaalahoidon tarpeelta ole vältytty. Alle 20-vuotiaita on sairaalahoidossa Seinäjoen keskussairaalassa juuri nyt kolme. Nuorin on 12-vuotias.
 Kaikkiaan sairaalahoidossa on eri ikäisiä ihmisiä, mutta heidän taudinkuvansa on erilainen.
 Vanhemmilla ikäluokilla on rokotesuoja, joten heidän oireensa ovat pääsääntöisesti yleiskunnon laskuun liittyviä. Sen sijaan nuoret ja rokottamattomat kärsivät hengitysvaikeuksista, hapenpuutteesta ja keuhko-ongelmista. Rokotus näyttäisi siis suojaavan vaikeilta keuhko-oireilta.
 Osastonylilääkäri  Raimo Jokisalo  sanoo, että nyt sairaalahoidossa olevat nuoret ovat olleet perusterveitä, mutta rokottamattomia.
 – Heillä ei ole perussairauksia, mutta tulee silti koronan vaikea hengitysvajausmuoto. Keuhkokuvat ovat pahannäköisiä. Keuhkot ovat vaurioituneet pahoin ja niistä voi jäädä pysyviä jälkiä. Ja on jäänytkin, kertoo Jokisalo.
 Yhdeksän potilasta on tällä hetkellä erikoissairaanhoidossa, heistä yksi on rokotettu. Myös terveyskeskuksessa on saman verran potilaita hoidossa.
 Lisähappea osastolla – hengityskoneessa teholla
 Sairaalassa olevista kahdeksan potilasta on osastohoidossa ja yksi teho-osastolla. Tyypillisesti osastohoito kestää muutaman päivän, mutta tehohoito huomattavasti pidempään, jopa viikkoja.
 – Tehohoidossa ollaan hengityskoneessa, mutta infektio-osastolla pärjätään muilla happihoidoilla ja hengitystuen hoidoilla.
 Keuhkojen vajaatoiminnan seurauksena osastolla annetaan siis esimerkiksi lisähappea. Tehohoidon tarve syntyy, kun tarvitaan niin voimakasta tukea, että koneen pitää hengittää potilaan puolesta.
 Hapenpuute ja hengitysvaikeudet ovat taudin tyypillinen ilmenemismuoto. Nyt juuri tätä siis ilmenee iäkkäämpien potilaiden sijaan yhä nuoremmilla.
 – Sehän tästä covidista vaikean tekee, että se iskee sinne keuhkoihin, alahengitysteihin ja tuhoaa keuhkoja, muistuttaa Jokisalo.
 Lue myös:   Lappajärven koronatilanne heikkenee vauhdilla – ilmaantuvuusluku on jo yli 1 700: "Tilanne on vakava ja hurja, ja ymmärrämme hyvin, jos lasta ei haluta kouluun laittaa", toteaa sivistysjohtaja
 Hoidon tarpeessa jopa 18 koronapotilasta Etelä-Pohjanmaalla – nuorimmat ovat 19-vuotiaita
 Täältä voit seurata  Etelä-Pohjanmaan koronatilannetta

Ylilääkäri kertoo "pahannäköisistä keuhkokuvista" – nyt nuorin koronapotilas on 12-vuotias Seinäjoen keskussairaalassa


Summary: Lintuinfluenssa velloo kolmella fasaanitilalla Kanta-Hämeessä. Ruokavirasto on kasvattanut tartuntatautivyöhykettä pala palalta. Epidemian riski levitä muualle Suomeen on suuri.

Jokainen aamu käynnistyy nyt samalla tavalla Viralan fasaanitilalla Kanta-Hämeen Janakkalassa. Työntekijät vetävät ylleen suojavaatteet, suojakäsineet sekä maskit. He lähtevät maastoon etsimään kuolleita lintuja.
 Kuolleita fasaaneja on pahimpina päivinä löytynyt tuhatkunta. Viime päivinä on ollut rauhallisempaa, sillä menehtyneitä on kerätty pelloilta ja metsistä vain joitain kymmeniä. Kuolleisuus on hiipunut, kun lintukanta on pienentynyt.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston läänineläinlääkäri  Tiina Juselius  kertoo, että epidemian leviämisriski on hyvin suuri. Virus leviää villilintujen mukana, jotka lentävät minne tahansa pitkiä matkoja.
 – Keski- ja Pohjois-Suomessa ei ole vielä todettu lintuinfluenssaa. Pohjanmaalla on ollut yksi tapaus, mutta eteläinen ja itäinen Suomi ovat olleet taudin leviämisessä korostuneita.
 Viralan tilalla tunnelma on ollut ajoittain epätodellinen, kertoo tilanhoitaja  Pekka Korhonen .
 – Kun löytyy tuhat kuollutta lintua, tilanne on aika epätoivoinen. Mieliala ei tietenkään ole ollut korkealla näinä päivinä, mutta ihmisellä on jotenkin ajatuksena selviytyä tilanteesta. Mekin yritetämme nyt käydä loppuun tämän taistelun.
 Tartuntavyöhykettä laajennettu useaan otteeseen
 Viralan fasaanitila on yksi Janakkalan kolmesta fasaanitilasta. Kaikilta kolmelta tilalta on löydetty lintuinfluenssaa, joten Ruokavirasto on laajentanut tartuntatautivyöhykettä pala palalta.
 Tällä hetkellä Janakkalan tartuntatautivyöhyke on kooltaan noin 650 neliökilometriä. Vyöhyke ulottuu Janakkalasta Hausjärvelle, Hämeenlinnaan, Riihimäelle ja Lopelle.
 Janakkalassa epidemia halutaan taltuttaa mahdollisimman nopeasti. Siksi kuolleita lintuja kerätään joka päivä. Suurin osa kuolleista linnuista toimitetaan eläinperäisten sivutuotteiden käsittelylaitokseen Honkajoelle. Lintuja on kerätty kylmäkontteihin, ja Honkajoen auto käy hakemassa kontit. Kuolleita lintuja voi myös haudata.
 Pekka Korhonen sanoo, että fasaanit ovat tärkeitä Viralan tilalle, jolla on meneillään kuudeskymmenes vuosi alalla.
 – Olemme oppineet kasvattamaan ja tuottamaan lintuja. Fasaaninkasvatus on ollut minun elämäntyöni. Olemme jalostaneet lintuja siitostoiminnalla, ja saaneet aikaan omalle tilalle parhaan rodun.
 Viralassa myydään munia ja nuoria untuvikkoja sekä järjestetään jahteja. Toiminta on nyt katkolla lintuinfluenssan vuoksi.
 – Voimme vain pahoitella tilannetta yhteistyökumppaneille. Kertoa, että nyt tuli vastaan virus, jolle hävisimme. Emme mahtaneet sille mitään, kertoo tilanhoitaja Pekka Korhonen.
 Kuka hyvänsä voi törmätä kuolleeseen lintuun metsässä
 Läänineläinlääkäri Tiina Juselius kertoo, että fasaaneita kuolee lintuinfluenssaan paljon, koska niiden on todettu olevan hyvin herkkiä taudille. Kun virus pääsee fasaaneihin, ne kuolevat nopeasti.
 Kanalintujen lisäksi lintuinfluenssa tarttuu helposti vesilintuihin. Niin ikään petolinnut ovat suuremmassa vaarassa saada taudin, koska ne syövät virukseen kuolleita lintuja.
 Luonnosta löytyneen kuolleen linnun voi haudata. Jos kuolleita lintuja on enemmän, tulee ilmoittaa kunnnaneläinlääkärille. Arkistokuva. Jorge Gonzalez / Yle
 Juselius muistuttaa, että tartuntatautivyöhykkeen sisäpuolella lemmikkilinnut ja siipikarja kannattaa ehdottomasti pitää sisätiloissa. Vesi ja rehu on suojattava villilinnuilta.
 Jos luonnossa kulkija törmää kuolleeseen lintuun, sen voi haudata. Toinen vaihtoehto on laittaa se muovipussiin ja heittää sekajätteeseen. Jos löytää suuremman määrän kuolleita lintuja, on oltava yhteydessä kunnaneläinlääkäriin.
 Ruokaviraston yksikönjohtaja  Sirpa Kiviruusu  sanoo, että teoriassa virus voi tarttua myös ihmiseen. Tartunta vaatii kuitenkin erittäin suuren virusannoksen.
 – Alkuvuodesta Venäjältä tuli tietoa, että ihmisillä olisi ollut tartuntoja, mutta ei vakavia oireita. Suojaus on tärkeää, mikäli on tekemisissä lintujen kanssa. Pelkoon ei kuitenkaan ole syytä.

Kymmeniätuhansia kuolleita fasaaneja on kerätty pois luonnosta – fasaanitilallisen elämäntyö vaarassa: "Tuli vastaan virus, jolle hävisimme"


Summary: Pidentyminen on linjassa ilmaston lämpenemisen kanssa, mutta muutoksia selittää myös ilmakehän luontainen vaihtelu.

Kasvukauden pituus on kasvanut huomattavasti vajaassa 70 vuodessa Suomen, Ruotsin, Norjan ja Tanskan alueella, kertovat tuoreen tutkimuksen tulokset. Keskimäärin kasvukaudet ovat pidentyneet 23 päivällä, mutta enimmillään kasvukausi on pidentynyt 1,5 kuukautta.
 Muutosten havaittiin olevan erityisen suuria tutkimusalueen eteläosissa sekä alavilla alueilla.
 Kasvukausien pidentyminen on johtunut erityisesti kasvukauden alun aikaistumisesta.
 Termisellä kasvukaudella tarkoitetaan ajanjaksoa, jolloin päivän keskilämpötila on pysyvästi yli viisi celsiusastetta. Kasvukausiolosuhteissa on huomattavan suurta alueellista vaihtelua. Pohjois-Euroopassa tätä vaihtelua säätelevät erityisesti leveyspiiri, korkeussuhteet sekä vesistöjen läheisyys.
 – Myös kaupunkimaisen maankäytön havaittiin vaikuttavan kasvukausiin niitä keskimäärin pidentäen ja lämmittäen, toteaa tutkimusprofessori  Juha Aalto  Ilmatieteen laitokselta tiedotteessa.
 Kasvukauden pidentyminen lisännee puiden kasvua
 Kasvukauden pidentyminen ja lämpeneminen vaikuttaa sekä viljelykasvien menestymiseen että tuholaisten esiintymiseen maatiloilla.
 Kasvukauden piteneminen ja varsinkin kevään aikaistuminen todennäköisesti lisää puiden kasvua, mutta tuhotekijöiden voimistuminen voi viedä osan tästä kasvusta. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen tarkoittaa haitallisten vaikutusten torjumista tai ainakin vähentämistä, mutta samanaikaisesti myös uusiin mahdollisuuksiin tarttumista.
 Tiedotteen mukaan kasvukauden pidentyminen on linjassa ilmaston lämpenemisen kanssa, mutta myös ilmakehän luontainen vaihtelu selittää osan muutoksista.
 Yhteispohjoismaiseen tutkimukseen osallistui tutkijoita Suomen Ilmatieteen laitokselta, Helsingin yliopistosta, Ruotsin maatalousyliopistosta sekä Norjan ilmatieteen laitokselta. Tutkimus tarkasteli havaittuja kasvukausia nykyoloissa (keskimääräinen tilanne vuosina 1990–2019) sekä kasvukausien menneitä muutoksia ajanjaksolla 1950–2019.
 Voit keskustella aiheesta 27.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Tuoreimmat ilmastouutiset ja ympäristöuutiset

Kasvukausi pidentynyt Pohjoismaissa jopa 1,5 kuukaudella noin 70 vuoden aikana


Summary: Unescon maailmanperintökeskus kehotti kesäkuussa Suomea keskeyttämään Vanhan Rauman kupeeseen suunnitellun Kanalinrannan kauppakeskushankkeen. Opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan luvan saanutta hanketta ei voi enää pysäyttää.

Opetus- ja kulttuuriministeriö ei ole pysäyttämässä Unescon maailmanperintökohteen Vanhan Rauman naapuriin suunniteltua kauppakeskushanketta.
 Ministeriön kulttuuri- ja taidepolitiikan osaston ylijohtaja  Riitta Kaivosoja  on vastannut Unescon maailmanperintökeskuksen  k esäkuussa lähettämään kirjeeseen  ja kertoo, ettei Suomen laki mahdollista kauppakeskuksen rakentamisen jäädyttämistä.
 Kauppakeskuksen rakennuslupa  tuli lainvoimaiseksi  alkuvuonna 2020. Rakennustöitä ei kuitenkaan ole vielä aloitettu.
 Uusi vaikutusarvio valmistelussa
 Rauman kaupunki ja Museovirasto ovat ministeriön mukaan valmistelemassa uutta arviota kauppakeskuksen rakentamisen vaikutuksista Vanhan Rauman alueeseen.
 Ensimmäisessä arviossa todettiin, että kauppakeskuksella ei ole merkittäviä vaikutuksia Vanhan Rauman elinvoimaisuuteen.
 Kanalinrannan kauppakeskuksen rakentamisen tarkkoja aikatauluja ei ole vielä päätetty. Rakentamispäätös odottaa vielä sitä, että  kauppakeskus saa riittävästi vuokralaisia.
 Kaksikerroksiseen kauppakeskukseen on suunniteltu liiketilaa noin 16 000 neliömetriä.
 Lue lisää:
 Rauman tulevan kauppakeskuksen vuokrasopimuksia tehdään jo – Unesco haluaisi vielä jäädyttää rakennusluvan
 Tiede- ja kulttuuriministeri pitää Vanhan Rauman kauppakeskusta koskevaa Unescon kirjelmää varoituksena: Pohdittava tarkkaan, mitä tehdään
 SK: Unesco haluaa jäädyttää Rauman kauppakeskuksen rakennusluvan toistaiseksi – pitkä moitekirjelmä suunnittelusta
 Rauman kauppakeskuksesta ei valituksia hallinto-oikeudelle

Ministeriö vastasi Unescolle Rauman kauppakeskuksesta:  Suomen laki ei salli hankkeen jäädyttämistä


Summary: Uusi tieliikennelaki velvoittaa autoilijoita käyttämään talvirenkaita jo marraskuun alussa, jos keli sitä edellyttää. Renkaidenvaihdossa moni turvautuu rengasliikkeisiin, mutta vaihdon voi tehdä myös itse: lapsikin sen osaa, todistaa yläkouluikäinen Aati Junttila.

Jokavuotinen renkaanvaihtorumba alkaa nykylainsäädännön mukaan noin kuukauden aikaisemmin kuin ennen.
 Vuosi sitten voimaan tulleen tieliikennelain mukaan talvirenkaat on oltava alla jo marraskuussa, jos keli on talvinen. Ennen talvirengaspakko alkoi vasta joulukuussa.
 Lue lisää:   Kesä- vai talvirengaskeli? Tästä lähtien autoilija saa päättää – vältä kuitenkin nämä sudenkuopat, sillä valta tuo myös entistä suuremman vastuun
 Kaikki eivät halua tai osaa vaihtaa renkaita itse – ja siksipä 13-vuotiaan  Aati Junttilan  työlle on ollut kysyntää koulun syyslomien aikaan.
 Kauhajoella asuva koululainen vaihtaa renkaita ihan oikeille asiakkaille isänsä yrityksen kautta Seinäjoella.
 – Se on mulle helppoa ja mä sen osaan. Ja se on kivaa, sanoo Junttila, joka on vaihtanut renkaita isänsä apuna 3-vuotiaasta lähtien.
 7.-luokkalainen Aati Junttila vaihtoi renkaita syyslomalla asiakkaille. Työtä valvoi isä Kimmo Junttila. Mirva Ekman / Yle
 Katso tämän jutun pääkuvana olevalta videolta Aati Junttilan opit onnistuneeseen renkaanvaihtoon. Voit katsoa videon myös Yle Areenasta tästä linkistä.
 Opiskelijat vaihtavat renkaita Vaasassa
 Renkaiden vaihtoja tekevät paitsi rengasliikkeet, myös yhdistykset ja vapaaehtoiset. Vaasan ammattiopisto Vamia järjestää tiistaina renkaanvaihtotempauksen, jossa tuotto menee hyväntekeväisyyteen.
 20 eurolla autoon saa talvirenkaat alle tasapainoitettuna. Autoalan lehtori  Teemu Mäenpään  mukaan renkaita vaihtavat opiskelijat ovat lähes ammattilaisia.
 – Autoalan opiskelijat hoitavat renkaiden vaihdon. Vaikka työ on tuttua ja sitä tehdään päivittäin, saavat opiskelijat näin kerättyä työnomaista rutiinia.
 Henkilöautoissa kulutuspinnan pääurien syvyys on oltava vähintään 3,0 milliä. Mikäli on huolissaan talvi- tai kesärenkaidensa kunnosta, saa siihenkin apua opiskelijoilta.
 Autoalan lehtori Teemu Mäenpään mukaan jo ensimmäisen tunnin aikana vaihdettiin talvirenkaat lähes kahteenkymmeneen autoon. Jarkko Heikkinen / YLE
 – Samalla tarkistetaan perusasiat, eli pyörimissuunta ja nastojen kunto. Vanhat renkaat pestään ja nostetaan takaluukkuun. Tarvittaessa tehdään myöskin tasapainoitus, Mäenpää lupaa.
 Renkaanvaihtotempauksesta saatava tuotto ohjataan kokonaisuudessaan yhteisvastuukeräykseen, jonka kohteena on tänä vuonna vähävaraiset vanhukset. Renkaidenvaihtoon voi tulla ilman ajanvarausta kello kymmenestä lähtien Sepänkyläntielle.
 – Homma kestää aina kello 18 saakka, eli hyvin ehtii vielä työpäivän päätteksikin renkaat vaihtamaan, Mäenpää toteaa.
 Lue seuraavaksi:   Oulun rengasliikkeissä painetaan nyt pitkää päivää, ensimmäiset vapaat ajat renkaiden vaihtoon ensi viikon lopulla – "puhelin soi taukoamatta"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 27.10. kello 23 saakka.

Rengasralli käy nyt kuumimmillaan – Aati Junttila, 13, on vaihtanut renkaita kolmevuotiaasta ja näyttää, miten se käy vaihe vaiheelta


Summary: Ensi vuonna opiskelijat saavat tienata 25 prosenttia enemmän kuin nyt. Tämä juttu kertoo, miten paljon muutos vaikuttaa käytännössä työntekoon ja opintotukeen.

Opiskelijat saavat tienata ensi vuonna aiempaa enemmän ilman Kelan perintäkirjeen uhkaa: opintotuen tulorajaa korotetaan vuoden alussa väliaikaisesti neljänneksellä, jos vain hallituksen lakiesitys menee sellaisenaan läpi eduskunnassa. Esitys lähti juuri lausuntokierrokselle.
 Opintotuessa on raja, johon asti opiskelija saa pitää tuet, vaikka hän olisikin saanut niitä liikaa. Vähän kuin ylimääräinen bonus. Tämä raja nousee neljänneksellä ensi vuonna.
 Tällä hetkellä Kelan tuloraja on noin 12 500 euroa vuodessa, jos opiskelija nostaa opintotukea yhdeksän kuukautta vuodesta. Tulorajan korotus tarkoittaisi, että ensi vuonna opiskelija voi vuoden aikana ansaita yhteensä noin 15 600 euroa menettämättä opintotukea.
 Paljonko opintotukea nostava opiskelija voi siis ensi vuonna tehdä töitä ilman tulorajojen paukkumista? Laske alla olevalla laskurilla!
 Muutoksen tavoitteena on hallituksen mukaan helpottaa opiskelijoiden työntekoa. Samalla sillä yritetään vastata yritysten tämänhetkiseen työvoimapulaan.
 Tulorajat nostettiin pöydälle hallituksen budjettineuvotteluissa syyskuussa, mutta varsinainen päätös siitä, millainen lakiehdotus olisi sisällöltään, valmistui viime viikon lopulla. Lakiesitys käy tulevan viikon aikana lausuntokierroksella esimerkiksi opiskelijajärjestöillä, jolloin lakiesityksen sisältöä voi vielä kommentoida. Lakiesityksestä päätetään lopullisesti eduskunnassa täydentävän talousarvioesityksen yhteydessä myöhemmin syksyllä.
 Ehdotettu tulorajan korotus on voimassa vain ensi vuoden ajan. Muutos ei ole siis pysyvä, vaikka esimerkiksi  opiskelijat ja opiskelijajärjestöt  ovat toivoneet, että tulorajoja nostettaisi pysyvästi ja enemmän.
 Yksi syy sille, miksi tulorajan nostoa ehdotettiin vain ensi vuodelle eikä korotus ollut suurempi on se, ettei työnteko pitkittäisi opintoja liikaa. Tulorajat ovat  puhuttaneet ennenkin , kun töistä kieltäytyminen on turhauttanut opiskelijoita.
 Miten opintotuki muuttuu? Jos opiskelija nostaa opintotukea yhdeksänä kuukautena vuoden aikana: Tällä hetkellä opiskelija saa tienata yhtä tukikuukautta kohti 696 euroa. Ensi vuonna tuloraja nousisi noin 870 euroon. Tuettomina kuukausina, eli esimerkiksi kesällä, tuloraja nousisi 2078 eurosta 2600 euroon.
 Voit keskustella aiheesta 27.10. klo 23:een saakka.

Ensi vuonna opiskelija saa tehdä selvästi nykyistä enemmän töitä – katso laskurista, kuinka paljon saat tienata menettämättä tukia


Summary: Cannonball MC:n säännöt määrittelevät moottoripyöräjengille tyypillisen tarkasti jäsenistön käyttäytymistä. Ryhmällä on sotilaallinen hierarkia, ja poliisin mukaan rikoksista saaduista tuotoista luovutetaan osa jengille.

Syyttäjät jättivät viime viikolla Kanta-Hämeen käräjäoikeuteen kanteen moottoripyöräkerho Cannonball MC:n lakkauttamiseksi. Kanteen liitemateriaali paljastaa lukuisia yksityiskohtia ryhmän organisaatiosta ja toimintatavoista.
 Vuonna 1991 perustettu Cannonball MC eroaa esimerkiksi Bandidosista ja Helvetin enkeleistä siinä, että se on Suomessa perustettu moottoripyöräjengi. Sen ensimmäinen osasto toimi Helsingissä.
 Nykyään sillä ja sen alaosastolla Squad 32:lla on osastot Helsingissä, Turussa, Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Ulvilassa, Seinäjoella, Heinolassa, Kausalassa, Kuopiossa, Tallinnassa ja Thaimaassa.

 Niin ikään lakkautettavaksi vaadittu Squad 32 on Cannonballin alaosasto, jonka jäsenet ovat arvoasteikossa varsinaisen kerhon jäsenien alapuolella. Sen jäseniä Cannonball käyttää tyypillisesti vähäarvoisempien tehtävien suorittajina. He toimivat pääryhmän kanssa samoissa kerhotiloissa.
 Jengi on muiden moottoripyöräjengien tapaan hierarkkinen ja sotilaallisesti organisoitu. Jäsenyystasoja ovat hangaround (jäseneksi pyrkivä), prospect (kokelas) ja täysjäsen. Täysjäsenillä on lisäksi "upseereja", jotka ovat jengin johtajistoa. Jäseneksi pääsevät vain miehet.
 Alemman arvoinen jäsen on ylempien määräysvallassa. Erityisesti kokelasjäsenet joutuvat tyypillisesti tekemään niin sanottuja likaisia töitä ylempien puolesta.
 Täysjäsenen liivit.  Poliisi
 Jengillä on myös kunniajäseniä. Poliisin tiedustelutiedon mukaan kunniajäsenet ovat yleensä ammattimiehiä tai yrittäjiä, joiden edustamasta alasta on jengille hyötyä.
 Cannonballin jäsenillä on ryhmän sääntöjen mukaan oltava moottoripyörä käytössään, mutta sen ei välttämättä tarvitse olla oma. Onkin tyypillistä, että moottoripyöräjengin jäsenten moottoripyörät ovat jonkun lähipiiriin kuuluvan omistuksessa, jotta niitä ei voi takavarikoida tai ulosmitata.
 Cannonballilla on yksi johtaja, jota ryhmä kutsuu muiden moottoripyöräjengien tapaan presidentiksi. Hän on KRP:n rikostiedustelun mukaan  Esko Olavi Eklund . Vuonna 1976 syntynyt Eklund on ollut mukana jengissä keskeytyksettä vuodesta 2013 alkaen. Lokakuussa 2021 hän oli "presidentti" sekä Heinolan osaston johtaja. Lakkauttamiskanteessa hänet on merkitty vastaajaksi.
 Jengin alaosastoilla on omat johtajansa, joita kutsutaan yleensä asekersanteiksi (sergeant at arms).
 Jäseniä Cannonballissa on noin 190. Elokuussa 2017 jengistä erosi tai erotettiin jäseniä sisäisten ristiriitojen takia.
 Heinolan kerhotilan baari.  Syyttäjälaitos
 Kanteen mukaan organisaatio saa tuloja muun muassa jäsenmaksuista, kannatustuotteidensa myynnistä sekä salakapakkatoiminnasta.
 KRP:n tiedustelutiedon perusteella Cannonballin jäsenet luovuttavat veroluontoisesti osan rikoksilla hankitusta tuotostaan jengin käyttöön.
 Turvaryhmä hoitaa hankalat tilanteet
 Lakkauttamiskanteen liitemateriaalista ilmenee, että poliisi ei ole koskaan onnistunut takavarikoimaan minkäänlaista kirjanpitoa yhdenkään Cannonball-osaston rahavaroista. Poliisin mukaan tämä johtuu siitä, että organisaation varoista vastaavat osastojen rahastonhoitajat, jotka säilyttävät käteisrahan itsellään käteisenä, eivätkä pidä siitä kirjallisia tositteita.
 Lukuisien esitutkintojen aikana poliisi on takavarikoinut jengin jäseniltä laajan valikoiman ampuma-aseita. Jengillä on ollut hallussaan niin käsiaseita, metsästysaseita kuin konetuliaseitakin. He myös harjoittelevat niiden käyttöä.
 KRP:n tiedustelutiedon mukaan Cannonballin organisaatiossa toimii eräänlainen valmiusryhmä, jota jäsenet kutsuvat turvaryhmäksi. Ryhmän jäsenet käyttävät liiveissään tunnusta NCC.
 Jäsenet ovat tarvittaessa aseistautuneita. Ryhmän tehtävä on hoitaa konfliktitilanteita sekä toimia erilaisissa turvaamis-, erityis- ja järjestelytehtävissä.
 Käytössääntöjä someen ja haastatteluihin
 Liiteaineisto paljastaa myös yksityiskohtia Cannonball MC:n säännöistä, jotka sääntelevät jäsenten elämää ja toimintaa monin tavoin. Säännöt huomauttavat, että jokainen jäsen on ryhmän "käyntikortti", joten jäsenen on harkittava, miten käyttäytyy julkisuudessa.
 Jengiliivejä jäsenen täytyy kantaa ylpeydellä ja pitää ne puhtaana. "Väijyssä" (vartiovuoro) täytyy käyttää liivejä.
 Tapaamisissa tulee olla selvin päin ja turhaa "paskanjauhamista" tulee välttää. Jäsenten täytyy olla tavoitettavissa, ja tehtävät pitää hoitaa tehokkaasti.
 Ryhmän jäsenien pitää sietää kritiikkiä, eikä siitä saa loukkaantua. Rikkeestä voi seurata rangaistus.
 Ryhmä on ajoittain ollut melko aktiivinenkin sosiaalisessa mediassa, mutta jäsenten omaa somen käyttöä säännöt rajoittavat. Facebookissa ei saa sääntöjen mukaan julkaista jengin tunnuksia tai jäsenten nimiä.
 Myöskään muista liivijengeistä ei saa julkaista kommentteja. Tämä johtuu siitä, että Cannonball ei halua rikkoa välejä muihin kerhoihin yksittäisten jäsenten takia. Cannonballin välit muihin liivijengeihin ovat pääasiassa neutraalit. KRP:n mukaan välejä Bandidosiin voi luonnehtia lämpimiksi.
 Turun kerhotilat.  Syyttäjälaitos
 Mahdollisista haastattelupyynnöistäkin kerholla on oma linjauksensa:
 "Jos joku toimittaja tai vastaava ottaa yhteyttä ja haluaisi tehdä kerhosta jutun, niin älkää luvatko tai sanoko et painuu vittuun vaan ottakaa yhteystiedot."
 Säännöt kieltävät jäseniä antamasta minkäänlaisia lausuntoja omin päin.
 Jengin juhlista säännöt määräävät, että upseereille on varattava sellaiset pysäköintipaikat, joista he pääsevät tarvittaessa nopeasti poistumaan. Säännöt määrittelevät myös juhlinnalle erilaisia turvajärjestelyitä kuten sen, että jäsenillä täytyy olla omat varmistajansa (back up), jotka varmistavat toiminnan häiriötilanteissa.
 Täysjäseneltä säännöt vaativat, että tämä ei saa "omia" itselleen "hängää". Tämä tarkoittaa sitä, että hangaround-jäseniä ei saa alistaa omaan henkilökohtaiseen käyttöön, vaan he ovat jengin käytössä.
 Sääntöjen mukaan jäsen "puolustaa veljeä tarvittaessa loppuun asti".
 Lue lisää:
 Syyttäjän mukaan Cannonball MC on rikollinen ja sotilaallinen järjestö: "pakottava yhteiskunnallinen tarve" vaatii yhdistyksen lakkauttamista
 Syyttäjä: Rikollisjärjestö Cannonball MC on lakkautettava – kyseessä ensimmäinen yritys valtakunnallisen moottoripyöräjengin kieltämiseksi

Moottoripyöräkerho Cannonballissa toimii aseistettu erikoisryhmä, joka hoitaa konfliktit – tällainen on lakkautettavaksi haettu liivijengi


Summary: Isännöintiliitto ottaa kantaa Ylen MOT:n maanantaina paljastamiin epäselvyyksiin, joita ilmeni alan yritysten hankinnoissa ja palkkiomenettelyissä. Liiton mukaan alan eettistä ohjeistusta ja valvontajärjestelmiä uudistetaan.

Isännöintiliitto on ottanut kantaa  Ylen MOT-toimituksen maanantaina julkaisemaan selvitykseen  isännöintialalla ilmenneistä epäselvyyksistä.
 Liitto julkaisi maanantaina  tiedotteen , jossa myöntää MOT:n selvityksen paljastavan alalta korruptioon viittaavia, epäselviä palkkiorakenteita. Liiton mukaan isännöinnin luotettavuudessa on parannettavaa ja lojaaliudesta taloyhtiölle ei saa tinkiä.
 – Isännöintiliitto ei hyväksy lahjontaa tai korruptiota missään muodossa, liiton toimitusjohtaja  Mia Koro-Kanerva  sanoo tiedotteessa.
 Ylen MOT-toimituksen laaja selvitys isännöintialan yritysten asiakirjoista paljasti muun muassa palkkiojärjestelyjä isännöitsijän ja palveluntarjoajan välisiä palkkiojärjestelyjä, jotka ohittivat taloyhtiön edun. Ilmi tuli myös hankintoja, jotka oli ilman kilpailutusta tilattu isännöitsijän lähipiiristä.
 Isännöintiliitto tuomitsee tiedotteessaan jyrkästi taloyhtiön edun ohittamisen ja penää läpinäkyvyyttä alan toimijoilta.
 Samalla Koro-Kanerva muistuttaa, että taloyhtiön pitää olla valitsijan roolissa kilpailutuksen jälkeen: eli päättää, valitaanko hankkeen toteuttajaksi isännöitsijän suosittelema palveluntarjoaja vai joku toinen vaihtoehto.
 Liitto kertoo uudistavansa alan eettisiä ohjeita ja valvontajärjestelmää muiden järjestöjen kanssa. Uudistetuissa eettisissä ohjeissa käsitellään "isännöinnin luotettavuuden suurimpiin riskeihin ja heikkouksiin" liittyviä asioita, Koro-Kanerva sanoo tiedotteessa.
 – Näitä ovat esimerkiksi hinnankorotuksista sopimiset, taloyhtiön taloushallinnon läpinäkyvyys, isännöinnin sidonnaisuudet ja reilun kilpailun pelisäännöt.
 Lue MOT:n selvitys täältä:   Näin isännöitsijät rahastavat taloyhtiöitä – osa sopimuksista lähentelee professorin mukaan jopa lahjontaa
 Lue myös:   Analyysi: Kun puolueeton isännöitsijä saa taloyhtiön palvelusta provision, se toimii kuin turistirantojen helppoheikit

Isännöintiliitto myöntää, että alalla on ongelmia: "Luotettavuudessa on parannettavaa"


Summary: Suurin osa suomalaisista pitää kehitysyhteistyötä tärkeänä. Silti moni kertoo suhtautumisensa muuttuneen kielteisemmäksi viime aikoina.

Selkeä enemmistö suomalaisista tuntee itsensä surulliseksi Taleban-hallinnon alla elävien naisten ja tyttöjen vuoksi, kertoo ulkoministeriön Taloustutkimuksella teettämä mielipidetutkimus. 86 prosenttia vastanneista oli jokseenkin tai täysin sitä mieltä, että naisten ja tyttöjen asema saa hänet surulliseksi.
 Verkkokyselyyn vastasi elokuun lopussa lähes 1 200 ihmistä eri puolilla Suomea.
 Kolme neljästä oli jokseenkin tai täysin samaa mieltä siitä, että Suomen tulisi antaa afganistanilaisille hätäapua, kuten ruokaa, suojaa ja vettä.
 Sen sijaan vain 39 prosenttia oli jokseenkin tai täysin samaa mieltä väitteestä, että Suomen pitäisi pyrkiä mahdollisimman pian jatkamaan pitkäjänteisiä kehitysyhteistyöohjelmia Afganistanissa. Naisista pitkäjänteisen kehitysyhteistyön jatkamista kannatti 48 prosenttia, miehistä 31.
 Vihreiden kannattajista 79 prosenttia jatkaisi Suomen kehitysyhteistyöohjelmia Afganistanissa mahdollisimman pian, kun näin tekisi perussuomalaisten kannattajista vain joka kymmenes.
 Suhtautuminen vaihtelee puoluekannan mukaan
 Noin kaksi kolmesta suomalaisesta pitää kehitysyhteistyötä erittäin tai melko tärkeänä. Noin neljännes kertoo suhtautumisensa kuitenkin muuttuneen viime aikoina kielteisemmäksi.
 Eri eduskuntapuolueiden kannattajista kriittisimmin suhtautuivat perussuomalaisten ja Liike Nyt -puolueen äänestäjät, joista yli 70 prosenttia piti kehitysyhteistyötä ja kehityspolitiikkaa yhdentekevänä tai merkitykseltään melko vähäisenä.
 Vihreiden äänestäjistä 80 prosenttia ja vasemmistoliiton äänestäjistä 70 prosenttia piti kehitysyhteistyötä erittäin tärkeänä.
 Valtaosa vastanneita suhtautuu epäileväisesti Suomen kehitysyhteistyön tehokkuuteen ja tuloksellisuuteen. Suhtautuminen tehokkuuteen heijastelee vastaajan yleisiä asenteita kehitysyhteistyöhön, mutta myös kehitystyötä tärkeänä pitävissä ryhmissä merkittävä osuus vastaajista suhtautuu epäilevästi kehitysyhteistyön tehokkuuteen.

Puoluekanta näkyy selvästi suhtautumisessa kehitysyhteistyöhön – vähemmistö kannattaa pitkäaikaisen tuen nopeaa aloitusta Afganistanille


Summary: Suunnitteluprosessista tulee nopeampi kun käyttäjät pääsevät kommentoimaan suunnitelmia varhaisessa vaiheessa ja ymmärtävät niitä paremmin. Näin tehtaastakin tulee parempi.

Virtualisointi ja pelillisyys ovat tulleet avuksi myös tehtaiden suunnitteluun. Kokkolalainen suunnittelutoimisto Merius ja start up-yritys Innomost ovat solmineet sopimuksen Innomostin pilottitehtaan rakentamisesta Kokkolaan ja suunnittelussa hyödynnetään muun muassa virtualisointia.
  Innomost tuottaa koivun kuoresta raaka-aineita, joilla voi korvata muovia ja palmuöljyä kosmetiikassa.  Se sai kesällä viiden miljoonan euron rahoituksen pilottilaitoksen rakentamiseksi. Suurin rahoittaja on Metsä Group.
 Uuden tehtaan tuotantolinjojen asemoinnissa hyödynnetään pelillisiä menetelmiä ja 3D-suunnittelua. Noin 900 neliömetrin pilottilaitos valmistuu ensi vuoden lopulla, siellä voidaan tuottaa 20 tonnia erilaisia Innomostin tuotteita.
 Merius on vienyt 3D-suunnittelun uudelle tasolle, siinä käytetään pelillisiä menetelmiä, tutkittaessa esimerkiksi miten tuotantolinjoja asemoidaan ja miten ihmiset siellä toimivat.
 Pelillisyyden ansiosta sidosryhmäläiset pääsevät hyvin varhaisissa vaiheissa virtuaalisiin maailmoihin projektia, ja tilaaja ymmärtää paremmin suunnittelijan visioita, kertoo Meriuksen toimitusjohtaja  Hannu Sarja .
 – Näin käyttäjäkunnalta saadaan hyviä ideoita. Suunnittelija ei koskaan ole itse paras prosessin asiantuntija, silloin tilaaja pääsee sanomaan omat arvionsa hyvin varhaisessa vaiheessa ja päästään kerralla maaliin nopeammin. Tästä seuraa parempia ratkaisuja niin teknisesti, tilojen käytön kuin prosessin näkökulmasta.
 Prosessi alkaa rakennetusta ympäristöstä tuotettavasta digitalisesta 3D-mallista, joka tapahtuu laserkeilauksen ja drone-kartoituksen avulla. Näitä yhdistetään uuden laitoksen suunnitteluun ”virtuaaliseksi todellisuudeksi”.
 Sarjan mukaan suunnittelu vie alkuvaiheessa hieman enemmän aikaa kuin normaalisti, mutta lopulta suunnitteluprosessi on tavanomaista nopeampaa ja sitä myötä halvempaa.
 – Myös laitoksen elinkaarikustannukset ovat pienemmät kun laitoksen ratkaisuista on syntynyt parempia. Kokonaisuutena tämä varhaisen integraation malliksi kutsutun tavan hyödyntäminen on halvempaa. Teknologia ja toimintatapa mahdollistavat kustannushyödyt sanoo Hannu Sarja.
 Lue lisää:  Koivun kuoresta jalostetaan muovin korvaajaa kosmetiikkaan – kokkolalaisyritys sai Metsä Groupin tukemaan kehitystään

Pelillisyys on tullut mukaan myös tehtaiden suunnitteluun – Innomostin pilottilaitoksen suunnitelussa Kokkolaan hyödynnetään uutta tekniikkaa


Summary: Jens Stoltenberg uskoo, että kumppanimaiden kanssa tehtävän yhteistyön tärkeys tunnustetaan myös Naton uudessa strategiassa, josta sovitaan Madridissa ensi kesäkuussa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomessa vierailulla oleva sotilasliitto Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  pitää tervetulleena Ruotsin ja Suomen läheistä yhteistyötä Nato-maiden Norjan ja Tanskan sekä Islannin kanssa.
 – Se tuo Pohjoismaat lähemmäksi toisiaan. Me jaamme samat arvot ja samat haasteet, ja se tuo Natoon kuulumattomia Suomea ja Ruotsia lähemmäksi Natoa, Stoltenberg sanoi Ylelle Helsingissä.
 Stoltenberg sanoi koko Naton pitävän alueellista yhteistyötä tervetulleena. Se, mitä tapahtuu pohjoisessa, vaikuttaa kaikkiin Nato-liittolaisiin, myös etelässä, Stoltenberg sanoi.
 – Näemme, että jännitteet tässä osassa Eurooppaa kasvavat. Olemme nähneet Venäjän sotilaallisen voiman merkittävän kasvattamisen. Olemme myös nähneet Venäjän rikkovan tärkeitä aserajoitussopimuksia kuten sopimusta, joka kielsi kaikki keskimatkan ydinaseet, Stoltenberg sanoi.
 – Siksi Nato on kasvattanut läsnäoloaan Itämeren alueella ja korkealla pohjoisessa, mukaan lukien taisteluryhmillä Baltian maissa ja ilmatilan valvonnassa. Me työskentelemme läheisesti myös Suomen kanssa, joka on hyvin arvostettu Naton kumppani.
 Stoltenberg uskoo, että Naton uudessa strategisessa konseptissa tunnustetaan kumppaneiden kanssa tehtävän läheisen yhteistyön merkitys.
 Nato-maiden valtionpäiden on määrä sopia uudesta konseptista Madridin huippukokouksessa ensi vuoden kesäkuussa.
 Suomesta Stoltenberg ja Naton ylin päättävä elin, jäsenmaiden suurlähettiläistä koostuva Pohjois-Atlantin neuvosto, jatkavat Ruotsiin.
 Norjalaisen Stoltenbergin kahdeksan vuoden virkakausi Naton johdossa lähenee loppuaan. Naton pääsihteerinä Stoltenberg aloitti lokakuussa 2014. Hänen kautensa Naton johdossa päättyy syyskuussa ensi vuonna.
 Norjan työväenpuolueen riveistä tuleva Stoltenberg toimi Norjan pääministerinä vuosina 2000–2001 ja 2005–2013.
 Juttua täydennetään.

Naton pääsihteeri Ylelle: Suomen ja Ruotsin yhteistyö Naton pohjoismaisten jäsenten kanssa on tervetullutta


Summary: Prinsessa valitsi suhteen, jonka kohut viivästyttivät vihkimistä vuosilla. Mako pyysi tiistaina anteeksi japanilaisille aiheuttamaansa mielipahaa.

Japanissa on vietetty keisariperheen jäsenelle hyvin epätavalliset, koruttomat häät.
 30-vuotias prinsessa  Mako  vihittiin tiistaina Tokiossa vaatimattomassa siviiliseremoniassa kihlattunsa  Kei Komoron  kanssa. Mako luopui liiton myötä keisarillisesta asemastaan. Hän on keisari  Naruhiton  veljentytär.
 Prinsessa oli pukeutunut yksinkertaiseen vaaleansiniseen pukuun. Sulhasella oli tumma liituraitapuku, ja hän oli leikkauttanut aiemmin kohua herättäneen poninhäntänsä.
 Japanin yleisradioyhtiö NHK kertoi,  että keisarillisen kanslian viranomainen täytti vihkitodistuksen, jonka jälkeen Mako menetti kuninkaallisen asemansa. Näin tapahtuu keisarillisen perheen naisille, jotka avioituvat ei-kuninkaallisen kanssa.
 Kruunua Mako ei olisi voinutkaan periä, sillä sen voi tehdä Japanissa vain mies.
 Osa japanilaisista vastustaa yhä liittoa
 Suhde on kuohuttanut Japania vuosia, sillä Komuro tulee niin sanotusta tavallisesta perheestä ja on yksinhuoltajaäidin kasvattama. Kihlauksen tultua julki vuonna 2017, Japanissa alettiin kirjoitella sulhasen perheen talousvaikeuksista.
 Pari antoi vihkimisen jälkeen lyhyen lausunnon julkisuuteen. Mako sanoi, että kihlauksen aikana kerrotut virheelliset uutiset tekivät hänet surulliseksi ja aiheuttivat stressiä.
 Hän myös pyysi anteeksi avioliittonsa japanilaisille aiheuttamia ongelmia, ja sanoi ymmärtävänsä että ihmisillä on siitä eriäviä näkemyksiä.
 Myös Kei Komuro pyysi anteeksi, mutta sanoi rakastavansa Makoa ja olevansa valmis tukemaan tätä läpi elämän.
 Keisarillinen perhe kertoi jokin aika sitten, että suuri negatiivinen julkisuus on aiheuttanut Makolle traumaperäisiä stressireaktioita.
 Mielipidemittausten mukaan yli puolet japanilaisista hyväksyy avioliiton, mutta kiivaita vastustajiakin on. Kuvassa on mielenosoittajia tiistaina Tokiossa. Kazuhiro Nogi / AFP
 Keisarillisten naisten asema on etuoiketettu, mutta kova
 Japanissa kuninkaalliset naiset ovat paineessa, jota tulee niin yleisöltä, lehdistöltä kuin keisarilliselta perheeltäkin.
 Keisarillisen perheen jäsenyys on jopa kovimpia paikkoja, mihin nainen voi Japanissa joutua,  arvioi The New York Times -lehti.
 Lehti kirjoittaa, että koska keisarillinen perhe symboloi perinteistä Japania, kuninkaalliset naiset saavat kokea täyslaidallisen japanilaisen yhteiskunnan sukupuolten välistä epätasa-arvoa – etuoikeutetusta asemastaan huolimatta.
 Heiltä odotetaan tiukan etiketin noudattamisen lisäksi muun muassa miespuolisen perillisen synnyttämistä.
 Mako ja Kei muuttavat New Yorkiin
 Avioliiton myötä Mako luopuu kaikista keisarillisista oikeuksistaan. Hänet tunnetaan vastedes nimellä  Mako Komuro . Hänellä on ensimmäistä kertaa elämässään sukunimi.
 Prinsessa Mako halasi sisartaan Kakoa hyvästellessään perheensä ennen vihkiseremoniaa. AFP / Lehtikuva
 Hän myös luopuu yli miljoonan euron arvoisista myötäjäisistä, joihin hän olisi oikeutettu.
 Parin odotetaan muuttavan Yhdysvaltoihin New Yorkiin, jossa Kei Komuro on opintojensa jälkeen työskennellyt lakitoimistossa.
 Komuro lähti New Yorkiin vuonna 2018 ja palasi Japaniin vasta kuukausi sitten, rennosti pukeutuneensa ja poninhännän kasvattaneena.
 Komuro joutui julkisen repostelun kohteeksi, kun hänen äitinsä kerrottiin velkaantuneen entiselle sulhaselleen.
 Myös Mako on opiskellut ulkomailla, Edinburghissa Skotlannissa. Pari tapasi ulkomaille lähteville opiskelijoille järjestetyssä tilaisuudessa vuonna 2012.
 Lue myös aiempi juttu aiheesta:
 Japanin prinsessa kihlautui taviksen kanssa

Japanin prinsessa Mako pääsi vihdoin naimisiin – rakkausavioliitto ajoi prinsessan suureen stressiin ja suututtaa edelleen monia


Summary: Katumuodilla parrasvaloihin kompuroineen Makian nimi printattiin t-paitaan ensimmäisen kerran 20 vuotta sitten. Viha Rakkaus Makia -brändielämänkerta paljastaa, että matka tunnetuksi vaatebrändiksi on ollut mutkikas.

Katumuodilla parrasvaloihin kompuroineen Makian nimi printattiin t-paitaan ensimmäisen kerran 20 vuotta sitten. Nyt Makia on kansainvälisestikin tunnettu noin 10 miljoonan liikevaihtoa pyörittävä vaateyritys.
 Mutta miten kaikki tapahtui? Miten ihmeessä alunperin lumilautailua harrastanut Helsingin Punavuoressa hengaillut pussikaljaporukka onnistui lyömään itsensä läpi toimialalla, jolla ei ollut häävejä näkymiä tuolloin eikä vielä nytkään.
 Tämä selviää  Jani Niipolan  kirjoittamasta Viha Rakkaus Makia (Johnny Kniga kustantaja) brändielämänkerrasta. Sen digiversio julkistettiin tiistaina ja painettuna kirja tulee julki marraskuun alussa.
 Makia nimen keksi Jussi Oksanen. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Idea "hengailukledjubrändistä" syntyi kaverusten  Joni Malmin  ja  Jussi Oksasen  kesken baarissa vuonna 2001.
 Siitä lähti taival, josta tuli myös parikymppisten lumilautailu- ja skeittipiireissä Suomen rajojen ulkopuolellakin mainetta niittäneiden nuorten miesten aikuistumiskertomus.
 – Kummallakin oli sama fiilis, että haluaisi luoda jotain omaa. Olimme reissanneet paljon Jenkeissä, ja monet skeitti- ja katuvaatebrändit olivat meille tuttuja. Olimme nähneet mentaliteetin, jossa jengi panee rohkeasti autotallissa pystyyn vaatebrändin ja alkaa printata omaa logoa t-paitaan, ja yhtäkkiä homma räjähtää, Malmi sanoo.
 Nimen keksi Oksanen, Malmi piirsi logon.
 – Ajattelin nimiä, joilla olisi suomalainen tausta, mutta jotka kuulostaisivat hyvältä myös englanniksi. Mun mutsi on Itä-Suomesta ja sekin sanoi, että Makia on kiva, Oksanen kertoo.
 Sitten tarvittiinkin jo muiden yhteyksiä ja osaamista.
 Sitä löytyi  Ivar Fougstedtistä , joka oli töissä lumilautavalmistaja Burton Europella. Hänelle esiteltiin musta t-paita Makian valkoisella logolla Italiassa pidetyssä palaverissa.
 Palaverin tulos oli, että Malmi, Oksanen ja Fougstedt laittoivat kaikki 5000 euroa Makian perustamiseen. Alkupääomalla ostettiin painokone, jotta saatiin painettua neliväriprinttejä.
 Suunnittelutaitoakaan Makialla ei ollut. Mutta kaveripiiristä löytyi yllättäen sitäkin. Remmiin liittyi vaatturikoulussa opiskellut entinen ammattilumilautailija  Jesse Hyväri .
 Hyvärin mukana Makiaan tuli mallistoajattelua ja suunnitteluun selkeyttä.
 Epätyypillisellä markkinoinilla nimeä
 Näkyvyyttäkin uunituoreelle Makia-nimelle tarvittiin.
 Sitä Malmi ja Oksanen osasivat hankkia. Piti olla "vain" todella hyvä lumilautailija, jota tultiin haastattelemaan alan julkaisuihin ja kuvaamaan videoihin. Juuri sellaisia maailmanluokan lumilautailijat Oksanen ja Malmi olivat.
 – Muistan yhden lumilautavalmistaja Burtonin maailmanlaajuisen myyntikokouksen, jossa me laitettiin lautoja riviin. Kaikki myyntiedustajat ihmettelivät mun lautaa. Makia Burtonin logon päällä, Oksanen nauraa.
 – Kunnon sissimarkkinointia. Aina Makian paita päällä alkukuvassa, ei mitään sponsoreiden kamaa, toteaa puolestaan Malmi kirjassa.
 Kotimaan tapahtumissa ja tuttavapiirissä myyntiä alkoi tulla jonkin verran, mutta ei tuottoa. Oksanen ja Fougstedtkin irtaantuivat työkuvioidensa takia Makiasta.
 Jesse Hyvärin suunnittelema ja tekemä parkatakki toi Makialle ensimmäisen sijoittajan. Mårten Lampén / Yle
 Toimintaa pyöritettiin pienimuotoisesti Malmin lautailutuloilla ja silloinen suunnittelija ja nykyinen pääsuunnittelija Jesse Hyväri valmisti mallikappaleita, mallistokin siinsi jo mielessä.
 – Oli joka tapauksessa päädytty hetkeen, jossa kaikki on mennyt hieman päin persettä ja tarvittiin pieni tai keskisuuri ihme, jotta pää saadaan takaisin pinnalle, Malmi sanoo.
 Vuonna 2007 sellainen löytyi tietysti tutuista piireistä.
 Mies oli  Totti Nyberg  eli Makian nykyinen toimitusjohtaja.
 Myyntityöhön suostuneen Nybergin ensikäynti varastolla oli järkytys.
 – Leukani loksahtivat kun näin sen määrän, joka sinne oli tilattu. Se oli kallista kamaa eli italialaisia materiaaleja ja kaikki Suomessa valmistettua. Ajattelin heti, etteivät vaatteet olleet tuotannollisesti halpoja. Tulisi hankaluuksia, jos rahat pitäisi saada täydellä katteella takaisin.
 Nybergillä kuitenkin riitti intoa, osaamista ja aiemmasta työstään syntyneitä suhteita vaateyrityksiin.
 – Se tarkoitti, että yhtäkkiä saimme kamoja muidenkin kuin frendien päälle kaljaa vastaan, Hyväri kertoo.
 Vaikeuksia riitti kuitenkin vielä vuosiksi eikä vähiten siksi, että rahasta oli aina pulaa.
 Nyberg kuvailee omia alkuvuosiaan Makialla ”nälkävuosiksi”.
 Yritys kuitenkin eteni, mutta kasvu ilman rahaa ei onnistu. Tuli aika etsiä rahoittaja.
 Tuttujen kautta – jälleen kerran – sellainen myös löytyi.
 – Jäbät toi mulle parkan, kun kävimme ensimmäiset neuvottelut. Se oli yksi syy siihen, miksi lähdin mukaan. Se parka oli vaan niin päräyttävä, sijoittaja  Sebastian Koreneff  kertoo. Koreneffien perheyritys on tehnyt rahansa parkkihalleilla.
 Parkassa taisi olla syvät taskut, sillä yhteistyö Makian kanssa tuli vaatimaan Koreneffiltä vielä useita rahoituskierroksia.
 Nykyään Koreneff on Makian hallituksen puheenjohtaja ja suurin omistaja.
 Mainostempauksia ja logokohuja
 Ylilyöntejäkin oli, mutta ainakin nimi näkyi.
 Esimerkiksi yhteistyö  Kimi Räikkösen  kanssa suututti suomalaisen formuloita seuraavan median.
 Etukäteen  kohuttu Kimi Räikkösen "sopimusjulkistus"  paljastui autourheiluun liittyvän sopimuksen sijaan mainossopimukseksi Makian kanssa.
 Keskustelua tuli siitäkin, kun Makia katkaisi yhteistyönsä  tavarataloketju Kärkkäisen  kanssa. Päätös lähdöstä oli merkittävä, sillä Kärkkäinen oli Makialle yksi tärkeimpiä kumppaneita taloudellisesti.
 Makian Merenkävijät tapauksessa vaatemallistoon päätyi Helsinkiläisen pursiseuran logoa muistuttava symboli. Riita ratkesi, kun Makia veti logoa käyttäneet tekstiilit myynnistä ja lahjoitti ne  Merenkävijät pursiseuralle.
 – Havahduin Merenkävijät-kohun aikana siihen, että olemme isompia kuin itse kelaamme. Mieli oli vieläkin jossain Punavuoren kellarissa. Jengi taas oli jo omaksunut Makian jotenkin ihan eri tavalla kuin me, Nyberg sanoo.
 Samoja aikoja mallistojen valmistus siirtyi pois Suomesta. Siitä alkoivat myös seuraavan vuosikymmenen ongelmat, jotka johtivat jopa kuilun partaalla käymiseen.
 Julkisuudessa ei esimerkiksi ole aiemmin kerrottu, että Makia sai Finnveran virkamiehen pyörtämään kielteisen takauspäätöksen yrityksen tulevaisuuden kannalta lähes viime hetkellä. Keinona oli muun muassa soittokierros aina vaan ylemmälle päättäjälle.
 Yrittäjät oppivat virheistään
 Makian 20-vuotista taivalta tai kompurointia menestykseen voi lukea monella tavalla.
 Kuten vaikkapa katsauksena siitä miten räp- ja hiphop-musiikin soidessa surffarit, skeittarit ja lumilautailijat tiiviine yhteisöineen vaikuttivat omanlaisensa vaatetyylin syntyyn ja muuntumiseen toimistokelpoiseksi.
 Aloitteleva yrittäjä voi puolestaan saada kirjasta vinkkejä siitä miten välttää pahimpia virheitä.
 Makialaisille iso opetus oli esimerkiksi se, että jos valmistusmaa ei ole millään tavalla brändilupauksen ytimessä niin ei niitä vaatteita kannata silloin Suomessa valmistaa.
 Mallistot on maksettava myös etukäteen, mutta tuotto niistä tulee vasta paljon myöhemmin. Mallisto kannattaa siis myydä ensin ja valmistaa vaatteet vasta sen jälkeen.
 – Me tehtiin hommia ihan väärinpäin heti alussa. Tuotimme ensimmäisen vaatemalliston Suomessa ennen kuin meillä edes oli ketään, joka myisi vaatteita, Joni Malmi sanoo.
 Makian motto "Through the rough seas" on toiminut ja toimii edelleen.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Toinen opetus on se, että jos Makialla oli syvätaskuisen sijoittajan takia onnea matkassaan niin sitä voisi olla enemmän muillakin. Suomeen tarvittaisiin siis enemmän kärsivällisiä rahoittajia, jotka ymmärtäisivät paremmin hitaasti lentoon lähteviä toimialoja.
 – Pitää muistaa, että ruotsalainen lumilautailijoiden ja skeittareiden perustama katuvaateyritys WeSC meni konkkaan moneen kertaan ennen kuin se breikkasi kansainvälisesti. Iso kysymys on, miten pääsisimme edes pienen askeleen lähemmäs sellaista ajattelua Suomessa, sanoo Makian brändin alkuvuosien visuaaliseen linjaan vahvasti vaikuttanut valokuvaaja  Kimmo Syväri .
 Kasvun riskejä jaetaan nyt vaikka liittoutumalla. Makia on ollut kesästä 2021 alkaen osa Manna-konsernia, johon kuuluu myös Finlayson, Vallila ja nurmeslainen ulkovaatevalmistaja Sasta.
 Kolmas opetus voisi olla verkkokauppa. Läheskään kaikilla Suomessa toimivilla vaateyrityksillä ei ole sellaista vieläkään, kertoo esimerkiksi  Kaupan liiton  laaja muotikaupan selvitys.
 Operatiivisen johtajan  Mika Martikaisen  avaaman verkkokaupan myynti oli vielä perustamisvuonna 2010 pientä, mutta sittemmin siitä on kasvanut yksi Makian tärkeimmistä kauppakanavista.
 Ei enää valtaosin biletystä
 Makian nykyinen menestys on monen tekijän summa.
 Yksi menestystekijä tuntuu olleen myös tekemisen mallin muuttaminen.
 Tekeminen jaettiin kirjan mukaan makialaisilla pitkään niin, että 70 prosenttia pidettiin hauskaa eli biletettiin, 20 prosenttia oli kovaa työntekoa ja 10 prosenttia ammatillista hauskanpitoa.
 No, arvata saattaa, että eihän sellainen pitkään vetele.
 Malli on silti makialaisilla edelleen käytössä, mutta nykyään se on kuulemma 70 prosenttia kovaa työntekoa, 20 prosenttia innovointia ja hulluja ideoita ja enää vain 10 prosenttia biletystä sekä hallittua sekoilua.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 27.10. klo 23:een saakka.

Miten Punavuoren pussikaljaporukasta kasvoi menestynyt yritys? Vaatebrändi Makian alku oli täynnä mokia, joita paikkaamaan pyydetty toimitusjohtajakin järkyttyi


Summary: Kaikille avoimia saamen kielten oppitunteja järjestetään jo kolmatta kertaa pohjoismaisen saamen kielten viikon yhteydessä.

Tällä viikolla vietetään pohjoismaista saamen kielten viikkoa. Kieliviikko on Ruotsin, Norjan ja Suomen saamelaiskäräjien yhteinen hanke, ja sen tarkoituksena on tehdä näkyväksi eri saamen kieliä.
 Kieliviikolla kenellä vain on  mahdollisuus osallistua saamen kielen etäopetustunnille . Viikon aikana saamen kielten etäyhteyksiä hyödyntävän opetuksen pilottihanke järjestää kielikylpytunteja netin kautta inarin-, koltan- ja pohjoissaamen kielillä.
 Tiistaina pääsee oppimaan marjoista koltaksi, keskiviikkona taas viikonpäivistä pohjoissaameksi ja torstaina on mahdollista oppia metsäneläimistä inarinsaameksi.
 Utsjoen kunnan ja saamelaiskäräjien etäopetushankkeen projektipäällikkö  Satu Pieski  kertoo, että oppitunnit on suunnattu perusopetuksen oppilaille ja toisen asteen opiskelijoille, mutta oppitunneille saavat osallistua kaikki saamen kielistä kiinnostuneet.
 – Tunneilla käytetään kielikylpymetodeja ja opettaja puhuu pelkästään saamea. Apuna on kuvia, jotta oppilaat ymmärtävät, mistä on kyse. Tunneilla opetellaan sanoja ja lauseita, ja opetuksen tukena käytetään myös monenlaisia pelejä, kertoo Pieski.
 Oppitunnit suosittuja – myös aikuisopiskelijat seuraavat
 Kaikille avoimia oppitunteja on järjestetty saamen kielten viikolla vuodesta 2019, ja ne ovat olleet suosittuja.
 Oppituntien tarkoituksena on lisätä tietoa saamelaisista ja saamen kielistä sekä innostaa osallistujia saamen kielistä kielikylvyn muodossa.
 – Olemme saaneet paljon positiivista palautetta tunneista. Niitä seurataan niin saamelaisalueella kuin sen ulkopuolellakin. Viime vuonna oppitunteja seurasivat myös aikuisopiskelijatkin, jotka haluavat oppia saamea, kertoo Pieski.
 Saamen kielten tunneille voi osallistua kukin oppija itsenäisesti tai koko luokka voi osallistua yhdessä samaan tuokioon yhteiseltä laitteelta. Osallistua voi myös useammalle tunnille. Oppitunnit on kohdennettu eri ikäryhmille ja kullakin oppitunnilla keskitytään tiettyyn aiheeseen.
 Pilottihankkeen projektipäällikkö Satu Pieski toivoo, että mahdollisimman moni osallistuisi tunneille.
 – Tietenkin toivomme, että olisi kiinnostusta. Tällä tavalla me saamme tietää, että kuinka moni on kiinnostunut opiskelemaan saamen kieltä, sanoo Pieski.

Nyt vietetään saamen kieliviikkoa: kaikille avoimilla saamentunneilla voi opiskella viikonpäiviä, eläimiä ja marjoja


Summary: Australian pääministerin mukaan maa ei aio luopua hiili- ja kaasuteollisuudestaan.

Australia ottaa ilmastopolitiikkansa tavoitteeksi olla vuonna 2050 päästöneutraali. Asiasta ilmoitti tänään tiistaina pääministeri  Scott Morrison .
 Ilmoitus on huomattava muutos Australian hallituksen aikaisempaan ilmastopolitiikkaan. Kahdeksan vuotta Australiaa hallinneet konservatiivihallitukset ovat johdonmukaisesti kieltäytyneet aktiivisista päästövähennystoimista, hyväksyneet uusia hiilivoimahankkeita ja väheksyneet ilmastonmuutosta.
 Australia on yksi maailman suurimmista ilmastopäästöjen aiheuttajista. Ilmastonmuutoksesta huolestuneet tutkijat ovat arvostelleet sitä vastuuttomuudesta.
 Nyt pääministeri Morrison totesi, että "maailma on muuttunut" ja että "australialaiset haluavat tehdä ilmastonmuutoksen suhteen oikein".
 – Ilmastonmuutos on todellinen, se tapahtuu. Me ymmärrämme tämän ja tiedostamme sen, Morrison sanoi.
 Australia on jo vuosia kärsinyt ilmastonmuutokseen liitetyistä luontotuhoista, kuten kuivuudesta, maastopaloista ja tulvista. Kyselyiden mukaan 78 prosenttia kansalaisista tukee nollapäästötavoitetta ja 63 prosenttia haluaisi lopettaa uusien hiilikaivosten perustamisen.
 Morrisonin konservatiivinen Liberaalipuolue on myös kyselyjen mukaan lähellä hävitä ensi vuonna järjestettävät parlamenttivaalit Työväenpuolueelle, joka ajaa tiukempaa ilmastopolitiikkaa.
 Australian pääministeri Scott Morrison. Rohan Thomson / AFP
 Keinot kysymysmerkki
 Australialla on ollut tavoitteena vähentää päästöjään 26 – 28 prosenttia vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tavoitteesta on tähän mennessä täyttynyt yli 20 prosenttiyksikköä.
 Tavoitetta on pidetty löysänä, mutta hallitus ei aio kiristää sitä. Morrison totesi kuitenkin, että Australia on joka tapauksessa saavuttamassa tavoitteen ja jopa ylittämässä sen. Morrisonin arvio on, että maan päästöt vähenevät vuosikymmenen loppuun mennessä 30 – 35 prosenttia.
 Esimerkiksi EU tavoittelee 55 prosentin päästöleikkausta vuoteen 2030 mennessä.
 Asiantuntijoiden mukaan Australian hallituksen esittelemät keinot päästövähennyksen aikaansaamiseen jäävät hatariksi. Hallitus painottaa, ettei se aio tinkiä maan hiili- ja maakaasutuotannosta, eikä myöskään asettaa päästömaksuja, jotka nostaisivat asukkaiden verorasitusta.
 Hallitus aikoo hyödyntää päästöjä vähentävää teknologiaa, johon investoidaan vuosikymmenen aikana 20 miljardia Australian dollaria eli noin 13 miljardia euroa.
 Hallituksen mukaan 85 prosenttia vähennyksestä saadaan aikaan jo olemassa olevalla teknologialla, loput uudella, nyt kehitettävällä teknologialla.
 Vippaskonsti?
 Ilmastoasiantuntijat ovat jo moittineet hallituksen suunnitelmaa, sillä se vaikuttaa luottavan myös päästökompensaatioihin, joita asiantuntijapiireissä pidetään vippaskonsteina.
 Hallitus ei ole julkistanut taloudellisia laskelmia tai mallinnuksia siitä, miten sen esittämät toimet vaikuttaisivat päästömääriin.
 Uutistoimisto AFP:n haastattelema Australian Studies -instituutin professori  Mark Kenny  arvelee kansainvälisen paineen taivuttaneen Australian hallituksen muuttamaan retoriikkaansa. Kennyn mukaan hallituksen linja on "käytännössä kiistänyt ilmastonmuutoksen".
 – Tämä ilmastolupaus ei ole todellisuudessa merkityksellinen. Jos joku ottaa tämän todesta, häntä on vedetty nenästä, Kenny toteaa.
 Ilmastonmuutosuutisten päivittyvä seuranta
 Lisää aiheesta :
 Kaksi isoa maastopaloa yhdistyi megapaloksi Australiassa – "Tästä tulee pitkä yö"
 Toimittajalta: Maa palaa, mutta päästöhirmu Australia neuvottelee uusia kaivos- ja öljysopimuksia – ilmastotoimia vaativien tyrmistys kasvaa

Australia sanoo pyrkivänsä nollapäästöihin vuonna 2050 – onko kyse poliittisesta lehmänkäännöksestä vai vain tyhjästä puheesta?


Summary: Monet pörssiyhtiöt julkistavat tänään osavuosikatsauksiaan. Kokoamme tuloksia tähän artikkeliin.

Yle seuraa tiiviisti tiistain tulospäivää Helsingin pörssissä. Osavuosikatsauksia julkistavat tänään muun muassa Finnair, UPM, Valmet ja Wärtsilä.
 Wärtsilän tulos kasvoi reilusti heinä-syyskuussa
 Wärtsilän vertailukelpoinen liiketulos kasvoi reilusti kolmannella vuosineljänneksellä. Liiketulos oli heinä-syyskuussa 87 miljoonaa euroa, mikä on 43 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten vastaavana aikana.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi 11 prosenttia edellisestä heinä-syyskuusta. Koko kuluvan vuoden osalta liikevaihto on tähän mennessä yhä kuusi prosenttia pakkasella vertailukauteen nähden.
 Tiedotteessaan Wärtsilä kuvailee markkinaolosuhteiden aiheuttavan edelleen epävarmuutta. Siitä huolimatta yhtiö ennakoi, että kysyntä on vuoden viimeisellä neljänneksellä huomattavasti parempi kuin viime vuonna vastaavana aikana.

Yle seuraa tulospäivää: Wärtsilän tulos kasvoi reippaasti


Summary: Kehitykselliset neuropsykiatriset häiriöt, kuten esimerkiksi ADHD, altistavat päihderiippuvuuksille. Hoitoon hakeutuneista päihderiippuvaisista noin joka viidennellä on ADHD.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Oona Orell  oli lapsi, jonka oli vaikea muistaa asioita. Läksyt jäivät usein tekemättä, tavarat katosivat ja opettajan kotiin lähettämät laput unohtuivat repun pohjalle.
 Orell oli myös vilkas. Paikallaan istuminen tuntui useimmiten tuskalliselta – niin myös keskittyminen esimerkiksi lukemiseen tai koulutunneilla kuuntelemiseen.
 Oli kuitenkin poikkeuksia. Niihin asioihin, joista Orell oli kiinnostunut, hän saattoi uppoutua tuntikausiksi. Sellaisia olivat esimerkiksi maalaaminen ja piirtäminen.
 Vuodet kuluivat ja Orellin koulunkäynti kärsi. Niin myös hän itse.
 – Mietin, mikä minussa on vikana, kun en osannut asioita ja monet jutut tuntuivat haastavilta. Mikään ei toiminut niin kuin halusin.
 Se, että ADHD:n yhteyttä päihdeongelmiin ei olla tunnistettu ja hoidettu, on aiheuttanut suurta kärsimystä monelle.  Pekka Rapeli
 Kun Orell oli 14-vuotias, hän löysi vihdoin helpotuksen oloonsa. Sen toivat hänelle päihteet. Ensin erilaiset lääkkeet ja sitten amfetamiini.
 – Heti ensimmäinen käyttökerta toi mieleeni rauhan ja yhtäkkiä oli helpompi olla. Rakastuin aineeseen täysin.
 Nyt, kymmenen vuotta myöhemmin, 24-vuotias Oona Orell on päihdekuntoutuksessa. Hän toivoo pystyvänsä jättämään päihteiden täyttämän elämän taakseen.
 Orell haluaa kertoa, mikä toi hänet siihen pisteeseen, missä hän on nyt. Siksi täytyy palata muutama vuosi taaksepäin kesään 2019.
 Silloin Orellille diagnosoitiin tarkkaavaisuushäiriö ADHD. Vihdoin hän sai selityksen lapsuudesta asti vaivanneille ongelmilleen.
 – Oli ihanaa kuulla, että minussa ei ole mitään vikaa. Sain moneen asiaan selityksen.
 Kaikista eniten Orell iloitsi kuitenkin siitä, että hän saisi ADHD-lääkkeet. Nyt, jälkikäteen ajateltuna, se oli virhe.
 Hoitamaton ADHD altistaa päihdeongelmille
 Kehitykselliset neuropsykiatriset häiriöt, kuten esimerkiksi ADHD, altistavat päihderiippuvuuksille, kertoo HUS:n riippuvuuspsykiatrian neuropsykologi  Pekka Rapeli .
 Lapsilla ADHD:n yleisyys on noin viiden prosentin luokkaa, aikuisilla hieman vähäisempi. Päihteiden vuoksi hoitoa hakevilla henkilöillä ADHD:n yleisyys on Rapelin mukaan noin 20–25 prosenttia, eli moninkertainen muuhun väestöön nähden. Osuus voi olla erikoissairaanhoidossa ja joissakin laitoksissa vieläkin korkeampi.
 ADHD kohottaa päihdeongelman riskiä Rapelin mukaan kahdella tavalla: joko perinnöllisyyden tai perinnöllisyyden ja ympäristötekijöiden yhteisvaikutuksesta.
 – Se, että ADHD:n yhteyttä päihdeongelmiin ei olla tunnistettu ja hoidettu, on aiheuttanut suurta kärsimystä monelle. Siihen on nyt viimeisten parin vuosikymmenen aikana herätty.
 En enää tunnistanut kuka peilistä katsoo.  Oona Orell
 Kun päihderiippuvuudesta kärsivä aikuinen hakee apua, kiinnittyy huomio Rapelin mukaan helposti pelkkään päihdeongelmaan ja taustalla oleva kehityksellinen neuropsykiatrinen häiriö jää huomaamatta. Varsinkin silloin, jos sitä ei ole diagnosoitu lapsuudessa.
 Päihdeongelmien ennaltaehkäisyn kannalta neuropsykiatristen häiriöiden, kuten ADHD:n, tunnistaminen varhain olisi tärkeää.
 – Kun lapselta tai nuorelta hoidetaan ADHD asianmukaisesti lapsuudessa, se vähentää myöhempiä päihdeongelmia ja muita mielenterveyden häiriöitä.
 Pohjakosketus
 Hoitamaton ADHD ja sen aiheuttamat monenkirjavat oireet olivat Oona Orellin mielestä laukaiseva tekijä hänen päihdeongelman synnylle.
 Huumeilla hän sai turrutettua kaikki ne turhautumisen ja huonommuuden tunteet, joita ADHD aiheutti – sekä hiljennettyä mielessä alati juoksevat ajatukset. Amfetamiinia käyttämällä hän pystyi vihdoin rauhoittumaan ja keskittymään.
 Orellin päihderiippuvuus muuttui vakavammaksi nopeasti, kun hän oli 16-vuotias.
 Silloin hänen äitinsä kuoli yllättäen syöpään. Vain pari vuotta myöhemmin samaan sairauteen menehtyi hänen tätinsä, joka oli ottanut eräänlaisen varaäidin roolin Orellin elämässä.
 – Päihteillä aloin myös työntämään pois näiden isojen menetysten aiheuttamaa tuskaa.
 Olen omin silmin nähnyt, kuinka inhimillinen kärsimys lievittyy suuresti ja kaikki voittavat.   Pekka Rapeli
 Teini-iän viimeiset ja aikuisuuden ensimmäiset vuodet Orell vietti syvällä päihdemaailmassa.
 Elämän syklin määritteli seuraava huumeannos. Mikään muu ei ollut pysyvää. Vuosien saatossa hän menetti opiskelupaikkoja, asuntoja, ihmissuhteita.
 – Ja ennen kaikkea itseni. Hukkasin itseni ihan kokonaan. En enää tunnistanut kuka peilistä katsoo.
 Ahdistus ja paha olo olivat Orellin elämässä pysyvät vieraat. Eivätkä helpotusta tuoneet lopulta enää edes huumeet.
 Viimein Orellin fyysinen kunto romahti.
 Huumeiden käytön lisäksi viimeisten parin vuoden aikana hän myös väärinkäytti ADHD-lääkkeitään suonensisäisesti. Se johti siihen, että Orell joutui sairaalaan. Hän oli vakavasti aneeminen, hemoglobiini oli vain 40.
 Orell vietti osastolla yhteensä viisi viikkoa.
 – Oma pohjakosketus tapahtui sairaalassa. Siellä aloin miettiä, että elämässäni ei ole mitään järkeä. En halua enää elää näin.
 ADHD:tä pitäisi seuloa nykyistä ahkerammin
 Koska päihderiippuvuuksilla ja kehityksellisillä neuropsykiatrisilla häiriöillä on niin vahva yhteys, olisi HUS:n Pekka Rapelin mielestä nykyistä ahkerampi ADHD:n tutkiminen hyvä asia.
 – Uskon, että vähitellen päättäjätkin ovat valmiita antamaan laajemmin resursseja tähän. Potilaiden huolellinen diagnosointi maksaa itsensä pitkässä juoksussa takaisin.
 HUS:n riippuvuuspsykiatrian kaikilta potilailta seulotaan nykyisin ADHD:n mahdollisuus. Rapeli kertoo, että myös vankiloissa ADHD:tä seulotaan ja siihen aloitetaan hoitoja nykyään varsin hyvin.
 – Suurella osalla vangeista on päihdeongelma ja sen taustalla neuropsykiatrinen häiriö, joten seulonta on perusteltua.
 Myös taloudellisessa mielessä neuropsykiatristen häiriöiden havaitseminen varhain olisi tärkeää.
 Vaikea päihdeongelma jatkuu tyypillisesti vuosia. Jos ihminen jää sen vuoksi pois työelämästä ja on sen lisäksi toistuvasti akuuttiosastoilla tai laitoshoidossa, hän aiheuttaa yhteiskunnalle suuret kustannukset.
 Rapelin mukaan puhutaan vuosien aikana kertyvistä satojen tuhansien tai jopa miljoonien eurojen kustannuksista.
 Neuropsykiatrisen häiriönä tunnistamisella ja asianmukaisilla hoidolla voidaan Rapelin mukaan saada yllättävän moni päihteiden vuoksi syrjäytynyt ihminen palautumaan jopa niin, että hän pystyy kouluttautumaan ja kiinnittymään työelämään
 – Olen omin silmin nähnyt, kuinka inhimillinen kärsimys lievittyy suuresti ja kaikki voittavat. Myös taloudellisesti.
 Ei enää lääkkeitä, vaan uusia toimintamalleja
 Päihderiippuvuutensa lisäksi Oona Orell saa tällä hetkellä hoitoa myös ADHD:seen. Lääkkeitä hän ei enää syö. Hoito on tällä hetkellä muun muassa erilaisten tehtävien tekemistä, kuten tunnetaitojen ja uusien käyttäytymismallien harjoittelua.
 – Harjoittelemme esimerkiksi listaamaan asioita, joita pitää muistaa tehdä. En monesti muista tehdä asioita, jos ne eivät ole ylhäällä jossain, Orell kertoo.
 Aiemmin Orell käsitteli pettymyksen tunteitaan ja muita ikäviksi kokemiaan tunteita käyttämällä päihteitä. Päihdekuntoutuksessa hän on oppinut toisenlaisia käsittelytapoja ja ajatusmalleja.
 – Kuten esimerkiksi sen, että ajatukset ovat vain ajatuksia, niitä ei tarvitse lähteä toteuttamaan.
 Orellilla ei ole ammattipätevyyttä. Koulunkäynti jäi, kun päihteet veivät mukanaan. Nyt hän on alkanut miettiä, miltä elämä voisi tulevaisuudessa näyttää ilman päihteitä.
 Hän haaveilee joskus perustavansa oman kakkupuodin tai kahvilan. Orell kertoo rakastavansa leipomista.
 – Ne ovat sellaisia pitkän tähtäimen suunnitelmia. Mutta hyvä niitäkin on olla.
 Siitä Orell on varma, että päihderiippuvuudesta eroon pääseminen on helpompaa nyt, kun myös ADHD on hoidossa.
 Lue lisää:
 Raittius voi ratketa, jos lähipiiri yhä käyttää – Pinja retkahti ja piikitti vessassa, lapsen katsoessa piirrettyjä: "Tajusin tuhoavani kahden ihmisen elämää"
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.

Oona Orell käytti huumeita saadakseen mieleensä rauhan – lapsuudesta asti vaivanneet oireet saivat selityksen, kun hänellä diagnosoitiin ADHD


Summary: Kiinan tiukkaan valvottujen journalistien joukkoon on mahtunut myös joitakin tutkivia toimittajia. Kommunistipuolue haluaa nyt koko yksityisen uutiskentän hallintaansa.

Kiinan johto kiristää nyt otettaan maan media-alasta. Hallinnolla on käynnissä kampanja, jonka myötä se  rajoittaa yksityisten yritysten toimintaa eri aloilla.
 Suunnitelman mukaan käytännössä kaikki ei-valtiollinen uutisraportointi kiellettäisiin.
 Kyse saattaa olla merkittävästä käänteestä Kiinan mediapolitiikassa, arvioi Kiinan poliittiseen historiaan ja internet-tutkimukseen perehtynyt professori  Lauri Paltemaa  Turun yliopistosta.
 – Pohjimmiltaan on kyse kontrollin lisäämisestä ja sananvapauden rajoittamisesta. En usko, että valtio on niinkään kiinnostunut median rahoista, Paltemaa sanoo.
 Aiemmin tässä kuussa  julkistetun suunnitelman  mukaan yksityisellä rahalla ei saisi perustaa uutisorganisaatioita. Yksityinen media ei saisi hankkia uutisia, eikä jakaa niitä. Tämä koskisi myös sosiaalista mediaa.
 Kiina perustelee päätöstä valeuutisten torjunnalla.
 Kyseessä näyttäisi olevan yksi osa kommunistipuolueen lanseeraamaa “yhteisen vaurauden” kampanjaa, arvioi Kiina-tutkija  Matti Puranen  maanpuolustuskorkeakoulusta.
 Koululaisten ei-valtiollista iltaopetusta on viime aikoina rajoitettu. Esimerkiksi yksityiset tanssi- ja soittotunnit ovat kuitenkin yhä sallittuja.  STELLA Pictures / AOP
 Hänen mukaansa tämä näkyy siten, että Kiina on alkanut kurittaa internet-jättejä ja kitkeä pröystäilevää elämäntapaa, johon yksityinen media saattaa ihmisiä innostaa.
 Toisaalta Puranen ihmettelee tarvetta vähentää yksityisen median resursseja, sillä vaikka Kiinassa ei ole varsinaista ennakkosensuuria, viestimet kyllä tuntevat niille asetetut rajat.
 – Rajoja ei juurikaan rikota, koska tiedetään hyvin mitä siitä seuraisi, Puranen arvioi.
 Median rahoitus vapautettiin 90-luvun alun uudistuksissa
 Kiinassa on jo pitkään puututtu median toimintaan ruohonjuuritasoa myöten.
 Maassa on valtava propagandakoneisto, joka jatkuvasti syöttää toimittajille ja kustantajille ohjeita, aina juttujen fonttikokoa myöten.
 Kontrollia kuitenkin vaikeuttaa se, että mediakenttä on valtava ja toimittajia on paljon, arvioi Paltemaa. Yksittäisten juttujen kohdalla on ollut vaikea tietää ennen julkaisua, mikä täsmälleen on kiellettyä ja mikä ei.
 Lauri Paltemaa on perehtynyt ei-valtiollisen median historiaan Kiinassa.
 Ennen 1990-lukua Kiinan media oli valtio-omisteista. Osana talousuudistuksia median rahoitus kuitenkin vapautettiin, vaikka poliittinen kontrolli säilyi. Valtion omistukseen jäivät valtiollinen tv ja Kansan Päivälehti, lähes kaikki muu vapautettiin.
 Syntyi paljon aktiivisuutta, sensaatiojuttujakin, mutta myös aitoa tutkivaa journalismia. On tehty merkittäviä paljastuksia esimerkiksi korruptiosta, Paltemaa sanoo.
 – Korona on hyvä esimerkki yksityisestä tiedonvälityksestä. Tieto, että Wuhanin viranomaiset pimittivät tietoa viruksesta, tuli sosiaalisesta mediasta. Uutinen ehti levitä ennen kuin sensuuri iski, hän muistuttaa.
 Suhteellisen itsenäinen Caixin joutui jo mustalle listalle
 Uudesta median ohjauksesta on jo merkkejä. Muutama päivä sitten kriittistä talousjournalismia harjoittanut mediayhtiö Caixin poistettiin sellaisten yhtiöiden listalta, joiden sisältöä saa julkaista uudelleen toisissa verkkouutisissa.
 Kaavaillut rajoitukset koskisivat myös ainakin suuria yksityisrahoitteisia teknologiayhtiöitä, jotka tuottavat suosittuihin verkkopalveluihinsa uutisia, talousjuttuja, viihdettä ja kommentteja.
 Eläkkeellä oleva journalismin professori  Zhang Jiang   kertoo talouslehti Wall Street Journalille,  että esimerkiksi Sina Corp. ja Tencent Holding ovat saaneet toimia ilman samanlaista tiukkaa valvontaa, mikä on kohdistunut perinteiseen printtimediaan sekä tv- ja radiotoimintaan.
 Sinan suosituimpiin palveluihin kuuluu Twitteriä muistuttava Weibo, jolla on satoja miljoonia käyttäjiä. Tencent taas omistaa WeChatin, joka vastaa länsimaissa käytettyä WhatsAppia.
 Facebook että Twitter, samoin kuin Googlen palvelut ja monet länsimaiset mediat ovat Kiinassa kiellettyjä.
 Yksityisrahoitteisilta alustoilta kiellettäisiin myös live-tapahtumien suoratoisto. Kiellettyjä olisivat esimerkiksi urheilu-striimit, ja aiheet “jotka liittyvät politiikkaan, julkiseen mielipiteeseen ja arvoihin”.
 Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeri ja maan presidentti Xi Jinping nostaa aktiivisesti itseään historian suurmiesten joukkoon.  AOP
 Ehdotetun säännöstön vaikutukset ulkomailla toimivaan mediaan ovat vielä epäselviä. On kuitenkin arvioitu, että vaikutukset saattaisivat ulottua esimerkiksi verkkokauppayhtiö Alibaban omistamaan Hongkongissa toimivaan South China Morning Post -lehteen.
 Mediayhtiö  Bloomberg kertoi maaliskuussa,  että Alibabaa olisi painostettu myymään ulkomailla olevat mediaomistuksensa kiinalaisille valtiollisille toimijoille.
 Xi valmistautuu asettumaan “pysyväksi pääsihteeriksi”
 Professori Lauri Paltemaa arvioi, että valtion ohjauksen lisäämisessä on kyse Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  jo lähes kymmenen vuotta ajamasta “uuden ajan sosialismista”, joka vasta nyt alkaa saada konkreettista muotoa.
 Xi valmistautuu kaikilla rintamilla ensi vuoden puoluekokoukseen, jossa hänen valintansa kolmannelle kaudelle todennäköisesti vahvistetaan.
 – Xi käytännössä nimittää itsensä pysyväksi pääsihteeriksi. Tämä on tosi iso juttu, sillä 40 vuoteen Kiinan johtajat eivät ole ylittäneet kahden toimikauden rajaa.
 Myös tutkija Matti Puranen katsoo, että kontrollin lisäämisen syynä on Kiinan halu palauttaa uskoa puolueen julistamiin arvoihin.
 – Xi ja muu Kiinan johto näyttävät olevan kauhuissaan siitä, että amerikkalaisen elämäntavan pimeät puolet ovat päässeet luikertelemaan Kiinaan. Tuloerothan ovat Kiinassa jo suuremmat kuin Yhdysvalloissa. Halutaan ainakin puheiden tasolla paluuta kommunismin arvoihin, Puranen sanoo.
 Kiinan taloussuunnitteluviraston  laatiman ehdotuksen median kontrollista odotetaan tulevan voimaan marras–joulukuussa, kun kommunistisen puolueen korkein elin on sen hyväksynyt, kertoo kansainvälinen  Committee to Protect Journalists -järjestö (CPJ ).
 CPJ:n Aasia-ohjelman koordinaattori  Steven Butler  sanoo tiedotteessa, että esitetyt yksityisen rahoituksen rajoitukset uhkaavat muodostua lopulliseksi kuoliniskuksi Kiinan jo ennestään vaikeuksissa olevalle riippumattomalle uutistoiminnalle.
 Jutussa on hyödynnetty myös  Bloombergin ,  Business Insiderin  ja uutistoimisto  Quartzin  juttuja.
 Voit keskustella aiheesta 27.10. klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kiina kiristää otettaan teknologiayhtiöistään – miten käy ulkomaisten sijoittajien?
 Kiinassa alaikäiset saavat jatkossa pelata videopelejä vain kolme tuntia viikossa – nettipelejä on kutsuttu ”sielun oopiumiksi”
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä

Kiina pyrkii estämään yksityisen uutistoiminnan kokonaan – tutkija: "Halutaan ainakin puheiden tasolla paluuta kommunismin arvoihin"


Summary: Työllisiä oli viime kuussa 17 000 enemmän kuin vuotta aiemmin. Lisäksi Tilastokeskus tarkisti alaspäin elokuun lukuja.

Työllisyyden kehitys jäi syyskuussa odotettua vaisummaksi. Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan työllisyysasteen trendiluku oli syyskuussa 72,5 prosenttia. Työllisiä oli syyskuussa 17 000 enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Samalla Tilastokeskus tarkisti tuntuvasti alaspäin työllisyysasteen trendilukua elokuun osalta. Tilastokeskus kertoo nyt työllisyysasteen trendin olleen elokuussa 72,4 prosenttia, kun kuukausi sitten elokuun lukemaksi ilmoitettiin 72,8 prosenttia.

Syyskuun työllisyysluvut odotettua vaisummat, työllisyysaste 72,5 prosenttia


Summary: Kuopion bussiturmassa kuoli vuoden 2018 elokuussa neljä ja loukkaantui seitsemäntoista ihmistä. Pohjois-Savon käräjäoikeus tuomitsi linja-autoa kuljettaneen miehen ehdottomaan vankeusrangaistukseen.

Kuopion bussiturman käsittely alkaa tänään Itä-Suomen hovioikeudessa.
 Oikeudessa käsitellään Kuopion Kolmisopessa kolme vuotta sitten tapahtunutta onnettomuutta, jossa tilausajossa ollut linja-auto syöksyi kaiteen läpi sillalta alas rautatielle. Turmassa kuoli neljä ja loukkaantui seitsemäntoista ihmistä.
 Linja-autoa kuljetti vuonna 1951 syntynyt ylitorniolaismies, joka Pohjois-Savon käräjäoikeuden mukaan rikkoi useita tieliikennelaissa kuljettajalle asetettuja velvoitteita.
 Kuljettajan ajaminen oli käräjäoikeuden mukaan ollut ajoaikana poukkoilevaa ja holtitonta, ja kuljettajaa oli jo aiemmin matkan aikana huomautettu ajotyylistä.
 Linja-auto putosi ilmalennon jälkeen alhaalla olevien junakiskojen päälle. Matti Myller / Yle
 Käräjäoikeus tuomitsi lähes kaksi vuotta ehdotonta vankeutta
 Käräjäoikeus tuomitsi kuljettajan viime vuoden joulukuussa vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen neljästä törkeästä kuolemantuottamuksesta, kolmestatoista törkeästä vammantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Kuljettaja tuomittiin myös maksamaan vahingonkorvauksia ja muun muassa oikeudenkäyntikuluja asianosaisille ja vakuutusyhtiölle yhteensä toistasataa tuhatta euroa.
 Kuljettaja on valittanut saamastaan käräjäoikeuden tuomiosta hovioikeuteen ja vaatinut, että hänet tuomitaan törkeiden tekomuotojen sijasta rikosten perusmuotoisista tekomuodoista.
 – Törkeän tekomuodon osalta ei täyty sellainen piittaamattomuus kuin mitä sen tunnusmerkistö edellyttää, sanoo puolustuksen asianajaja  Lasse Vartiainen .
 Puolustuksen tavoitteena on Vartiaisen mukaan muuttaa ehdoton vankeusrangaistus ehdolliseksi.
 – Onko se vuosi vankeutta vai se, minkä käräjäoikeus tuomitsi, vai jotain siltä väliltä, niin jos se olisi ehdollinen, niin se olisi valituksen pääasiallinen tavoite.
 Sillan kaide ei pidätellyt kovaa vauhtia ajanutta linja-autoa. Kuvassa poliisit tutkivat tapahtumapaikkaa. Matti Myller / Yle
 Puolustus vaatii korvausten hylkäämistä tai alentamista
 Kuljettaja on vaatinut rangaistuksen alentamista ja vakuutusyhtiölle tuomittavaksi määrättyjen korvausten hylkäämistä tai niiden alentamista.
 – Korvausmäärä raunioittaa päämieheni talouden, sillä korvausta jäi sovittelun jälkeenkin maksettavaksi paljon, Vartiainen selittää.
 Asian käsittely hovioikeudessa alkaa tiistaiaamuna Kuopiossa. Kuljettaja ja suurin osa asianosaisista osallistuvat istuntoon videoyhteydellä Lapin käräjäoikeuden tiloista Kemistä ja Rovaniemeltä.
 Oikeus kuulee kuljettajan lisäksi useita asianomistajia ja todistajia. Pääkäsittelyyn on varattu aikaa kaikkiaan kolme päivää.
 Lue lisää:
 Kuopion bussiturman kuljettaja tuomittiin ehdottomaan vankeusrangaistukseen
 Veikko Sädesuo menetti neljä ystäväänsä ja sai itse vammoja Kuopion bussiturmassa – vaikeat muistot revitään taas auki, kun oikeudenkäynti alkaa

Kuopion bussiturman käsittely alkaa Itä-Suomen hovioikeudessa – kuljettaja vaatii rangaistuksen alentamista


Summary: Radiolähetykset ovat olleet aamulla nurin monilla alueilla ympäri Suomen.

Ylen radiolähetyksissä on ollut aamulla ongelmia. Radiolähetys on ollut poikki ainakin Uudellamaalla, Pohjois-Karjalassa, Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla, Satakunnassa ja Lapissa.
 Esimerkiksi Uudellamaalla Radio Suomen taajuudella oli ennen seitsemää noin 10 minuutin tauko, jolloin lähetys ei kuulunut.
 Kello seitsemän maissa lähetys oli saatu kuulumaan jo useammalla alueella, mutta Rovaniemellä lähetys oli vielä nurin.
 Vian syy ei ole vielä tiedossa, mutta sen arvellaan johtuneen mahdollisesti sisäisestä järjestelmästä. Vikaa selvitetään parhaillaan.

Ylen radiolähetyksissä ongelmia – vikaa selvitetään parhaillaan


Summary: Länsi-Uudenmaan Mustionjoen jokihelmisimpukkakannan elpyminen näyttää lupaavia merkkejä. Jokeen kesällä istutetut simpukan poikaset ovat selvinneet ainakin ensimmäiset kuukaudet hengissä kotijoessaan.

Mustionjokeen  kesällä istutetut jokihelmisimpukan  poikaset kasvavat soralaatikoissa Åminneforsin kylän kohdalla. Simpukoiden vointi näyttää hyvältä.
 Mustionjoen jokihelmisimpukkakanta ei enää lisäänny luonnollisesti ja jäljellä on vain hyvin iäkkäitä yksilöitä. Ilman ihmisapua kanta kuolisi kokonaan pois.
 Siksi joesta kerättiin simpukoita Jyväskylän yliopiston hoiviin "lemmenlomalle". Pari vuotta ihanteellisissa olosuhteissa teki tehtävänsä ja simpukat alkoivat jälleen tuottaa toukkia.
 Niistä kasvatetut poikaset varttuvat nyt periaatteessa kotijoessaan. Samanlainen projekti on käynnissä myös  Pohjanmaan Ähtävänjoella , mutta muualla Suomessa vastaavaa ei ole koskaan aikaisemmin toteutettu.
 EU:n rahoittama hanke pyrkii tuplaamaan Mustionjoen jokihelmisimpukkakannan. Simpukka loisii lohikalojen kiduksissa toukkavaiheessa, joten kannan elpyminen vaatii kaloja onnistuakseen.
 Joen kahden voimalaitoksen ohi vasta rakennetut kalatiet mahdollistavat myös lohikalojen nousun jokeen.
 Pikkuruiset jokihelmisimpukan poikaset ovat lisääntymiskykyisiä noin 20 vuoden päästä. Simpukka voi elää ihanteellisissa olosuhteissa jopa 200-vuotiaaksi.

 Lue myös:
 Suomen eteläisin raakkuesiintymä oli tuhoutumassa – sitten alkoi monimutkainen pelastusoperaatio, johon tarvittiin sukeltajia, hoivaa ja norjalaisten apua
 Maailman vanhimmat eläimet elävät pohjoisissa vesissä
 Raakku, Suomen vanhin eläin, on kuolemassa sukupuuttoon
 Kalastajien lohihaaveet toteutuvat Uudenmaan suurimmalla järvellä: Kalateitä rakennetaan nyt poikkeuksellisen paljon, mutta luontojärjestöille se ei riitä
 Mustionjoen raakut kaipaavat lohia

Tutkijat arvioivat näivettyneeseen kotijokeen palanneiden jokihelmisimpukoiden selviytymistä – tältä näyttää 11 millimetrinen simpukan poikanen


Summary: Suomen metsät eivät riitä koko maailman ilmasto-ongelman ratkaisemiseen, mutta metsistämme on pidettävä huolta. Kun metsää käytetään talousmetsänä, on puita istutettava yhä enemmän myös taajamiin, kirjoittaa Kontro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tarjolla on kerrankin hyviä uutisia. Maailmanloppu ei ole ovella, vaikka ihmiskunta onkin ilmastonmuutoksen puristuksessa. Ilmastonmuutos on totta, mutta se voidaan saada hallintaan,  sanoo Maailman ilmatieteen järjestön WMO:n pääsihteeri   Petteri Taalas . On kaikki syy uskoa, että Taalas on oikeassa ja tuomiopäivän profeetat väärässä.
 Keinot ilmastonmuutoksen hallintaan ovat olemassa.
 Ajatellaanpa vaikka suomalaista metsää. Mikä sen merkitys voisi olla?
 Metsä on ollut talouden yksi tukijalka  jo 150 vuotta. Ilman metsiä ja niistä saatavia tuotteita elintasomme ja myös elämisen laatumme olisi paljon heikompi kuin nyt. Olemme olleet ja edelleen olemme metsäkansaa.
 Metsiemme puuvaranto on lähes kaksinkertaistunut runsaassa puolessa vuosisadassa.
 Suomessa on  metsää noin 20 miljoonaa hehtaaria . Se on paljon, mutta silti vain pisara meressä verrattuna koko maailman metsävaroihin. Esimerkiksi suuressa metsäteollisuusmaassa Kanadassa metsiä on 17 kertaa niin paljon kuin Suomessa.
 Suomalaiset voivat olla ylpeitä siitä, miten täällä on metsiä käytetty. Metsiemme puuvaranto on lähes kaksinkertaistunut runsaassa puolessa vuosisadassa. Metsämme kasvavat ennätystahtia, yli 100 miljoonaa kuutiometriä vuodessa.
 Tästä kasvusta käytetään kuitenkin vain osa, noin kaksi kolmannesta. Sen lisäksi  Suomessa on suojeltuja metsiä  ja kansallispuistoja enemmän kuin missään toisessa Euroopan maassa.
 Luonnonvarakeskus kertookin , mikä on ero Kanadan ja Suomen metsien välillä. Suomen metsät sitovat hiiltä oikeasti, Kanadan metsät vain teoriassa. Jos kaikkialla maailmassa hoidettaisiin metsiä yhtä hyvin kuin meillä, maailman ilmastokriisikin olisi lähempänä ratkaisua.
 Ilmasto on tulevaisuuden avainkysymys.  Me emme voi ohittaa sitä tosiasiaa, että ihminen on toimillaan aiheuttanut ilmaston lämpenemisen. Syykin tiedetään: fossiilisten polttoaineiden käyttö.
 Ilmastopäästöistä yli 70 prosenttia tulee energiasektorilta , siis kivihiilen, öljyn ja muiden fossiilisten polttamisesta. Jotta voimme palauttaa tasapainon, on fossiilisten raaka-aineiden polttaminen lopetettava.
 Suomi on yksi harvoja maita, joka on vähentänyt kasvihuonekaasuja.
 Suomen osuus maailman ilmastopäästöistä  on noin yksi promille, siis yksi tuhannesosa. Me emme ole se suuri syntinen, mutta meidänkin on tehtävä osamme. Paljon on jo tehtykin, Suomi on yksi harvoja maita, joka on vähentänyt kasvihuonekaasuja, vieläpä merkittävästi.
 Kun päästöt ovat useimmissa maissa kasvaneet, meillä ne ovat vähentyneet kahdessa vuosikymmenessä peräti kolmanneksella.
 Suomen suurimmat yksittäiset päästölähteet ovat Helsingin hiilivoimalat, terästehtaat, öljyteollisuus ja yksi sementtitehdas. Pääkaupunki joutuu lopettamaan hiilen polttamisen eduskunnan päätöksellä ja muutkin etsivät tietä kohti hiiletöntä tuotantotapaa.  Suomi onkin hoitanut ilmastovelvoitteensa esimerkillisellä tavalla .
 Mutta mitä metsät sitten tähän kuuluvat?  Kuuluvatpa paljonkin.
 Metsät ovat suuri hiilivarasto. Kun metsät kasvavat enemmän kuin mitä puuta käytetään, varasto vain kasvaa. Kokemus ja tiede osoittavat myös, että hyvä kasvu vaatii hyvää metsänhoitoa. Hoitamaton metsä ei ole ratkaisu.
 Kun kotipuutarhuri viljelee porkkanoita, hänen täytyy harventaa taimirivistöä, jotta saisi isoja ja komeita vihanneksia. Sama koskee metsää. Metsästä otetaan aika ajoin pois pieniä puita, jotta isommat saisivat tilaa. Pienemmistä tehdään kuitutuotteita, isommista rakennuksia. Osa puista jätetään humisemaan harjulle ikuisiksi ajoiksi.
 Sellutehdas on ympäristöystävällinen laitos.
 Selluloosa, tuo arkiselta kuulostava raaka-aine, on itse asiassa supertuote. Sellutehdas on ympäristöystävällinen laitos.
 Puusta ei tehdä vain paperia vaan myös terveystuotteita, kosmetiikkaa, lääkkeitä, tekstiilejä, muovia, nestepulloja, komposiitteja ja monia muita kulutustarvikkeita. Puurakentaminen puolestaan sitoo hiiltä sadoiksi vuosiksi. Puutalo on terveellinen, ekologisesti kestävä ratkaisu.
 Monet sanovat, että Suomi ei ratkaise ilmastonmuutosta  eivätkä metsämme riitä pelastamaan maailmaa. Tämä on totta, mutta silloin pitää myös mainita, että teknologia, jota täällä kehitetään, voi olla hyvin merkittävässä roolissa tulevaisuuden kiertotaloudessa.
 Siispä metsistä on pidettävä huolta. Kun kaupunkien, teiden, lentokenttien, rautateiden ja muiden rakennelmien laajeneminen hävittää metsää, olisi puita istutettava yhä enemmän myös taajamiin ja niiden lähistölle. Tämänhän tiesi jo reformaattori  Martti Luther . ”Vaikka tietäisin, että maailmanloppu tulee huomenna, istuttaisin tänään omenapuun.”
 Se kannattaa istuttaa, vaikka maailmanloppu ei olekaan tulossa.
 Lauri Kontro
 Kirjoittaja on riippumaton toimittaja, joka harrastaa luontoasioita.
 Kolumnista voi keskustella 27.10. klo 23:00 asti.

Lauri Kontron kolumni: Hyviä uutisia, maailmanloppu ei ole ovella


Summary: Suomi aikoo puheenjohtajuuskaudellaan painottaa arktisen alueen ympäristökysymyksiä. Jännitteinen kansainvälinen tilanne on tuomassa Suomen kaksivuotiselle kaudelle erityisen suurta painoarvoa.

TROMSSA  Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) tapaa tänään tiistaina venäläiskollegansa  Sergei Lavrovin  Barentsin euroarktisen neuvoston kokouksen yhteydessä Norjan Tromssassa.
 Lavrov vierailee ensimmäistä kertaa Naton jäsenmaassa sen jälkeen, kun Venäjä kertoi sulkevansa Nato-edustustonsa Brysselissä ja Naton toimistot Moskovassa.
 Tämä oli vastatoimi Naton ilmoitukselle karkottaa kahdeksan Venäjän valtuuskunnan jäsentä Naton päämajasta Brysselistä. Naton mukaan jäsenet olivat tiedustelu-upseereita.
 Eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtajan  Ilkka Kanervan  (kok.)  mukaan  Naton ja Venäjän suhteiden huonontuminen tarkoittaa sitä, että Suomen turvallisuusympäristö on kehittymässä entistä pahempaan suuntaan.
 Haavisto keskustelee Lavrovin kanssa tuoreeltaan sen jälkeen, kun hän on tavannut Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergin  maanantaina Helsingissä.
 Huomionarvoista on, että Ruotsin ulkoministeri  Ann Linde  ei tule Tromssaan, vaan hän jää Tukholmaan tapaamaan pääsihteeri Stoltenbergiä ja Naton edustajia.
 Suomella tärkeä rooli puheenjohtajana
 Suomi ottaa kokouksessa vastaan Barentsin euroarktisen neuvoston puheenjohtajuuden Norjalta.
 Venäjä on puolestaan parhaillaan arktisen neuvoston puheenjohtaja.
 Kun Venäjä otti arktisen neuvoston puheenjohtajuuden vastaan toukokuussa, ulkoministeri Lavrov  kritisoi voimakkaasti  lännen toimia arktisella alueella.
 – Kaikille on ollut täysin selvää pitkään, että se on meidän aluettamme, meidän maatamme, Lavrov sanoi.
 Kritiikki suuntautui varsinkin Norjaa kohtaan, jonka Venäjä katsoo päästävän Naton arktiselle alueelle.
 Jännitteinen kansainvälinen tilanne on tuomassa Suomen kaksivuotiselle puheenjohtajuuskaudelle erityisen suurta painoarvoa.
 Suomi voi Natoon kuulumattomana EU:n jäsenvaltiona toimia kaudellaan Venäjän ja lännen välillä vuoropuhelun edistäjänä.
 Ukrainan kriisin ja sen tuomien pakotteiden takia juuri arktinen yhteistyö on harvoja foorumeita, joissa länsimaat ja Venäjä istuvat samoissa neuvottelupöydissä.
 Kova turvallisuuspolitiikka ei kuulu neuvostossa käsiteltäviin aiheisiin.
 EU ja Norja eri linjoilla öljyn ja kaasun etsinnästä
 Suomi aikoo puheenjohtajuuskaudellaan painottaa arktisen alueen ympäristökysymyksiä. Siihen kuuluu esimerkiksi mustan hiilen päästöjen vähentäminen, liikenteen sähköistäminen ja luonnon monimuotoisuuden turvaaminen.
 Näissäkin kysymyksissä riittää paljon työtä.
 Viime aikoina on Norjassa puhuttu paljon EU:n komission tuoreesta esityksestä unionin arktiseksi strategiaksi, jossa tavoitteena on saada öljyn ja kaasun etsintä lopetettua arktiselta alueelta ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Norja ei ole EU:n jäsen ja sen uusi hallitus haluaa jatkaa öljyn ja kaasun etsintää ja hyödyntämistä.
 Norjassa on ollut kovaa kritiikkiä komissiota kohtaan, jonka on koettu määräävän, mitä muut saavat tehdä ilman että muiden kanssa on keskusteltu.
 Haavisto tapaa Tromssassa myös Norjan uuden ulkoministerin, työväenpuolueen  Anniken Huitfeldtin.
 Barentsin euroarktisen neuvoston jäsenmaita ovat Pohjoismaat, Venäjä ja EU. Puheenjohtajuus kiertää neljän Barentsin alueen valtion eli Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän kesken.
 Ulkoministerit tapaavat puheenjohtajuuden vaihtuessa kahden vuoden välein ja muuna aikana yhteistyötä tehdään pääosin maakunnissa.
 Suomen puheenjohtajuuskauden työtä vetää Barentsin ja pohjoisen ulottuvuuden suurlähettiläs  Jari Vilén .

Haavisto ja Lavrov tapaavat Tromssassa – Suomen puheenjohtajuuskausi Barentsin euroarktisessa neuvostossa alkaa


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Viron uusi presidentti vihdoin ensivierailulle Suomeen
 Viron presidentti saapuu tänään ensivierailulleen Suomeen. Karisin virkakausi alkoi 11. lokakuuta. Hänen oli määrä tulla vierailulle jo puolitoista viikkoa sitten, mutta tasavallan presidentti Sauli Niinistön altistuminen koronalle esti vierailun. Voit lukea Karisista lisää tästä hänen valintansa yhteydessä elokuun lopussa julkaistusta  artikkelista .
 Kirkkoon liittyvät nuoret haluavat oikeuksia, joita muilla jo on
 Ellen Kaario kastettiin viime kesänä Tiilikkajärven kansallispuistossa. Pyry Sarkiola / Yle
 Joka vuosi  yli 800 ihmistä liittyy kirkkoon rippileirin aikana . Nuori on voitu jättää kastamatta vauvana esimerkiksi siksi, että vanhemmat ovat halunneet antaa lapselle mahdollisuuden päättää kasteesta itse. Kirkkoon kuulumattomat nuoret haluavat itselleen oikeuksia, joita kirkkoon liittyminen tuo.
 "Ostan minulle, siskolleni ja äidilleni ruoan ja pesuaineet"
 Perheen tiukka taloustilanne huolestuttaa myös lapsia. Petteri Bülow / Yle
 Lapset kantavat monin tavoin huolta perheen pärjäämisestä, kun taloudellinen tilanne on vaikea, ilmenee Pelastakaa lapset ry:n kyselystä. Vastanneista  joka viides kertoo osallistuvansa perheen kulujen kattamiseen . Pelastakaa lapset ry:n lapsiköyhyysasiantuntija  Aino Sarkia  pitää määrää suurena.
 Haavisto ja Lavrov tapaavat tänään Tromssassa
 Barentsin euroarktisen neuvoston kokous pidetään Norjan Tromssassa. Rune Stoltz Bertinussen / EPA
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) tapaa tänään venäläiskollegansa  Sergei Lavrovin  Barentsin euroarktisen neuvoston kokouksen yhteydessä Norjan Tromssassa. Suomi aikoo puheenjohtajuuskaudellaan painottaa arktisen alueen ympäristökysymyksiä. Jännitteinen kansainvälinen tilanne on tuomassa  Suomen kaksivuotiselle kaudelle  erityisen suurta painoarvoa.
 Facebook teki miljardituloksen – mediat jatkavat tietovuotojen penkomista
 Tulosjulkistuksessa toimitusjohtaja Mark Zuckerberg sanoi nykyisen kohun johtuvan uutisorganisaatioiden "koordinoidusta yrityksestä" kritisoida yhtiötä. All Over Press
 Facebook kertoo tehneensä yli yhdeksän miljardia dollaria voittoa  kolmannella vuosineljänneksellä. Hieman aiemmin Yhdysvalloissa uutismediat alkoivat julkaista uutisia yhtiöstä aiemmin vuodettujen tietojen pohjalta.
 Yhteensä 17 nimekästä yhdysvaltalaista uutismediaa on työskennellyt aiemmin vuodettujen asiakirjojen parissa. Niiden mukaan Facebookin toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  esimerkiksi valehteli roimasti siitä, kuinka paljon vihapuhetta somejätti onnistui poistamaan viime vuonna kanavistaan.
 Lapissa huono ajokeli, koko maassa pilvistä
 Yle
 Uusi sadealue saapuu lännestä pohjoiseen. Lapissa sataa lunta, muualla tihuttaa vähän vettä ja pilvisyys on runsasta. Nollaraja kulkee Etelä-Lapin tietämillä. Lapissa sateet ovat osin jäätäviä ja keli sen myötä huono. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Viron presidentti vihdoin Suomeen, kirkko saa ripareilta uusia jäseniä, perheen vähävaraisuus tuntuu myös lapsen kukkarossa