Summary: Pakettien lähetyskustannukset ovat alkaneet nakertaa kuluttajien välillä käytävän vertaiskaupan kannattavuutta. Posti korotti yksittäin ostettavien pakettien hintoja viime viikolla. Moni verkossa tavaroitaan myyvä pitää euron korotusta paketin lähetysmaksussa iskuna kirpparikauppaan.

Omakotitalon yläkerran aulassa on rivi kestokasseja ja pahvilaatikoita. Niistä pilkottaa lasten toppahaalareita, takkeja, paitoja, housuja ja kenkiä. Ne ovat haminalaisen  Anita Uskin  lapsenlapsilta pieneksi jääneitä vaatteita.
 Uski on innokas nettikirppistelijä. Hän myy tarpeettomaksi käynyttä tavaraa edullisesti netin osto- ja myyntisivustoilla ja Facebookin kirppissivuilla. Esimerkiksi toppahaalari vaihtaa omistajaa noin kymmenellä eurolla.
 Paketin lähetyskustannukset voivat olla jopa lähetettävän tuotteen hintaa korkeammat, vaikka Anita Uski yrittää aina löytää edullisimman lähetystavan. Kari Saastamoinen/ Yle
 Verkossa myyminen on Uskista itsepalvelukirpputoreja helpompaa, koska tavaroita ei tarvitse kuljettaa minnekään. Verkossa pääsee alkuun ottamalla valokuvan ja lisäämällä tuotteen myytävien listalle.
 – Nettikirppistelyä voi tehdä kotona siinä sivussa. Se on hirveän kätevää.
 Tällä hetkellä Anita Uskilla on myynnissä paljon tavaraa. Ostajat ovat ympäri Suomea, ja suurin osa heistä pyytää postitusta. Lähes joka viikko on jotain lähetettävää. Kulut tuntuvat Anita Uskista liian suurilta.
 – Kun joku ilmoittaa haluavansa ostaa tuotteen ja kysyy postikulujen hintaa, tulee usein mieleen, että kaatuuko kauppa siihen. On se kaatunutkin monta kertaa, sanoo Anita Uski.
 Myyntiin laitetut tavarat on kerätty yhteen paikkaan, josta ne on helppo pakata ja lähettää ostajalle. Kari Saastamoinen/ Yle
 Toisinaan on jaettava lähetyskuluja ostajan ja myyjän kesken, vaikka Uskille käteen jäävä summa pienenee parilla eurolla.
 – Joskus ostaja tinkii hinnasta ja ehdottaa summaa, jonka on valmis maksamaan tuotteesta postikuluineen. Yleensä olen sen siihen hintaan myynyt, sanoo Anita Uski.
 Myyjänä Anita Uski pyrkii löytämään lähettämiseen edullisimman vaihtoehdon.
 Posti korotti verkosta yksittäin ostettavien pakettien hintoja päivän varoitusajalla viime viikolla . Esimerkiksi useimpiin kirppisostoksiin sopivan S-kokoisen paketin lähettäminen nousi yhdellä eurolla 6,90 euroon. Tämä aiheutti Postille negatiivista palautetta.
 – Joillekin asiakkaista muutos tuli yllätyksenä. On normaalia liiketoimintaa, että välillä hinnat muuttuvat. On ollut tärkeää kuulla, miten hinnannousu on vaikuttanut asiakkaiden elämään. Yritämme ottaa tämän huomioon, että osaamme kehittää palvelua jatkossa, sanoo Postin liiketoimintajohtaja  Salla Ketola .
 Postin liiketoimintajohtaja Salla Ketola myöntää, että yksittäin ostettavien pakettien hinnan korotuksista tuli lunta tupaan, mutta sarjapaketeista on tullut puolestaan hyvää palautetta. Posti
 Suurin osa Postin kuljettamista paketeista on verkkokaupoista ostettuja paketteja, mutta yksityisasiakkaat ovat Postille tärkeä asiakasryhmä.
 – Kuluttajien välinen vertaiskauppa on nopeasti kasvava ja kehittyvä ilmiö tällä hetkellä. Postilla mietimme, miten voimme olla siinä paremmin mukana. Täytyy vielä seurata, miten asiakkaat reagoivat muutoksiin, sanoo Salla Ketola Postilta.
 Hinnalla on merkitystä, sillä Matkahuollossa Postin hinnan muutokset näkyivät heti pienenä kasvuna yksityishenkilöiden lähettämissä pakettikuljetuksissa. Suomessa suurin osa kuluttajien välisestä pakettiliikenteestä tulee vertaiskaupan eli kuluttajien välisen kaupankäynnin kautta, kun käytettyjä tavaroita lähetetään myyjältä ostajalle.
 – Meillä ei ole suunnitelmia nostaa yksityishenkilöiden lähettämien pakettien hintoja. Uskomme, että lähetyksen hinnalla on iso merkitys sille, kuinka todennäköisesti kauppoja syntyy, arvelee Matkahuollon pakettipalveluiden johtaja  Kati Nevalainen .
 Anita Uskilla on Tori.fi:ssä kymmenittäin tuotteita myynnissä. Kari Saastamoinen/ Yle
 Haminalainen nettikirppisharrastaja Anita Uski vahvistaa Nevalaisen uskomuksen. Uski kertoo, että hänen oma myyntinsä on notkahtanut takavuosista.
 – Moni katsoo postikulut liian kalliiksi tuotteen hintaan nähden. Myynti on vähentynyt, harmittelee Anita Uski.
 Matkahuollon kautta kulkee vuosittain noin 20 miljoonaa pakettia. Kuluttajapakettien osuus on vielä maltillinen, vaikka määrä on kasvanut vauhdilla viime vuosina. Suurin osa paketeista kulkee edelleen Postin kautta.
 – Iso osa kuluttajista ei vielä tiedä, miten tiheä palveluverkosto meillä on. Kuljetuksen voi ostaa verkosta ja jättää kauppareissun yhteydessä lähimpään palvelupisteeseen tai pakettiautomaattiin, sanoo pakettipalveluiden johtaja Kati Nevalainen Matkahuollosta.
 Vaihtoehtoisia lähetystapoja löytääkseen ihmisten on rikottava rutiineja, sanoo Matkahuollon pakettipalveluiden johtaja Kati Nevalainen. Marko Melto / Yle
 Matkahuollolla on hieman yli 2000 pakettipistettä, joista noin 700 on automaatteja. Postilla palvelupisteitä on noin 3 300, joista 2 300 pakettiautomaatteja.
 Nettikirppisharrastaja Anita Uski kuuluu heihin, jotka käyttävät Matkahuollon palveluita harvoin. Uski käyttää lähettämiseen enimmäkseen Ärrä-pakettia. Siinä pienen pussin tai paketin saa matkaan kuudella eurolla, mikä sisältää jo pakkauksen. Jos vastaanottajan paikkakunnalta ei löydy R-kioskia, silloin valinta on tavallinen postipaketti. Matkahuollon hän valitsee silloin, kun lähetettävänä on jotakin suurempaa.
 Ärrä-paketin lähettämistä varten on ostettava euron hintainen laatikko. Kari Saastamoinen/ Yle
 Postin sarjapakettimahdollisuuteenkaan hän ei ole vielä tutustunut tarkemmin. Sarjapaketissa ostetaan kerralla useampi lähetyskoodi, jotka voi käyttää vuoden sisällä ostopäivästä. Niiden hinnoittelun Posti piti ennallaan, ja on saanut siitä hyvää palautetta.
 – Tiedän kyllä tästä sarjapaketista. Sitä voisi kokeilla, jos tulee varmasti enemmän lähetettävää. Siinä on kuitenkin se riski, että kauppoja ei synnykään tarpeeksi, pohdiskelee Anita Uski.
 Lue lisää:
 Uusi huijaus kiusaa nettikirppisten käyttäjiä – "Kortti niistetään niin tyhjäksi kuin pystytään", varoittaa asiantuntija
 Neljän lapsen äiti Riikka Natunen ostaa ja myy nettikirppiksillä – markkinajohtajan mukaan vertaisverkkokaupan kasvua vauhdittaa sen ekologisuus
 Myitkö tavaraa nettikirpputorilla eikä ostaja pitänyt lupaustaan? Sinulla on oikeus korvaukseen
 Torin ja bloggaajien vinkit: Näin saat vaatteet ja tavarat netissä paremmin kaupaksi – kuvat entistä tärkeämpiä

Posti nosti pakettien hintoja eurolla, ja se iskee suoraan kauppoihin nettikirppiksillä: "Kauppa on kaatunut monta kertaa liian suuriin postikuluihin"


Summary: Taiteilijaryhmä Gustafsson & Haapojan näyttely herättää keskustelua lihamaakunnassa Etelä-Pohjanmaalla. MTK Etelä-Pohjanmaan lihavaliokunnan puheenjohtaja Sami Yli-Rahnasto tutustui näyttelyyn.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Seinäjoen taidehallin  Siat -näytteyn teoksissa taiteilijaryhmä Gustafsson & Haapoja eli kirjailija  Laura Gustafsson  ja kuvataiteilija  Terike Haapoja   ottaa kantaa  lihan, ja erityisesti sianlihan, tuotantoon.
 Näyttely on herättänyt jo avajaisviikollaan keskustelua lihamaakunnassa, parin sadan sikatilan keskellä.
 Maataloustuottajain keskusliitto MTK:n Etelä-Pohjanmaan alueen lihavaliokunnan puheenjohtaja  Sami Yli-Rahnasto  yllättyi siitä, että näyttely ei ollutkaan niin provosoiva hyökkäys tuottajia kohtaan, kuin hän odotti.
 Yleiseen mielipideilmastoon yhdistettynä se kuitenkin tuntuu osalta suurempaa hyökkäystä.
 Yli-Rahnaston mukaan tuottajia syytetään monesta asiasta, kuten vesistöjen pilaamisesta, luonnon monimuotoisuuden hävittämisestä ja eläinrääkkäyksestä.
 – Osa tuottajista kokee tämänkin tapahtuman sellaisena, Yli-Rahnasto sanoo.
 – Me tuottajat maatiloilla olemme myös ihmisiä ja tuntevia olentoja, se tuntuu näiltä eläinten tunteita ja kohtelua murehtivilta eläinaktivisteilta unohtuvan.
 Mielipiteenvapaus
 Yli-Rahnasto toteaa, että esimerkiksi näyttelyssä esillä oleva video esittelee ulkomaista lihantuotantoa, ei suomalaista. Suomessa sikojen kohtelu on erilaista kuin videolla, hän puolustautuu.
 – Meillä ei katkaista hampaita, kastraatio tehdään viimeistään seitsemän päivän iässä ja kipulääkkeen kanssa, ja monta muuta asiaa. Suomalaisella siantuotannolla ei ole mitään hävettävää, Yli-Rahnasto listaa.
 – Suomessa on mielipiteenvapaus ja vapaus järjestää erilaisia näyttelyitä. Siihen kategoriaan tämä näyttely pitää laittaa.
 Lue seuraavaksi:   “Siinä ei ole järjen hiventäkään” – taiteilijakaksikko kritisoi kovin sanoin eläintuotantoa näyttelyssä Suomen lihantuotannon sydämessä Seinäjoella

Seinäjoelle nousi taidenäyttely, joka ottaa vahvasti kantaa lihan tehotuotantoon – "Osa suurempaa hyökkäystä", miettii näyttelyssä vieraillut lihantuottaja


Summary: Yle välittää tunnelmia kirjamessuilta suorana Areenassa. Jari Tervon mielestä Mikael Agricola oli kirjailijalle herkullinen kohde, sillä hänen elämässään on paljon aukkoja, joita pääsi nyt täyttämään.

Jari Tervo  on ollut Suomen menestyksekkäimpiä kirjailijoita 1990-luvulta lähtien. Syyskuussa hän julkaisi romaanin  Pääskyt talvehtivat järvenpohjassa , joka vie lukijat 500 vuoden taakse tutustumaan Mikael Agricolan elämään.
 Yle välitti Jari Tervon haastattelun suorana Turun kirjamessuilta. Voit katsoa tallenteen  Areenassa  tai tässä artikkelissa. Tervoa haastattelee kirjailija  Juha Hietanen .
 Jari Tervo pohtii kirjamessulavalla aluksi, olisiko suomen kieltä koskaan syntynyt ilman Mikael Agricolaa. Tervo uskoo, että kieli olisi kyllä syntynyt, mutta Agricolan merkitys on kiistaton.
 – Agricola oli aivan käsittämättömän ongelman edessä. Hänen piti kääntää raamattu kielelle, jota ei ollut, ja kansalle, joka ei osannut lukea, kiteyttää Tervo.

 Tervo on käyttänyt vuosia tämän kirjan kirjoittamiseen. Hän kertoo, että haluaa tuntea intohimoa siihen, mistä kirjoittaa. Parhaimmillaan kirjoittaessa tuntuu koko ajan siltä, kuin viettäisi pitkää ihanaa lomaa.
 Tervon mukaan hän ei tiennyt Mikael Agricolasta aiemmin sen enempää kuin Wikipediassa kerrotaan. Kun kirjailija alkoi penkoa aihettaan, hän ymmärsi, että Agricola eli hämmästyttävän elämän. Agricola tunsi henkilökohtaisesti Kustaa Vaasan, Martti Lutherin ja Iivana Julman.
 – Kuka toinen henkilö siltä ajalta voisi olla sellainen, joka on tavannut kaikki kolme sen ajan tärkeintä, ja jossain mielessä myös törkeintä tapausta?
 Tervon mielestä Agricola on kirjailijalle herkullinen kohde, sillä hänen elämässään on paljon aukkoja, jotka kirjailija voi romaanissaan täyttää.
 Keskusteluja kirjamessuilta
 Myöhemmin lauantain aikana luvassa on myös muita messulähetyksiä.
 Kello 14.50 alkavassa lähetyksessä  tutustutaan paremmin  Samuli Edelmanniin . Millainen on mies, joka on tuttu julkisuuden valokeilasta, menestyksekkäistä elokuvarooleistaan ja lukuisista hittibiiseistään?
 Näihin kysymyksiin vastaa syyskuussa julkaistu  Johannes Lahtelan  kirjoittama elämäkertakirja  Samuli, pimeydestä valoon . Teos on syntynyt kahden elämää nähneen miehen keskusteluiden pohjalta. Turun kirjamessuilla Samuli Edelmannia haastattelee  Juha Roiha .
 Kello 16.25 alkavassa lähetyksessä  puolestaan perehdytään  Ismo Alangon  elämään. Mies on sanoittanut ja maalannut säveliksi suomalaisen mielenmaiseman, joka on 40 vuotta elämästä vienyt suurtyö. Alanko on toiminut muun muassa Hassisen koneen, Sielun Veljien ja Ismo Alanko Säätiön keulahahmona.
 Lokakuussa julkaistaan Alangosta kertova elämäkerta, jonka on kirjoittanut romaaneistaan tunnettu  Katja Kettu . Kirjamessujen lavalla Katja Kettu haastattelee Ismo Alankoa.
 Lue myös:
 Maailmanmestaripainija Petra Olli Turun kirjamessuilla: "Nyt on ura ja lopettaminen käsitelty, ja laitettu piste sille aikakaudelle"
 Riku Korhonen, Roope Lipasti ja Sinikka Svärd pohtivat musiikin ja kirjallisuuden suhdetta – katso Turun kirjamessujen keskustelu Areenassa

Jari Tervon uutuuskirja vie Mikael Agricolan maailmaan: "Hän eli hämmästyttävän elämän"


Summary: Valtio on tukenut kuntia ja kuntayhtymiä koronaepidemian vuoksi miljardeilla euroilla vuosina 2020–2021. Nyt tukihanoja pienennetään selvästi. Lukuisat kunnat harkitsevatkin kuntaveron nostoa ensi vuodelle.

Valtion avokätiset koronatuet kohensivat lukuisten kuntien taloustilannetta jopa ne itsensä yllättäneellä tavalla vuonna 2020 ja tukea on riittänyt tällekin vuodelle.
 Vuonna 2020 tuet kunnille ja kuntayhtymille olivat yhteensä noin 2,6 miljardia euroa. Vuonna 2021 kuntien ja kuntayhtymien tukemiseen on varattu noin 2,5 miljardia euroa.
 – Hallitukselle kiitos siitä, että koronamenot on kompensoitu. Se on myönteinen asia koko kuntakenttääkin ajatellen, tiivistää tilanteen uusimaalaisen Pukkilan kunnanjohtaja  Juha Rehula .
 Kuntaliiton pääekonomisti Minna Punakallio.  Esa Syväkuru / Yle
 Kuntaliiton pääekonomisti  Minna Punakallio  kuitenkin tietää, että kuluvan vuoden apusummista on iso osa edelleen tulouttamatta.
 – Sosiaali- ja terveysministeriölle on budjetoitu 2,2 miljardin euron valtionavustuserä tälle vuodelle ja siitä valtaosa eli 1,6 miljardia euroa on yhä toteutumatta, Punakallio huomauttaa.
 Punakallion mukaan on suorastaan epätodennäköistä, että kunnat saisivat koko STM:n erän valtionavustuksena koronakustannuksiin tänä vuonna.
 – Pitää tietysti vielä toivoa, että korvaustaso nousisi korkeammaksi, kuin esitetty 45–60 prosenttia kuntien koronakustannuksista.
 Apuhanaa pienemmälle
 Joka tapauksessa valtio on pienentämässä ensi vuoden apuhanaansa selvästi aiemmasta. Valtiovarainministeriön tuoreiden lukujen mukaan kuntien saamat valtionavut laskevat ensi vuonna miljardin verran edellisvuodesta ja kaikkinensa valtion talousarvioesitykseen sisältyvät toimenpiteet heikentävät kuntataloutta ensi vuonna noin 1,2 miljardia euroa verrattuna vuoteen 2021.
 Ensi vuoden valtionavut ovat yhteensä 13,1 miljardia euroa. Se on iso siivu kuntien tuloista. Verotuloja kunnat keräävät ensi vuonna noin 25 miljardia euroa.
 – Kyllä ensi vuosi on jo paluuta normaaliin. Valtionosuuksia toki tulee laajeneviin tehtäviin ja kehittämistyöhön niin sotepuolelle kuin opetukseen, mutta mitään ylimääräistä kunnat eivät saa ensi vuonna, Punakallio huomauttaa.
 Punakallion mukaan ensi vuotta leimaa se, että kuntien tulot pienenevät ja menot kasvavat.
 – Ensi vuodesta näyttää tulevan tällä hetkellä erittäin tiukka.
 Rehula on samoilla jäljillä. Hänen mukaansa koko kuntatalous tulee heikkenemään.
 – Ei vähiten siitä syystä, että koronan jälkilasku jää kuntien maksettavaksi. Meillä on hoivavelkaa ja ihmisten jaksaminen on tosi lujilla. Viime kädessä se näkyy taloudellisesti kunnissa, Rehula sanoo.
 Rehula muistuttaakin pääministerin äskeisestä lupauksesta huolehtia kuntien myöhemmistäkin koronakustannuksista.
 – Hallitus piti lupauksensa kompensoida koronamenot kunnille ja se lupaus toivottavasti pitää jatkossakin, Rehula sanoo.
 Korotusralli käynnistyy
 Kunnat valmistelevat paraikaa ensi vuoden talousarviotaan. Kuntalaisen kannalta oleellista on kuntaveron suuruus: säilyykö se ennallaan, laskeeko vai jopa kiristyy.
 – Paine nostaa olisi, mutta lähden talousarvion valmistelussa siitä, että 21,5 on meidän tuloveroprosentti ensi vuonnakin. Päättäjien selkeä viesti on, että nykyisellä verotasolla pitää pysyä, Rehula avaa Pukkilan tilannetta.
 Juha Rehula lähtee siitä, että Pukkilan kuntavero pysyy nykyisellä tasolla ensi vuonnakin. Toni Määttä / Yle
 Kuntaliiton Punakallio arvioi, että kuntaveroaan korottavien määrä nousee selvästi tämän vuoden ennätysalhaisesta 39 nostajakunnasta.
 – Mennään ehkä 60:n hujakoille. Se on tämän hetken arvaukseni.
 Viime vuosina korottajakuntia on ollut yleensä 50:n kahta puolta. 2000-luvun ennätys nähtiin 2010, jolloin 181 kuntaa reilusta 300:sta nosti kuntaveroaan.
 Samuli Huttunen / Yle
 Harva alentaa
 Entäpä veronlaskijat? Tälle vuodelle veroaan alensi neljä kuntaa: Sulkava, Kitee, Outokumpu ja Taivassalo. Nyt luku saattaa jäädä tätäkin pienemmäksi, sillä voimaan tuleva sosiaali- ja terveydenhuollon valtava soteuudistus vaikuttaa jo tämän syksyn kuntaveropäätöksiin ensi vuodelle. Soteuudistus nielaisee valtaosan kuntien tehtävistä ja verotulosta vuoden 2023 alusta.
 – Sote täytyy huomioida, koska kuntaveroprosenttia, jonka kunnat nyt marraskuussa asettavat, ei voi muuttaa vuoden 2023 osalta. Tällä prosentilla mennään nyt sitten tavallaan kaksi vuotta ja vuoden 2023 osalta siihen tulee lakisääteinen alennus.
 Lue lisää:
 Ennätyksellisen harva kunta nostaa kuntaveroaan ensi vuodelle: muutama jopa laskee – Katso tästä oman kuntasi ratkaisu

Hulppeat koronatukimiljoonat eivät lämmitä enää ensi vuonna – jopa 60 kuntaa voi nostaa kuntaveroaan


Summary: Maankäyttö- ja rakennuslain uudistaminen ajautui poliittiseen umpisolmuun ja lausuntokierrokselle lähteneen lakiesityksen valmistelu saa kritiikkiä. Taustalla kytee myös vihreiden ja keskustan kiista lakiesityksen painotuksista.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Maa- ja metsätalousministeriö sekä ympäristöministeriö ovat ajautuneet törmäyskurssille valtavan maankäyttö- ja rakennuslain uudistamisessa. Maa- ja metsätalousministeriön näkemyksen mukaan valmistelussa on painotettu monimuotoisuusasioita muun muassa elinkeinojen harjoittamisen ja maanomistajan oikeusturvan kustannuksella.
 Taustalla on myös poliittinen kiista, jossa vihreät painottavat ympäristöministeriön kantoja ja keskusta taas maa- ja metsätalousministeriön kantoja. Alun perin oli tarkoitus, että lausunnolle lähtisi hallituksen sopima esitys, mutta hallituspuolueet eivät päässeet asiasta yhteisymmärrykseen.
 Lainvalmistelu saa myös laajempaa kritiikkiä, sillä lainvalmistelussa oli mukana työryhmä, mutta lausunnoille lähti alkuviikosta ympäristöministeriön ehdotus. Kaavoitus- ja rakentamislaki -nimellä lausunnolle lähteneeseen esitykseen on liitetty neljä lausumaa, joissa kaikissa kritisoidaan lainvalmistelua.
 "Ei tietoa valmistelun etenemisestä"
 Kuntaliitto kutsuu lausunnossa lainvalmisteluprosessia jossain määrin poikkeukselliseksi.
 – Huolimatta työryhmävalmistelusta lausuntokierroksella lausunto annetaan ympäristöministeriön lakiluonnoksesta. Lausuntoa ei siten anneta työryhmän työn tuloksesta, Kuntaliitto sanoo.
 Kuntaliitto pitää myös valitettavana, että työryhmätyöskentelyä ei jatketa ja siten osallistuminen lainvalmistelun kriittisiin vaiheisiin ei ole mahdollista työryhmätyöskentelyn kautta.
 Maakuntaliitot yhtyvät Kuntaliiton näkemykseen.
 Maa- ja metsätalousministeriötä työryhmässä edustanut hallitusneuvos  Vilppu Talvitie  sanoo, ettei tilanne ole hirveän toivottava.
 – Yleensä toimitaan niin, että kun työryhmä on asetettu, se valmistelee (hallituksen) esityksen, Talvitie sanoo.
 Asiantuntijana ryhmässä toiminut oikeustieteen tohtori  Martti Häkkänen  kritisoi myös sitä, että useita periaatteellisesti merkityksellisiä kysymyksiä ei ole käsitelty työryhmässä juuri lainkaan, vaan ne on valmisteltu työryhmän ulkopuolella.
 – Se valmisteluprosessi on ollut vähän erikoinen, hän sanoo.
 Häkkänen sanoo lisäksi, että työryhmällä ei ole myöskään ollut kuluvan vuoden 2021 aikana juurikaan tietoa valmistelun etenemisestä tai vaikutusmahdollisuuksia lopullisen esityksen sisältöön.
 Talvitie ja Häkkänen näkevät ongelmallisena, ettei työryhmässä ollut yhtään elinkeinoelämän edustajaa tai maanomistajien edustusta.
 Häkkänen sanoo, että nämä ovat lain vaikutusten kannalta keskeisimpiä toimijoita. Hänen mukaansa kunta- ja muu viranomaisnäkökulma on nyt ohjannut lainvalmistelua liiaksi, vaikka se tärkeä onkin.
 "Työryhmässäkin paljon erimielisyyttä"
 Ympäristöministeriössä näkemys on toinen. Ympäristöministeriön alueet ja yhdyskunnat -yksikön päällikkö  Anna-Leena Seppälä  sanoo, että lausunnolle lähteneen lakiesityksen taustalla on paljon työryhmän työtä.
 – Työryhmä kokoontui 37 kertaa, ja sen työ on pohjana suurelle osaa lakiluonnoksesta, hän sanoo.
 Seppälä sanoo, että työryhmässä oli hallituksen tapaan paljon erimielisyyttä.
 – Työryhmäkään ei olisi todennäköisesti päässyt yksimieliseen ehdotukseen.
 Seppälän näkemys on, että hallituspuolueiden edustajat olivat sopineet, että esitys voisi lähteä lausunnolle ympäristöministeriön ehdotuksena. STT:n hallituslähteet ovat kuitenkin asiasta erimielisiä. Yhdestä hallituspuolueesta sanotaan, että hallituksessa ei näin sovittu. Toisesta puolueesta sanotaan, että näin nimenomaan sovittiin.
 Eripuraa viherrakenteesta ja Ely-keskusten tehtävistä
 Erityisesti maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön näkemykset eroavat viherrakennesääntelystä.
 Nyt lausunnolle lähteneessä esityksessä ehdotetaan, että maakuntakaavassa pitäisi jatkossa olla viherrakenteen kehittämisen periaatteet. Viherrakenteen kehittämisperiaatteet olisivat uuden lain myötä oikeusvaikutteisia eli ne sitoisivat alempia ja yksityiskohtaisempia kaavatasoja. Maakuntakaavan alempia kaavatasoja ovat yleiskaava ja asemakaava.
 Maa- ja metsätalousministeriö kertoo vastustavansa viherrakennesääntelyä ja toteaa, että viherrakenteeseen ei tule kytkeä oikeusvaikutuksia. Sen näkemyksen mukaan kaavoihin ei tule ottaa uusia suojelumääräyksiä eikä kaavaa tule käyttää luonnonsuojelun välineenä.
 STT:n hallituslähteiden mukaan ainakin keskusta suhtautuu viherrakennetta koskevaan ehdotukseen kriittisesti. Vihreät taas haluavat sen lakiin.
 Toinen kiista koskee ely-keskusten valvontatehtävien laajennusta ja valitusoikeutta. Käytännössä kyse on siitä, missä tilanteissa ely-keskus voisi valittaa hallinto-oikeuteen kuntien kaavoituksesta.
 Maanomistajille ei olisi tulossa oikeutta laatia kaavaehdotusta
 Maa- ja metsätalousministeriö on pettynyt siihen, että esitysehdotuksesta on poistettu säännös, joka olisi mahdollistanut maanomistajalle oikeuden asemakaavaehdotuksen laatimiseen. Uudistuksen esiselvityksessä tällaisen mahdollisuuden selvittäminen nostettiin esiin, ja myös työryhmän työskentelyn aikana tällainen säännösehdotus oli mukana.
 Maa- ja metsätalousministeriö katsoo, että kunnalla säilyisi kuitenkin kaavoitusmonopoli, koska se voisi aina jättää kaavan hyväksymättä. Ympäristöministeriön mukaan pykälää valmisteltiin virkamiesvalmistelussa pitkään, mutta erityisesti Kuntaliitto koki sen ongelmaksi.
 – Kunnat ja kuntien edustajat katsoivat, että tämä rajoittaisi liikaa heidän kaavamonopoliaan ja heidän oikeuttaan suunnitelmallisesti kehittää kuntien alueiden käyttöä, Seppälä sanoo.
 Edellä mainittujen lisäksi poliittisesti ei ole päästy sopuun siitä, minkälaisella kirjauksella saamelaisten oikeuksia turvataan. Eripuraa on myös siitä, millaisella mallilla maanomistajat maksaisivat jatkossa niin sanottua kehittämiskorvausta.
 Lue myös:   Pakkolunastuksista tulossa suuri riita: Hallitus kiistelee korvauksista, MTK valittaa vantaalaistilan lunastuksesta ihmisoikeustuomioistuimeen

"Lainvalmisteluprosessi on ollut erikoinen" – poliittiseen umpisolmuun ajautuneen kaavoituslain valmistelulle sataa kritiikkiä


Summary: Ismo Alangosta ilmestyy elämäkerta, jonka on kirjoittanut Katja Kettu. Toinen syksyn elämäkertamuusikko on Samuli Edelmann. Molemmat miehet olivat lavalla Turun kirjamessuilla.

Ismo Alanko  on sanoittanut ja maalannut säveliksi suomalaisen mielenmaiseman, joka on 40 vuotta elämästä vienyt suurtyö. Alanko on toiminut muun muassa Hassisen koneen, Sielun Veljien ja Ismo Alanko Säätiön keulahahmona.
 Lokakuussa julkaistaan Alangosta kertova elämäkerta, jonka on kirjoittanut romaaneistaan tunnettu  Katja Kettu .
 Ismo Alanko nousi Turun kirjamessulavalle yhdessä Katja Ketun sekä kustantaja  Jaakko Pietiläisen  kanssa. Voit katsoa tallenteen haastattelusta tässä artikkelissa tai  Areenassa .
 Elämäkerta on ollut yli kolmen vuoden prosessi. Haastatteluja on tehty satoja tunteja. Pisimmillään päivät ovat olleet lähes 12-tuntisia.
 – Matka on ollut vaiherikas ja kestänyt kauan. Olemme istuneet pienellä työhuoneella puhumassa. Olen puhunut loputtomasti. Yleensä olen hiljainen kaveri ja juttua tulee vähän, mutta nyt on tullut avauduttua yllättävän paljon, Alanko kertoo.

 Katja Kettu kertoo, että oli sattumaa, että hän päätyi kirjoitamaan Alangosta. Toisaalta hän pohtii, ettei välttämättä olisi ihan kehen tahansa jaksanut perehtyä yhtä tarkkaan.
 Alanko on Ketun mielestä mielenkiintoinen muusikko, koska hän on aina tehnyt sitä, mitä on itse halunnut. Musiikissa on myös kielellistä haastetta.
 – Pohdimme pitkään, millaista kirjaa teemme, ja kokeilimme eri tyylilajeja. Onko kukaan muu kuin Ismo koskaan käynyt läpi hänen biisejään noin tarkkaan? On ollut mahtavaa olla mukana, Kettu sanoo.
 Kettu ja Alanko kuuntelivat kirjaa tehdessä miehen koko tuotannon läpi ja puhuivat kappaleista. Samalla Alanko yllättyi siitä, miten henkilökohtaisia kappaleet hänelle olivat.
 – Olin kuvitellut, että kirja käsittelee vain taidettani, mutta koska biisit yllättäen avautuivatkin niin henkilökohtaisina päiväkirjamaisina, ajauduimme puhumaan yllättävän henkilökohtaisistakin asioista. Tämä on ollut mielenkiintoinen tutustumismatka itseeni, Alanko kertoo.
 Samuli Edelmann: "Urakeskeistä sankaritarinaa en halunnut"
 Millainen on  Samuli Edelmann , joka on tuttu julkisuuden valokeilasta, menestyksekkäistä elokuvarooleistaan ja lukuisista hittibiiseistään?
 Näihin kysymyksiin vastaa syyskuussa julkaistu  Johannes Lahtelan  kirjoittama elämäkertakirja  Samuli, pimeydestä valoon . Teos on syntynyt kahden elämää nähneen miehen keskusteluiden pohjalta.
 Samuli Edelmann ja Johannes Lahtela nousivat lavalle Turun kirjamessuilla. Voit katsoa lähetyksen alta tai  Areenasta . Edelmannia haastattelee  Juha Roiha .

 Edelman kertoo, että häneltä on hyvin usein kysytty, voisiko hänestä kirjoittaa elämäkerran. Hän on vastannut aina ei. Johannes Lahtela on hänelle kuitenkin jo entuudestaan tuttu, ja kun Edelmannin kalenteri korona-aikana tyhjeni, oli sopiva aika.
 – En edes ajatellut, että alamme tehdä kirjaa, joka käsittelee elämäntarinaani. Pikku hiljaa valokeila alkoi kääntymään siihen suuntaan. En vastustanut sitä, joten tästä tuli elämäntarina, jonka punainen lanka on addiktiosairaus ja alkoholismisairaus, joka on ollut minulla läpi koko elämän. Urakeskeistä sankaritarinaa en halunnut, Edelmann sanoo.
 Johannes Lahtela kertoo, että parasta oli, että Edelmann antoi niin vapaat kädet. Hän testaili välillä suuntaa, yhdisti kirjaan kaunokirjallista kerrontaa, ja Edelmann nyökkäili: anna mennä vaan.
 – Johannes kuvaa hyvin sisäistä taisteluani ja toipumista. Sitä halusinkin, ei pelkästään sitä, mitä ulospäin näkyy, Edelmann sanoo.
 Lue myös:
 Maailmanmestaripainija Petra Olli Turun kirjamessuilla: "Nyt on ura ja lopettaminen käsitelty, ja laitettu piste sille aikakaudelle"
 Riku Korhonen, Roope Lipasti ja Sinikka Svärd pohtivat musiikin ja kirjallisuuden suhdetta – katso Turun kirjamessujen keskustelu Areenassa
 Jari Tervon uutuuskirja vie Mikael Agricolan maailmaan: "Hän eli hämmästyttävän elämän"

Ismo Alanko elämäkerrastaan: "Kuvittelin, että kirja käsittelee vain taidettani, mutta puhuimmekin hyvin henkilökohtaisista asioista"


Summary: Rokotevastaisuus on nyt disinformaatiokentän ytimessä, ja uusia viholliskuvia löytyy pandemian jälkeenkin. Qanon oli salaliittoteorioille hedelmällinen kasvualusta,  turvallisuuspolitiikan kommentaattori Janne Riiheläinen arvioi.

Qanon-liike puhutti paljon viimesyksyisten Yhdysvaltain presidentinvaalien yhteydessä, ja liikehdinnän tietynlainen huippuhetki koettiin kongressitalon valtauksen yhteydessä 6. tammikuuta. Tuolloin mellakoitsijoiden joukossa oli paljon salaliittoteorian kannattajia, ja uutiskuvat puhvelinsarvihattuisesta "Qanon-shamaanista" pullistelemassa edustajainhuoneen puhujapöntön takana levisivät ympäri maailman.
 Tämän vuoden aikana Qanonin saama näkyvyys on vähentynyt, ei vähiten siksi ettei teorian keskiössä ollut  Donald Trump  ole enää Yhdysvaltain presidentti. Myös mystisen Q:n salakieliset viestit eli dropit loppuivat jo joulukuussa. Somealustat myös onnistuivat hillitsemään liikehdinnän kasvua sulkemalla Qanon-aiheisia ryhmiä ja tilejä.
 Qanonin varjo on kuitenkin pitkä, ja se on toiminut kasvualustana lukuisille muille salaliittoteorioille.
 – Voisi ehkä kuvailla, että itse Qanon on hävinnyt, mutta se on liuennut tuonne disinformaatiokenttään, sanoo Qanonia tarkasti seurannut turvallisuuspolitiikan kommentaattori  Janne  "Rysky"  Riiheläinen .
 Hän kuvailee Qanonin toimineen ikään kuin tuotekehitysalustana.
 – Se on ollut selvästi sellainen rekrytointialusta ja verkostojen ja toimintatapojen luomisen ympäristö. Siinä syntyi yhteyksiä, syntyi videokanavia, syntyi tällaisia julkkiksia, johtohahmoja, jotka ovat nyt siirtyneet ikään kuin eteenpäin.
 Qanonin ytimessä oli usko siihen, että maailmaa hallitsee lapsia rituaalimurhaava valtaeliitin pedofiilisalaliitto, jonka Trump liittolaisineen tulee kaatamaan tulevassa "myrskyssä." Liikehdinnän nettiviesteillään synnyttäneen Q:n todellisesta henkilöllisyydestä ei ole saatu varmuutta.
 Yhdysvaltoihin tehdyt sisällöt kelpaavat Suomessakin
 Qanon-liikehdinnän tietynlainen huippuhetki koettiin kongressitalon valtauksen yhteydessä 6. tammikuuta. Jim Lo Scalzo / EPA
 Riiheläisen mukaan monet tämän hetken keskeisimmät salaliittoryhmät Suomessa ja myös muualla ovat sisällöltään täyttä Qanonia, vaikka ne eivät enää sitä suoranaisesti pitäisi esillä.
 Sisällöt ovat kuitenkin paljolti samaa kuin Qanonin huippuaikoina: maailman kuvataan olevan pahan vallassa, valtiot ja virkakoneistot esitetään mätinä ja korruptoituneina, puhutaan tulevasta "rangaistuksesta" ja ruokitaan ihmisten epäluottamusta kaikkia perinteisiä tiedonlähteitä kohtaan. Myös keskeisten toimijoiden toimintatavat ovat samanlaiset kuin Qanonissa. Ideologia siis elää ja voi hyvin.
 Qanonin aiheuttama muutos on myös se, että suomalainen disinformaatiomaisema on nyt puhtaasti Yhdysvaltain sisäpolitiikkaan tuotettujen sisältöjen varassa, kun aikaisemmin aineistoa tuli myös eri puolelta Eurooppaa.
 – Qanonin myötä kanavat ovat auki sinne päin, ja sieltä tulevat nämä sakeimpienkin trumpilaisten jutut tänne.
 Rokotevastaisuus viime aikojen suuri teema
 Qanonin aiheuttama muutos on se, että suomalainen disinformaatiomaisema on enemmän Yhdysvaltain sisäpolitiikkaan tuotettujen sisältöjen varassa. STELLA Pictures / Splash News
 Tämän vuoden keskeinen teema salaliittoteoriaympyröissä ovat olleet koronarokotteet ja koronavarotoimet, joiden vastustaminen täytti Trumpin presidenttiyden päättymisen aiheuttaman tyhjiön.
 – Yksi tämän epidemian tuloksia on, että merkittävä joukko ihmisiä on ikään kuin menettänyt uskonsa niin sanottuihin vallitseviin käsityksiin. Heidän tiedon filosofiansa, miten he arvioivat informaatiota, on muuttunut yhtäkkiä joksikin ihan muuksi kuin Pisa-kärkimaa Suomessa on ajateltu.
 Riiheläinen muistuttaa, ettei Suomessakaan ole mitätön asia, jos esimerkiksi 5–10 prosenttia yhteiskunnasta jää yhä kauemmas marginaaliin.
 – Jos ajattelee että lääketiede valehtelee, valtio valehtelee, viranomaiset valehtelevat, hallitus valehtelee, se on aika hurja radikalisaation pomppu. Se varmasti vaikuttaa aika hurjasti omaan maailmankuvaan. Osahan varmaan näiden hankalien aikojen jälkeen palaa, mutta osa jää sinne myös, Riiheläinen sanoo.
 Koronan jälkeen uusia vihollisia
 Länsimaissa suurin osa kansalaisista on jo ottanut koronarokotteen, ja ennemmin tai myöhemmin pandemia väistyy. Qanonin ja pandemian synnyttämät disinformaatiorakenteet eivät kuitenkaan häviä.
 Hän aprikoi, että seuraava kiivaiden taistelun kohde voi löytyä esimerkiksi ilmastonmuutoksen kieltämisestä, joka on jo nyt yleistä salaliittoteoriapiireissä.
 Qanon edisti osaltaan ajatusta, että ihmisten ei pitäisi luottaa viranomaisiin ja muihin perinteisiin tietolähteisiin vaan tutkia asioita itse ("do your own research"). Tämä näkyy nyt vahvasti esimerkiksi rokotevastaisuudessa ja myös ilmastokeskustelussa.
 Qanonia ei voi yksin syyttää tästä kehityskulusta, jonka pääsyy on digitalisaatio, mutta se juurrutti moneen ajatuksen, että pelkkä verkossa surffaaminen olisi hyvä tapa muodostaa rationaalinen näkemys asioista.
 Qanonin vaikutukset uineet puoluepolitiikkaan
 Yhdysvalloissa disinformaatiolla on jo näkyviä poliittisia vaikutuksia, kun esimerkiksi valtaosa republikaanien kannattajista uskoo Trumpin valheisiin viime vuoden vaalien vilpillisyydestä. Ensi vuoden välivaaleissa ehdolla kongressiin on näillä näkymin paljon republikaaneja, jotka ponnistavat ideologisesti Qanon-ympyröistä.
 Myös Suomessa Qanonin vaikutus näkyy Riiheläisen mukaan puoluepolitiikassa, kun puoluerekisteriin on rekisteröity tänä vuonna sekä Kristallipuolue että Valta kuuluu kansalle.
 Valtion auktoriteetin vastustaminen on kasvava trendi disinformaatioympyröissä. Suomessa ei uhmata omaa hallintoa samalla tavalla kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa, vaan täällä sama ilmiö kanavoituu usein EU:n legitimiteetin kyseenalaistamisena.

Qanon sulautui muihin salaliittoteorioihin, mutta sen ajatusmallit elävät ja voivat hyvin


Summary: Pirkanmaan osuuskaupassa uskotaan, että koko toimiala on tyytyväinen hallituksen päätökseen lieventää ravintolarajoituksia ja lopettaa tanssi- ja laulukielto.

Tamperelaisravintoloissa iloitaan tänä viikonloppuna koronarajoitusten päättymisestä. Nyt saa taas juhlia, tanssia ja laulaa karaokea aamuyöhön saakka.
 Epidemian takia asetetut ravintolarajoitukset on siis poistettu Pirkanmaaltakin. Valtioneuvosto  päätti torstaina , että kiihtymisvaiheen eli kakkostason alueilla anniskelu- ja aukiolorajoitukset puretaan kokonaan lokakuun alusta. Myös korkeimman eli leviämisvaiheen alueiden rajoituksia on helpotettu. Laulu- ja tanssikielto poistui koko maassa.
 Suuren ravintolakonsernin NoHo Partners Oyj:n liiketoimintajohtaja  Paul Melin  mukaan asiakkailla on ollut niin patoutunut tarve päästä yökerhoihin, että he lähtivät heti innolla liikkeelle perjantaiyöhön.
 – Tämä on odotettu, toivottu päätös. Saadaan taas yökerhot auki lähes koko maassa, Meli sanoo.
 "Odotamme ehkä kovinta pikkujoulusesonkia ikinä"
 Pirkanmaan osuuskaupan ravintolatoiminnasta vastaava johtaja  Mikko Hautasaari  uskoo, että koko toimiala on iloinen hallituksen päätöksestä.
 – Kyllä eilen riitti väkeä. Ravintoloistamme muun muassa Hovipoika ja Kivenheitto siirtyivät heti pidempään aukioloon. Iso peukku meidän henkilökunnallemme, että olivat valmiina joustamaan, Hautasaari kiittelee.
 Myös tamperelaisessa Pyynikin Brewhousessa riitti asiakkaita perjantaina.
 – Pidensimme heti anniskelua puolella tunnilla puoli kahteen saakka, ja ihan mukavasti tuli myyntiä sille ajalle. Huomasi tosin, että väki oli siirtymässä jo yökerhoihin, kertoo vuoropäällikkö  Jasmin Mäkivaara .
 Koko maassa noin 20 ja Tampereellakin useita yökerhoja omistava NoHo Partners hyödynsi muutoksen heti jo torstain ja perjantain välisenä yönä, kun yökerho Ilonassa jatkettiin opiskelijajuhlia perjantain pikkutunneille. Viime yön myyntiä Meli luonnehtii hyväksi. Eivätkä lähikuukausien näkymät ole lainkaan huonot.
 – Odotamme ehkä kovinta pikkujoulusesonkia ikinä, Meli sanoo.
 Haasteena on tosin löytää työvoimaa riittävän nopeasti. Melin arvion mukaan joka viides ravintolatyöntekijä on vaihtanut alaa korona-aikana.
 Poliisilla riitti töitä yön pikkutunteina Tampereella ja Jyväskylässä
 Ravintolarajoitusten päättyminen näkyi heti poliisin tehtävämäärien kasvuna.
 Komisario  Ismo Nykopp  Sisä-Suomen poliisilaitoksen tilannekeskuksesta kertoo, että Pirkanmaalla on viimeisen vuorokauden aikana otettu kiinni 14 henkilöä päihtymyksen tai muun häiriökäyttäytymisen takia, mikä on puolet enemmän kuin viime aikoina viikonloppuisin.
 – Yön päivystänyt yleisjohtaja luonnehti, että Keski-Suomessa ja Pirkanmaalla on menossa väkivaltainen viikonloppu. Nahinointia on tuonut niin MM-rallit Jyväskylässä kuin ravintolarajoitusten höllentyminen molemmissa maakunnissa.
 Myös Helsingissä riitti poliisilla tehtäviä perjantain ja lauantain välisenä yönä. Berislav Jurišić / Yle
 Lue myös:
 Helsinki täyttyi laulusta, tanssista ja hymyistä, kun koronarajoitukset helpottuivat – kuvatarina vie perjantai-illan sykkeeseen
 Ravintolarajoituksissa yllätyskäänne, viimeisetkin laulu- ja tanssikiellot poistuvat, tunti lisää aukioloon

Ravintoloitsijat iloitsevat koronarajoitusten päättymisestä – asiakkaita, mutta myös nahinointia riitti heti ensimmäisenä "vapaana yönä" Tampereella


Summary: Kiina ärsytti Taiwania lennättämällä noin 60 sotakonetta Taiwanin puolustusvyöhykkeelle eilen ja tänään. Taiwan on tuominnut Kiinan lennot.

Taiwan kertoo Kiinan lennättäneen 38 sotilaslentokonetta Taiwanin puolustusvyöhykkeelle Kiinan kansallispäivän juhlinnan yhteydessä eilen perjantaina.
 Taiwanin puolustusministeriön mukaan vyöhykkeelle tuli ensin 22 hävittäjää, kaksi pommikonetta ja yksi sukellusveneentorjuntakone, ja myöhemmin vyöhykerajan ylitti vielä 13 konetta.
 Ministeriön mukaan tänään lauantaina Kiina lennätti vielä 20 konetta yli vyöhykerajan.
 Puolustusvyöhyke ei ole sama asia kuin Taiwanin alueellinen ilmatila, vaan siihen kuuluu huomattavasti suurempi alue, joka osittain osuu myös Manner-Kiinaan ja Kiinan omalle puolustusvyöhykkeelle.
 Kiinan hallinto lähettää usein sotilaskoneita Taiwanin puolustusvyöhykkeelle osoittaakseen voimiaan.
 Viime vuonna ennätykselliset 380 sotilaskonetta kävi Taiwanin puolustusvyöhykkeellä. Kuluvan vuoden ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana lukema on jo yli 500, ja perjantainen koneiden määrä oli yksittäisen päivän ennätys.
 Taiwan on tuominnut Kiinan lennot. Taiwanin puolustusministeriön mukaan se lähetti omia hävittäjiään varoittamaan Kiinan koneet pois puolustusvyöhykkeeltä.
 Taiwanin pääministerin  Su Tseng-changin  mukaan Kiinan aggressiivinen toiminta vahingoitti alueen rauhaa.
 Kiina ei ole toistaiseksi kommentoinut lentoja. Aikaisemmin Kiina on perustellut lentoja itsemääräämisoikeutensa puolustamisella.
 Kiina pitää Taiwania osanaan.

Kiina lennätti ennätysmäärän sotilaslentokoneita Taiwanin puolustusvyöhykkeelle


Summary: Vihreät lähtevät tammikuun aluevaaleihin Iiris Suomelan johdolla. Aluevaaliohjelma työn alla Suomelan mukaan keskeisiä teemoja vihreille aluevaaleissa ovat matalan kynnyksen lähipalveluiden varmistaminen ja koronakriisistä eniten kärsineiden ryhmien huomioiminen.

Vihreiden puheenjohtajan  Maria Ohisalon  sijaiseksi perjantaina valittu  Iiris Suomela  painottaa tammikuisten aluevaalien merkitystä.
 Ohisalo odottaa lasta ja jää myöhemmin syksyllä äitiysvapaalle, joten vihreät lähtevät tammikuun aluevaaleihin Suomelan johdolla.
 Suomela, 27, on ensimmäisen kauden kansanedustaja Pirkanmaan vaalipiiristä.
 – Näissä aluevaaleissa ratkaistaan, miltä tulevaisuuden hyvinvointivaltio näyttää. Jatkammeko me uudistamista ja kehittämistä vai menemmekö me supistamisen ja pysähtyneisyyden tielle, Suomela sanoi puheessaan vihreiden puoluevaltuuskunnalle Lahdessa.
 Suomelan mukaan aluevaaleissa on ennen muuta kyse palveluista, kuten esimerkiksi neuvoloista, lastensuojelusta, mielenterveyspalveluista, vammaispalveluista ja päihdeongelmaisten auttamisesta. Suomelan mukaan vaaleissa on kyse myös terveyspalveluiden sijainnista ja siitä, miten palveluiden pariin pääsee.
 – Näissä vaaleissa voidaan turvata laadukkaat palvelut, torjua eriarvoisuutta ja edistää ihmisten yhdenvertaista kohtelua, Suomela summasi. Suomela kannusti puheessaan toistuvasti virheitä lähtemään suurin joukoin ehdolle aluevaaleihin. Suomela korosti, että valtuustoihin on tärkeää saada monenlaisia ihmisiä pienten lasten vanhemmista ja sote-alan ammattilaisista pitkäaikaissairaisiin ja ikäihmisiin.
 – Tehokkaimmin hyvinvointivaltiota puolustamassa on tietysti kun lähtee ehdolle ja lähtee kampanjoimaan, Suomela painotti.
 Aluevaaliohjelma työn alla
 Suomelan mukaan keskeisiä teemoja vihreille aluevaaleissa ovat matalan kynnyksen lähipalveluiden varmistaminen ja koronakriisistä eniten kärsineiden ryhmien huomioiminen.
 – Nyt koronakriisin jälkeen on erityisen tärkeää panostaa mielenterveyspalveluihin, lasten ja nuorten palveluihin ja myös vanhuksiin eli tunnistaa ne ryhmät, joihin tämä kriisi on osunut kaikista kovimmin, Suomela sanoi tiedotustilaisuudessa puoluevaltuuskunnan kokouksessa.
 Suomelan mukaan vihreiden tarkempi aluevaaliohjelma on vielä työn alla.
 Lue myös:
 Iiris Suomela nousee Maria Ohisalon sijaiseksi vihreiden puheenjohtajana

Vihreiden Suomela painottaa aluevaalien merkitystä – "Näissä vaaleissa ratkaistaan, miltä tulevaisuuden hyvinvointivaltio näyttää"


Summary: Brandt sairastaa parantumatonta kohdunkaulan syöpää, joka ehti levitä hoitovirheen vuoksi. Keväällä 2020 todettu sairaus on edennyt nopeasti ja ollut arvaamaton.

Tämä ei ole selviytymistarina siitä, kuinka syöpä voitetaan taistelun jälkeen. Jos kyse olisi taistelutahdosta  Netta Brandt , 36, ei makaisi kuolemantuomion saaneena kodissaan.
 Tämä on juttu siitä, millaista on elää, kun tietää jokaisen hetken voivan olla viimeinen. Ja siitä, millaista on jakaa tieto siitä kaikille.
 Brandt sairastaa kohdunkaulan syöpää, joka ehti hoitovirheen vuoksi muuttua parantumattomaksi.
 Syyskuun puolivälissä hän sai lääkäriltä tiedon, joka pysäyttäisi kenet tahansa: elinaikaa olisi jäljellä enää ehkä vain kuukausi. Hänen sydämensä voi pysähtyä milloin tahansa, eikä häntä voi elvyttää.
 Uutinen oli shokki, sillä Brandt oli ajatellut elävänsä syöpänsä kanssa vielä vuosia.
 – Luulin, että elämäni jatkuisi sytostaattihoitojen kanssa vielä pitkään.
 Toivosta epätoivoon
 Netta Brandt on tehnyt sairastamisestaan julkista. Hän kirjoittaa aktiivisesti  blogiin , LinkedIniin ja  syöpäjärjestöjen kirjoitushaasteisiin . Hän on antanut medialle haastatteluja.  Yle kertoi Brandtin elämästä syövän kanssa heinäkuussa.
 Tuolloin tilanne oli vielä toiveikas. Ehkä apu syövän pysäyttämiseen löytyisi kokeellisesta lääkkeestä.
 Sen jälkeen uutiset ovat olleet vain huonoja. Brandt kertoo puhelimitse vuoteestaan, että syöpä on jatkanut leviämistään, ja sydämeen on tullut tukoksia.
 Näin hän kirjoitti blogiinsa 16.9. saatuaan lääkäriltä tiedon äkisti huonontuneesta tilanteestaan.
 Ainut, mikä tiedetään on se, että sydämmeni on niin täynnä hyytynyttä verta, ettei se jaksa mitään. Se saattaa pettää hetkenä minä hyvänsä... Ainut toivo on se, että saamani liuotushoito toimisi, mutta siinä menisi pitkän aikaa. ...Sanoin, että haluan kotiin kuolemaan .
 Brandt kertoo blogissaan, että lääkärit ovat antaneet hänelle luvan elää elämäänsä kuten ennenkin, mutta se voisi tarkoittaa, että sydän saattaisi pysähtyä esimerkiksi vessassa käydessä.
 Parasta olisi, jos en sydäntäni rasittaisi, mutta saisin itse päättää miten haluan loppuelämäni elää.
 Kyseistä blogipäivitystä on käyty katsomassa yli 8 700 kertaa. Verkkoyhteisöpalvelu LinkedInissa tekstin on nähnyt yli 40 000 ihmistä. Lukijamäärä on ollut hänelle yllätys.
 – Tuntuu käsittämättömältä, että joku on kiinnostunut kirjoituksistani.
 Kirjoittaminen on ikkuna maailmaan
 Netta Brandt sai syöpädiagnoosin keväällä 2020. Potilasvakuutuskeskuksen mukaan Brandtin syöpä olisi ollut löydettävissä jo elokuussa 2019. Aluksi hän halusi vetäytyä kuoreensa ja pitää asian vain lähipiirinsä tiedossa.
 Kun työnteon ja syöpähoitojen yhdistäminen tuntui vaikealta, hän avautui asiasta LinkedInissä.
 Viime keväänä hän alkoi kirjoittaa blogia puolisonsa kannustamana.
 Hän kokee, että pääsee kirjoittamisen kautta vaikuttamaan epäkohtiin, joita on sairastamisensa aikana kokenut.
 – Kirjoittamalla kokemuksistani pääsen toivottavasti tekemään maailmaa paremmaksi. En halua pitää esillä itseäni vaan aihetta.
 Brandtin mielestä lääkärien tekemistä hoitovirheistä ja niiden seurauksista puhutaan liian vähän.
 Syöpäjärjestöjen terapeutin Iiris Pelkosen mukaan vakavasti sairaalle ihmiselle kirjoittaminen voi olla ikkuna maailmaan, kun elinpiiri kutistuu. Samalla se antaa merkityksellisyyttä elämään.
 Vielä kesällä Netta Brandt pystyi ajamaan autolla ja  kävelemään ulkona yksin.  Paulus Markkula / Yle
 Netta Brandtille kirjoittaminen on niitä harvoja asioita, joita hän pystyy ja jaksaa tehdä. Hän on vuodepotilaana omassa kodissaan, jonne saa tarvitsemansa sairaanhoitopalvelut.
 Hänen sydämessään olevia tukoksia yritetään liuottaa, jotta hän saisi lisää elinaikaa. Brandt kuvailee tilannettaan teksteissään yksityiskohtaisesti ja välillä myös humoristisesti.
 22.9. Anestesialääkäri sanoi, että minä en tästä tokene, sydämmeni ei tästä tokene. Kyse on oireenmukaisesta hoidosta siksi, koska mitään muuta ei voida enää hoitaa. Tällä pyritään saamaan minulle mahdollisimman monta hyvää päivää...Loppuun gynekologi kuitenkin sanoi, että jos olen elossa vielä kuukauden päästä, sydän voidaan ultrata uudelleen ja katsoa tilannetta.
 Eli anestesialääkäri oli heittänyt kirveen kaivoon, kaatanut kaivoon betonia ja laittanut kaivon kannen kiinni. Gynekologi katseli, että ei sitä kirvestä tuolta kyllä saa, mutta mietitään.
 Brandtin toiveena on, että vuodelevossa sydän saisi toipua, jonka jälkeen voitaisiin vielä aloittaa sytostaatit syövän hoitoon. Hän on päättänyt todistaa lääkärin ennusteen olleen väärä.
 – Tulisin hulluksi, jos ajattelisin koko ajan, että olen kuolemassa. Eikä se sovi persoonaani. Olen päättänyt olla positiivinen loppuun asti, Brandt nauraa puhelimessa.
 Ei sankaritarinaa vaan rehellistä arkea
 Brandt yrittää olla blogia kirjoittaessaan mahdollisimman avoin. Hän kirjoittaa esimerkiksi peloistaan, toiveistaan ja kokemistaan vääryyksistä.
 Hän kirjoittaa myös siitä, millaista on syöpäsairaan arki: kuinka vaikeaa esimerkiksi vessassa käyminen voi olla ja millaista on, kun on täysin toisten avun varassa. Brandtin puoliso toimii hänen omaishoitajanaan, sillä hän tarvitsee kokoaikaista huolenpitoa.
 24.9. Pasi vaihtoi mulle ensin lakanat. Istuin pyörätuolissa ja katsoin. Sen jälkeen suunnattiin suihkuun. Suunnitelma oli, että Pasi pesee minut takaa, minä pesen pääni ja edestä. Aloin pestä päätä ja siinä sitten otin ja kopsautin sen hanaan. Samantien otin ja laittoin itseni hyvin hyvin hitaasti kylppärin lattialle makaamaan. Vetelin siinä happea hetken ja jatkoin sitten lattialla maaten hiusten hinkkaamista.
 Brandt kertoo saaneensa kirjoituksistaan paljon hyvää palautetta ja moni on kiitellyt häntä siitä, että hän sanoittaa myös muiden syöpää sairastavien kokemuksia.
 – Moni pelkää leimaantumista syövän takia. He ovat kiittäneet, että uskallan puhua ääneen.
 Iiris Pelkosen mukaan kokemusten jakaminen lisää ihmisten tietämystä syövästä ja niiden kautta tulee esille myös sairastamisen kerroksellisuus, jota media ei välttämättä pysty välittämään.
 – Syöpäsairaan elämässä sankaritarina voi olla kaukana.
 Netta Brandtille blogi toimii päiväkirjana, jonne hän kertoo itselleen merkityksellisistä asioista. Välillä hänen ajatuksensa tulevat lähipiirille yllätyksenä.
 – Puolisoni on sanonut, että kirjoittaessa ilmaisen itseäni suoremmin kuin puhuessa.
 Blogi on myös keino pitää ystävät perillä hänen voinnistaan, sillä enää hän ei pysty tai jaksa pitää yhteyttä kaikkiin.
 29.9. Minun pitäisi maata tässä vähintään kuukausi. Nyt aikaa on mennyt yksitoista päivää. Eli jäljellä on vielä kaksikymmentä. Senkin jälkeen todennäköisesti vielä lisää. Sillä jos olen vielä kuukauden päästä elossa, sitten vasta katsotaan, mikä tilanne on. Onko sydämessäni edelleen ne samat hyytymät, onko tilanne parempi vai pahempi. Jos se on pahempi, tilanne jatkuu siihen saakka, että kuolen. Jos se on parempi, en tiedä.
 Iiris Pelkonen sanoo, että kehottanut monia syöpää sairastavia kirjoittamaan haaveistaan ja toiveistaan. Kirjoittamisen kautta voi jättää viestin, miten olisi halunnut olla läheistensä elämässä mukana. Se tuo heille lohtua.
 Pelkosen mukaan kirjoittaminen on väylä purkaa ajatuksia. Se lisää myös itseymmärrystä.
 – Loppuvaiheessakin voi löytää itsestään uusia puolia.
 Netta Brandt aikoo jatkaa kirjoittamistaan niin kauan, kun on sanottavaa.
 Hän on tyytyväinen, että vahvasta lääkityksestä huolimatta hänen päänsä toimii ja hän pystyy kirjoittamaan. Hän haluaa kirjoittamisellaan myös rikkoa tabuja ja kertoa asioista, joista ei yleensä puhuta.
 – Dokumentoin, millaista on kuolla.
 30.9. Nyt on kaksi viikkoa mennyt. Vielä olen hengissä. Jos täytän 37-vuotta, sydämeni voidaan kuvata uudelleen. Se olisi elämäni paras syntymäpäivälahja, jos pääsisin sinne asti. Vielä parempi olisi, jos tuosta kuvauksesta tulisi hyviä uutisia.
 Mielelläni menisin takaisin osastolle kovalle sängylle makaamaan ja kitumaan, jos se vaan tarkoittaisi sitä, että toivoa vielä on.
 Kuoleman jälkeinen blogi
 Brandt sanoo, ettei hän ole vaipunut tilanteensa vuoksi synkkyyteen. Hän haluaa täyttää elämänsä kevyillä asioilla, ja tekstejään hän sanoo kirjoittavansa kevyin mielin.
 Omaan kuolemaan valmistautumiseen liittyy kuitenkin paljon hoidettavia asioita, jotka ovat Brandtin mukaan raskaita sekä henkisesti että fyysisesti.
 – Täytyy huolehtia edunvalvonnasta ja pankkiasioista. Jonkun täytyy pitää huolta kissoistani, enkä halua tuhkiani laitettavan maan alle. Pitäisi laatia myös lista, kenelle kaikille puolison pitää ilmoittaa kuolemastani.
 Blogiin tiedon Brandtin kuolemasta saa kirjoittaa hänen ystävänsä.
 Viimeiseksi jäävän postauksen hän on ajoittanut ilmestyväksi kuolemansa jälkeen. Sisällön hän kertoo liittyvän kokemiinsa vääryyksiin.
 – Se tulee ulos siinä vaiheessa, kun en ole enää siirtämässä ilmestymispäivää.
 Bloginsa Brandt toivoo pysyvän ainakin jonkin aikaa nähtävillä myös kuolemansa jälkeen. Hän on pohtinut voisiko tekstejä hyödyntää myös muuhun tarkoitukseen.
 – Jos joku haluaisi tehdä kirjoituksieni pohjalta kirjan.

Netta Brandt, 36, tekee kuolemaa ja jakaa sen julkisesti, jotta maailmasta tulisi vähän parempi paikka muille – "En halua pitää esillä itseäni vaan aihetta"


Summary: Homojen deittailussa näkyy edelleen häpeän historian painolasti. Se vaikeuttaa suostumuksesta puhumista ja häirinnän kitkemistä.

Aika olisi kypsä sille, että keskustelua häirinnästä ja seksuaalisesta väkivallasta käytäisiin myös homomiesten keskuudessa. Näin ajattelee somevaikuttaja-kirjailija  Eino Nurmisto .
 #metoo-kampanjan alkurysäyksestä tulee kuluneeksi tässä kuussa neljä vuotta. Silti Suomessa on käyty keskustelua lähinnä miesten naisiin kohdistamasta häirinnästä.
 Keskustelulle löytyisi kyllä aihetta. Homomiesten terveysjärjestön (GMFA) mukaan 62 prosenttia brittiläisistä homoista on kokenut ilman suostumusta tapahtuvaa koskettelua ja kourintaa yökerhossa.
 Saman järjestön mukaan 40 prosenttia yhdysvaltalaisista homomiehistä ja 47 prosenttia biseksuaaleista miehistä on kokenut suoranaista seksuaalista väkivaltaa.
 Tutkimusten mukaan osa homomiehistä siis kokee deittikulttuurille leimallisen suoraviivaisen seksuaalisen toiminnan, kuten haaroihin tarttumisen tai ilman lupaa suutelemisen ongelmalliseksi.
 Somevaikuttaja Eino Nurmisto on kirjoittanut Homopojan opas -nimisen kirjan, jossa kerrotaan homosuhteista ja -seksistä.  Henrietta Hassinen / Yle
 Kun valtavaksi sosiaalisen median ilmiöksi kasvanut #metoo alkoi ravistella rakenteita, Nurmisto tajusi, kuinka erilaisessa maailmassa homomiehet elävät verrattuna heteroihin.
 – Homojen kesken elää se normi, että kun on seksiseuran hakuun tarkoitetussa ympäristössä, niin on saatavilla kaikille ilman erillistä kyselyä. Oli kyseessä sitten deittiappi tai vanhan liiton puskakokeilu [kruisailu, homoseksiseuran hakeminen].
 Neljä vuotta sitten suunsa avasivat ensin kulttuurialan naiset, jotka kertoivat kokeneensa häirintää ja seksuaalista väkivaltaa miesten tekemänä. Nyt on ymmärretty, ettei kyse ole vain yhdestä tai edes kahdesta alasta. Seksuaalinen häirintä on koko yhteiskuntaa läpileikkaava ongelma.
 Seksuaalinen häirintä on koko yhteiskuntaa läpileikkaava ongelma. Henrietta Hassinen / Yle
 Ajatus homomiesten erilaisesta maailmasta palasi Nurmiston mieleen, kun hän istui Tyttöjen talon pride-paneelikeskustelussa vuonna 2018.
 Puheenaiheena oli dickpicit, ei-toivotut kalukuvat. Niiden vastaanottaminen oli Nurmistolle tavallista hänen sinkkuaikoinaan, kun hän vielä oli homomiesten suosimassa Grindr-deittisovelluksessa.
 Kun naiset kertoivat siitä, miten kuvien saaminen tuntui vastenmieliseltä, ahdistavalta ja pelottavalta, Nurmisto huomasi ajattelevansa, että mikä kuvissa niin hetkauttaa – niitähän näkee koko ajan. Sitten hän alkoi kyseenalaistaa homojen deittailukulttuuriin vakiintunutta tapaa.
 Hän tajusi, että oli turtunut kalukuviin. Niiden ongelmallisuuteen ja häiritsevyyteen ei oltu homopiireissä tartuttu, vaan kuvien vastaanottamisen kanssa oltiin totuttu elämään.
 – Sitten sovelluksessa pamahti jälleen kerran ensimmäisenä munan kuva eetteriin, ja mietin, että tässä ei ole mitään järkeä. Aloin sitten vastata kuvien lähettäjille, että olisit nyt sanonut vaikka moi ensin.
 Ylen toimittajan kokemus Grindr-sovelluksesta oli sama kuin Nurmistolla, kun hän pari vuotta sitten  loi profiilin sovellukseen  tekeytyen 14-vuotiaaksi pojaksi. Toimittaja sai huomattavan määrän kuvia aikuisten miesten genitaalialueista ennen kuin edes ehti lisätä profiiliin kuvaa tai nimeä.
 Toisin kuin heteroiden, homojen deittailukulttuurissa ei siis ole kyseenalaistettu kalukuvien lähettämistä. Eikö häirintä ole häirintää sukupuolesta tai seksuaalisuudesta riippumatta?
 Jotta homokulttuuria voi ymmärtää, täytyy mennä ajassa taaksepäin.
 Setan mielenosoitus eduskuntatalon portailla Setan vapautuspäivillä vuonna 1980. Työväen arkisto
 Mikko Ala-Kapee  tuli parikymppisenä homomiehenä ja transvestiittinä mukaan sateenkaariskeneen 1990-luvulla. Silloin hän pääsi ensimmäistä kertaa bileisiin, joissa oli muita hänen kaltaisiaan.
 – Kun huomasin, että joku hipaisee pakarasta, luin sen hyväksyntänä. Mä kelpaan, mä riitän, mä kuulun tänne, mua halutaan. Se oli kipeyttä tulla hyväksytyksi, että kelpaisi edes jollekulle tai jopa tähän joukkoon.
 Ala-Kapee kertoo toimineensa tietämättömyyttään huonosti muita kohtaan myös itse, koska oli sisäistänyt "pelin hengen”.
 Nyt hän on valtakunnallista neuvonta- ja tukipalvelua hallinnoivan Sinuiksi ry:n toiminnanjohtaja, yhteiskuntatieteilijä ja valmistuu pian myös seksuaaliterapeutiksi. Ala-Kapee kertoo, että on vasta opintojensa myötä päässyt käsittelemään omia kokemuksiaan rajojen rikkomisesta.
 90-luvulla ei puhuttu suostumuksesta. Sen sijaan ympäröivä yhteiskunta piti Ala-Kapeen mukaan huolta siitä, että se sai homot tuntemaan olonsa ulkopuolisiksi ja oudoiksi.
 Hiv-epidemian myötä puhuttiin yhä enemmän suojautumisesta ja turvaseksistä, mutta ei turvataidoista ja suostumuksesta. Homoseksistä puhuttiin pelkästään teknisenä toimenpiteenä.
 Ala-Kapeen nuoruudessa hyväksynnän janoaminen johti siihen, että hän oli sellaisissa satunnaissuhteissa, joihin ei nykypäivänä suostuisi. Hän ei nähnyt vaihtoehtona kohteliasta kieltäytymistä seksistä.
 Mikko Ala-kapee on Pirkanmaan Setan toiminnanjohtaja ja valtakunnallisen Sinuiksi-tuki- ja neuvontapalvelun vastaava. Eino Nurmisto
 Myös Nurmisto sanoo, että seksiin liittyvä suorasukaisuus on peruja ajasta, jolloin homoseksuaalisuus oli Suomessa paheksuttua tai jopa laitonta ja luokiteltu sairaudeksi.
 – Se on historiasta kantautuva ajatus, että kaiken pitää olla nopeaa ja tehokasta toimintaa ja tapahtua niin, että kukaan ei saa tietää. Vaikka meillä on Pride-kulkueet ja muut, niin perinne siitä elää. On niin paljon ihmisiä, jotka syystä tai toisesta joutuvat elämään salaisesti tai häpeissään.
 Homot kokevat Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan muun muassa rakenteellista syrjintää ja epäasiallista kohtelua arjessa, kuten koulukiusaamista, loukkaavien vitsien kertomista tai vaikka syrjintää vuokra-asuntoa hakiessa.
 Arkea voi leimata myös pelko syrjinnästä, ja se voi vaikeuttaa esimerkiksi hakeutumista avun piiriin. Ala-Kapeen mukaan tämä näkyy siinä, että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvat eivät halua tehdä rikosilmoituksia häirinnästä tai seksuaalisesta väkivallasta, sillä tarvittavaa luottamusta viranomaisia kohtaan ei välttämättä löydy.
 Nurmiston mukaan tehokkuudella ja puhumattomuudella seksitilanteissa koetetaan pitää ohjat omissa käsissä ja huolta omasta turvallisuudesta. Ala-Kapee komppaa.
 – Jos tekee aloitteen ja kysyy suostumusta, se voi tuntua riskiltä, sillä siinä tilanteessa tekee itsestään haavoittuvaisen. Silloin tekee näkyväksi omat toiveensa ja halunsa.
 Ala-Kapee muistuttaa, että myös anonyymeissä kohtaamispaikoissa, kuten seksikauppojen dark room -tiloissa, saunoissa ja seksibileissä on huolehdittava suostumuksellisuudesta, vaikka juuri halu seksiin on tuonut kaikki koolle.
 Eino Nurmisto kannustaa homoja miettimään, olisiko omassa toiminnassa jotain kehitettävää. Henrietta Hassinen / Yle
 #metoo-keskustelun pitäisi olla paljon moniulotteisempaa kuin se on tähän mennessä ollut. Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kohtaamaa häirintää ei voi käsitellä samalla tavalla kuin enemmistöihin kuuluvien häirintää käsitellään.
 Seksuaalisia väärinkäytöksiä tapahtuu kaikissa piireissä, mutta kontekstit vaihtelevat.
 – Jos ajatellaan, että tilastollisesti vaikka tiettyä sukupuolta olevat ihmiset eivät häiritse niin usein, ei välttämättä osata tunnistaa henkilöä, joka väärinkäyttää tilannetta sen ajatuksen varjolla.
 Ala-Kapee itse kertoo, että hänen rajojaan on rikottu eniten valtavirralle suunnatuissa tanssipaikoissa, joihin hän on mennyt miehenä tai transvestiittina heteroystäviensä kanssa.
 Nurmisto ei haluaisi yleistää, mutta on huomannut, että valkoinen keski-ikäinen cis-mies [sukupuoli-identiteettinsä syntymässään määritellyksi kokeva ihminen] on valkoinen keski-ikäinen cis-mies, vaikka olisikin homo. Valtarakenteet vaikuttavat myös homojen keskuudessa.
 – Kun teini liittyy deittisovellukseen, niin vanhojen setien limaiset lähestymiset alkavat, sukupuolesta ja seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta.
 Tutkimusten mukaan osa homomiehistä siis kokee deittikulttuurille leimallisen suoraviivaisen seksuaalisen toiminnan ongelmalliseksi. Henrietta Hassinen / Yle
 Miten häirintää sitten saataisiin kitkettyä pois myös homopiireistä?
 Nurmisto kertoo pyrkivänsä itse siihen, ettei hänestä koskaan kasvaisi häiriköivää setää.
 Hän kannustaa homoja miettimään, olisiko omassa toiminnassa jotain kehitettävää. Käytännössä voisi esimerkiksi jutella ensin ja selvittää, onko dickpicin vastaanottamiselle kysyntää, ja lähettää sellaisen vasta sitten.
 Ala-Kapeen mukaan avain on seksuaalikasvatus. #metoo on hänen mielestään valtavan hieno avaus, joka tekee näkyväksi seksuaalikasvatuksen vajeen ja puutteen koko väestössä.
 Monelle seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvalle on opetettu kouluissa toiseuttavaa, ohittavaa, häpeää ja itseinhoa lisäävää seksuaaliterveystietoa, jonka fokuksessa on ollut yksiavioinen heteroseksi. Tästä johtuen moni ei ole oppinut riittäviä taitoja omien rajojen asettamisesta, suostumuksellisuudesta ja toisten kunnioittamisesta.
 Ala-Kapee toivoo, että suostumus nähtäisiin koko väestössä myönteisenä asiana, eikä – sitä kuuluisaa fiilistä – pilaavana ja rajoittavana.
 – On voimavara, että ihmiset kohtaavat toisiaan. Jos se tehdään rajoja rikkoen, toista alistaen, ohittaen tai oletuksia tehden, niin yksi maailman kauneimmista asioista on vaarassa mennä pilalle.
 Ala-Kapee suosittelee ottamaan mallia yhteisöstä, joka voi yllättää: BDSM-piireistä, eli sadomasokistisen seksin ystävistä. Niissä ympyröissä suostumuksellisuus, turvasanat ja turvataidot ovat olleet vahvasti läsnä jo vaikka kuinka kauan.
 – BDSM-yhteisön tavoite on, että mitään ei tapahdu ilman toisen tai toisten lupaa. Ihmisten välisissä suhteissa on välttämätöntä, että sovitaan auki se, mikä on kivaa. Seksin pitää olla turvallista.

Moni homomies on turtunut kalukuvien virtaan, mutta Eino Nurmiston herätti metoo-liike – nyt hän haluaa kunnon käytöstavat homojen deittikulttuuriin


Summary: Vaarojen Maratonille osallistuu tänä vuonna ennätysmäärä juoksijoita. Järjestäjiltä on vaadittu tarkkaa aikataulutusta, jotta kaikki mahtuvat poluille.

Paksu sumu peittää kansallismaiseman, mutta tänään se ei niin haittaa. Poikkeuksellisesti suurin osa Kolin kulkijoista jättää tunnetuimman maisemapaikan väliin. Syy tähän on, että Vaarojen Maratonin reitit kiertävät Ukko-Kolin – ja juuri "Vaarojen" takia Kolille on viikonvaihteessa tultu.
 Vaarojen Maraton on monelle osallistujalle jo perinteeksi muodostunut polkujuoksutapahtuma. Tänä vuonna osallistujia on ennätysmäärä, noin 1 200.
 Sarjoja on kuusi ja reittien pituudet vaihtelevat seitsemästä kilometristä peräti 130:een kilometriin. Pisimmän ultramatkan juoksijat ovat lähteneet matkaan perjantaina illalla ja juosseet läpi yön. Valtaosa taipaleesta taittuu Kolin kansallispuistossa.
 Osallistujien turvallisuus ykkösasia
 Massajuoksun järjestäminen kansallispuistossa vaatii järjestäjiltä ennakointia ja varautumista. Esimerkiksi teitä ei joka kolkassa ole, mikä on pitänyt ottaa huomioon turvallisuusohjeita laatiessa.
 – Reitin varrella on huolto- ja evakuointipisteitä, mistä pystymme hakemaan, mikäli kilpailun joutuu keskeyttämään, kilpailunjohtaja  Hannu Airila  kertoo.
 Pitempien matkojen juoksijat on ohjeistettu ottamaan matkaan avaruuspeitto. Se auttaa pysymään lämpimänä, jos matka katkeaa ja apua joutuu odottamaan.
 Juoksijat voivat jättää enimmät tavarat narikkaan. Mukana tulee kuitenkin olla oma juoma-astia, tukiside ja muita turvallisuuden kannalta tärkeitä tavaroita. Pauliina Tolvanen
 Tasainen juoksijoiden virta
 Toisekseen on pidettävä huoli siitä, ettei arvokas luonto turmellu.
 – Polkujuoksijat juoksevat onneksi aina polulla, joten lähtökohta on kunnossa, Hannu Airila naurahtaa.
 Järjestäjien tehtäväksi on jäänyt varmistaa, että kaikki mahtuvat hyvin poluille eikä ruuhkia synny. Käytännössä tämä tarkoittaa, että sarjojen lähdöt on pitänyt porrastaa. Kussakin sarjassa tosissaan kisaavat lähtevät yhtä aikaa, mutta muuten matkaan voi lähteä koskaan vaan tietyn aikaikkunan sisällä.
 Huomiota on kiinnitetty myös reittimerkintöihin. Kun juoksijat pysyvät koko ajan oikealla polulla, ei synny tarvetta paikata harha-askelia koukkaamalla metsän läpi.
 Oma muki mukaan
 Roskaantumista Vaarojen Maratonilla yritetään estää minimoimalla jätteiden synty. Reitin varren juomapisteissä ei esimerkiksi ole lainkaan kertakäyttömukeja vaan jokaisella osallistujalla pitää olla mukana oma muki tai juomapullo.
 Hannu Airila kertoo, että kertakäyttöastioita kuluu varsin vähän, sillä osallistujien ruokailu on järjestetty hotellin ravintolassa, missä käytössä on oikeat astiat.
 – Mitä nyt maalimakkaroista tulee paperia, Airila sanoo.
 Oma vastuunsa on myös kilpailijoilla. Etenkin pisimmillä matkoilla kuluu evästä ja energiapatukoiden ja -geelien kääreet pitäisi jaksaa kantaa roskikseen asti.
 Jos roskia on maastossa näkyvillä, järjestäjät keräävät ne samalla kun hakevat reittiopasteet pois.
 Vaarojen Maratonin pisimmät matkat ovat 65 ja 130 kilometriä. Tänä vuonna ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa myös puolimaraton eli 21 kilometriä. Pauliina Tolvanen / Yle
 Ei niin iso ryntäys
 Vaikka 1 200 juoksijaa tuntuu isolta joukolta, se ei poikkea paljoa tavallisesta kesäpäivästä Kolin kansallispuistossa.
 Kolilla vieraili tammi-heinäkuussa 158 000 ihmistä. Jos kävijät jakautuisivat tasaisesti, heitä olisi ollut 745 päivässä. Käytännössä kesäaika on kuitenkin huomattavasti vilkkaampi, joten Vaarojen Maratonin kaltainen kävijämäärä ei ole Kolilla mitenkään poikkeuksellinen.
 Hannu Airila arvioi, että juoksutapahtuman osallistujamäärää voisi maltillisesti kasvattaa. Kysyntää olisi, sillä kun ilmoittautuminen tammikuussa avattiin, paikat varattiin vartissa. Tapahtuman kasvattaminen ei kuitenkaan ole päätavoite.
 – Ennemmin turvataan laadukas tapahtuma niille, ketkä pääsevät mukaan, Airila sanoo.

1 200 polkujuoksijaa kirmaa Kolilla – katso videolta, miten Vaarojen Maratonilla huolehditaan, ettei juoksijoista jäisi maastoon jälkeäkään


Summary: Sanna Marin myöntää, että ravintoloita koskevien koronarajoitusten reipas lieventäminen voi näkyä tautitapausten kasvuna. Hän ei kuitenkaan pidä koronatilannetta niin huonona, että entisille rajoituksille olisi perusteita.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan ravintolat olisivat joutuneet epätasa-arvoiseen asemaan, ellei hallitus olisi lieventänyt niitä koskevia koronarajoituksia.
 Hallitus  päätti torstaina lieventää ravintoloita koskevia rajoituksia  ennakoitua enemmän. Esimerkiksi kiihtymistasolla olevista maakunnista rajoitukset poistuivat kokonaan. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  piti päätöstä ennenaikaisena .
 Ylen haastattelussa Marin sanoi ravintolatoiminnan avaamisen olevan perusteltua, koska myös  kokoontumisrajoitukset loppuivat esimerkiksi Uudellamaalla . Hallitus päättää ravintolarajoituksista, kunnat ja aluehallintovirastot taas kokoontumisrajoituksista.
 – Muuten alat joutuisivat epätasa-arvoiseen asemaan, Marin sanoo.
 Pääministerin mukaan on kuitenkin tärkeää, että yhteiskuntaa avataan pikku hiljaa. Näin ihmiset oppisivat käyttämään palveluita uudelleen turvallisella tavalla.
 Lue myös:   Helsinki täyttyi tanssista, laulusta ja hymyistä, kun koronarajoitukset helpottuivat – kuvatarina vie perjantai-illan sykkeeseen
 Rajoitusten purkaminen todennäköisesti lisää tautitapauksia. Marin muistuttaa silti, että suuri osa ihmisistä on saanut kaksi annosta koronarokotetta.
 – Heillä on tarve ja täysi oikeus päästä elämään normaalimpaa elämää. Emme voi pitää yhteiskuntaa loputtomasti kiinni varmuuden vuoksi, hän sanoo.
 Hallitus seuraa rokotekattavuuden lisäksi terveydenhuollon kuormituksen kehitystä. Marin ei näe kumpaakaan tilannetta esteenä ravintolarajoitusten purkamiselle.
 – Hallituksella on tietenkin vastuu katsoa koronan hoitoa kaikista tulokulmista: myös sosiaalisesta, hyvinvoinnillisesta ja taloudellisesta. Näistä näkökulmista on perusteltua purkaa rajoituksia.
 "On ollut ihana päästä taas kahviloihin ja ravintoloihin"
 Yle pyysi pääministeri Marinia kommentoimaan muun muassa Suomen koronatilannetta. Marin toivoi, että haastattelu pidettäisiin kahvilassa. Tällä hän halusi osaltaan viestiä palaamista kohti koronan jälkeistä aikaa.
 – Suomi avautuu ja on ollut ihana päästä taas kahviloihin ja ravintoloihin. Toivon mukaan saadaan mahdollisimman pian 80 prosentin rokotekattavuus ja loputkin rajoitukset voidaan purkaa, Marin perustelee.
 THL:n mukaan noin 70 prosenttia kohdeväestöstä eli 12 vuotta täyttäneistä on saanut kaksi rokoteannosta. Rokotukset jatkuvat edelleen.
 Suomessa todettiin eilen perjantaina 562 uutta koronavirustartuntaa. Sairaalahoidossa oli koronaviruksen vuoksi 122 ihmistä, joista 24 tehohoidossa.
 Marin Elokapinasta: "Ei julistukset vie meitä eteenpäin, vaan teot"

 Samaan aikaan kun pääministeri Marin oli Ylen haastattelussa, ympäristöliike Elokapina osoitti neljättä päivää mieltään Helsingissä. Syyskapina-mielenosoituksessa vaaditaan hallitusta muun muassa julistamaan ilmasto- ja ympäristöhätätilan.
 Marinin mukaan hätätilaa ei ole julistettu, koska hallituksella ei ole asiasta yhteistä näkemystä.
 – Ei nämä julistukset vie meitä kovin paljon eteenpäin, vaan käytännön teot, Marin sanoo.
 Hänen mukaansa hallitus on sitoutunut kunnianhimoiseen ilmastopolitiikkaan ja sopinut sen toteuttamisesta viimeksi budjettiriihessä.
 – Omalta osaltani voin todeta sen, että mielestäni elämme jo sellaisessa tilanteessa, että meillä on ilmaston ja luonnon monimuotoisuuden suhteen tietynlainen hätätila. Nämä ovat ihmiskunnan tulevaisuuden kannalta kriittisimpiä kysymyksiä, joita jokaisen valtion on osallistuttava ratkomaan.
 Saarikolla oli pääministerin tuki EU-velkakirjeessä
 Marin kertoi Ylen haastattelussa myös, että valtiovarainministeri  Annika Saarikolla  (kesk.) oli hänen hyväksyntänsä lähteä mukaan EU:hun velkakuria vaatineeseen kirjeeseen. Saarikko oli yksi allekirjoittajista  kahdeksan EU-maan yhteisessä kirjeessä, jossa vaadittiin liiallisen velan vähentämistä .
 Ainakin vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  ja SDP:n kansanedustaja  Erkki Tuomioja  ovat sittemmin  kritisoineet Saarikon toimintaa . Marinin mukaan kirjeestä oli kuitenkin keskusteltu etukäteen.
 – Mielestämme se oli niiden linjausten mukainen, mitä eduskuntakin on ottanut. Toimimme eduskunnan tahdon mukaisesti.
 Marin sanoo Suomen pitävän perusteltuna sitä, että velan määrään ja jäsenvaltioiden velkakestävyyteen kiinnitetään huomiota.
 – Meidän kaikkien pitäisi pyrkiä siihen, että saisimme velkamme painettua paljon pienemmälle tasolle kuin missä ne ovat tällä hetkellä.
 Artikkelia päivitetty 2.10. kello 17.56: Lisätty Annika Saarikon EU-kirjettä koskeva osio.

Pääministeri Marin kertoo Ylelle, miksi hallitus ohitti THL:n näkemyksen ravintoloista: "Rokotetuilla on täysi oikeus normaalimpaan elämään"


Summary: Poliisin edustaja arvioi, että mies olisi hakeutunut poliisin puheille, jos olisi syytön.

Ruotsissa poliisi etsii edelleen viisikymppistä miestä, jota epäillään Göteborgin tiistaisen räjähdyksen aiheuttamisesta.
 Ruotsalaislehti Expressenin mukaan poliisin etsimän miehen kuvat ovat kiertäneet ympäri maata. Lehden mukaan poliisipartioille on kerrottu miehen voivan olla vaarallinen.
 Poliisin edustaja  Christer Fuxborg  kertoo uutistoimisto TT:n mukaan poliisin saaneen paljon vinkkejä, mutta tähän mennessä miestä ei ole vielä onnistuttu saamaan kiinni.
 Fuxborg arvelee, että miehen kannalta olisi toivottavaa mennä poliisiasemalle kertomaan oma näkemyksensä tapahtumista, jos hän on syytön.
 – Näin olisimme päässeet eroon tästä jatkuvasta epävarmuudesta, hän lisää.
 Expressen: Mies voinut paeta maasta
 Expressenin mukaan mies olisi voinut paeta maasta. Lehden tietojen mukaan poliisitutkinta perustuisi tällä hetkellä ajatukselle, että mies on Ruotsin rajojen ulkopuolella. Lehti kertoo epäillyn myös tehneen viime kuukausien aikana lukuisia pienimuotoisia maksuja eri maihin.
 Uutistoimisto TT:n mukaan poliisi ei kuitenkaan pidä luultavana, että mies olisi Ruotsin ulkopuolella.
 – On selvää, että Tanskaan voisi uida. Mutta kaikki on nykyään niin kontrolloitua. Hänet on etsintäkuulutettu järjestelmissämme, joten jos hän yrittäisi nousta lennolle, tulisi tästä hälytys tietokoneillemme, Fuxborg arvioi TT:n mukaan.
 Räjähdyksessä vaurioituneen kerrostalon asukkaat joutuvat edelleen olemaan tilapäismajoituksessa. AFP / Lehtikuva
 Tutkintaa johtavan syyttäjän  Maria Thorellin  mukaan tutkinta perustuu ajatukselle, että mies olisi edelleen Göteborgin alueella.
 – Se on pääasiallinen hypoteesimme. Sieltä me ensisijaisesti etsimme, Thorell kertoo Expressenille.
 Miehestä ei ole vielä annettu kansainvälistä etsintäkuulutusta. Thorellin mukaan tilanteen kehittymistä kuitenkin seurataan.
 Kerrostalon asukkaat edelleen tilapäismajoituksessa
 Tiistaiaamuna tapahtuneessa räjähdyksessä haavoittui 16 ihmistä, joista neljä vakavasti.
 Räjähdyksessä vaurioituneen kerrostalon asukkaat joutuvat edelleen olemaan tilapäismajoituksessa.
 – Koska meillä ei ole pääsyä kaikkialle kiinteistössä, emme ole pystyneet tekemään vielä arviota vahinkojen laajuudesta, kertoo  Jessica Bengtsson  kiinteistöstä vastaavasta yhtiöstä.
 Vaurioitunut kerrostalo sijaitsee Göteborgin keskustan lounaispuolella Annedalissa. Rakennuksessa tehdään yhä poliisin teknistä tutkintaa, ja seitsemästä rappukäytävästä kolme on poliisin eristämiä.
 Kiinteistöyhtiön mukaan 140 huoneistoa käsittävän talon vähemmän kärsineiden rappukäytävien asukkaat ovat päässeet asuntoihinsa hakemaan tavaroitaan, mutta kukaan ei voi tällä hetkellä asua talossa.
 Ei arviota mahdollisesta kotiinpääsystä
 Kiinteistöyhtiöllä ei ole vielä arviota, milloin asukkaat voisivat palata koteihinsa.
 – Vesi- ja lämmitysjärjestelmät vaurioituivat räjähdyksessä ja tulipalossa. Olemme siksi sulkeneet koko kiinteistöstä veden ja lämmön, Bengtsson kertoo.
 Bengtssonin mukaan kiinteistöstä on katkaistu myös sähkö, ja se pitää kytkeä uudelleen veden ja lämmityksen ohella sekä tarkastaa järjestelmien toiminta. Sen jälkeen asukkaat voivat alkaa palata takaisin koteihinsa.
 Kiinteistön asukkaat ovat hakeutuneet tilapäismajoituksen hotelleihin sekä ystävien luokse.
 Lue lisää aiheesta:
 Parikymmentä viety sairaalaan ja satoja evakuoitu Göteborgin kerrostaloräjähdyksessä – ei voinut tapahtua "luonnollisista syistä"

Poliisi etsii edelleen viisikymppistä miestä, jota epäillään Göteborgin räjähdyksestä – TT: miehen uskotaan olevan yhä Ruotsissa


Summary: Pirkanmaan maakuntamuseo pitää tärkeänä, että näkymiä Kalevankankaalta itään ja koilliseen säästetään. Tämä oli valkoisten päähyökkäyssuunta vuoden 1918 verisessä kiirastorstain taistelussa.

Tampereen Kalevan alueelle kohoaa vauhdikkaasti uusia kerrostaloja. Myös Hakametsän jäähallin ympäristöön suunnitellaan runsaasti lisää rakennuksia.
 Uusien asuntojen kaavoittamisessa pitää aina ottaa lukuisia asioita huomioon. Kalevan ja Hakametsän alueella listassa on yllättävä kohta.
 Pirkanmaan maakuntamuseo esittää, että asemakaavan valmistelussa otetaan huomioon Kalevankankaan historiallinen, vuoden 1918 tapahtumiin liittyvä taistelupaikka. Alueella käytiin kiirastorstain suurtaistelu, joka oli verisin koko Tampereen valtauksessa.
 Maakuntamuseo antoi kesällä lausunnon Kalevan ja Hakametsän paikalliskeskuksen kaavaluonnoksesta. Kaava-alue sijoittuu Kalevan Prisman ympäristöön. Alueelle on tulossa uuteen kaupunkiaukioon kytkeytyvä kauppakeskuslaajennus, asuntoja sekä pysäköintitiloja.
 – Tämä näkymä harjulta kohti itää ja koillista, eli valkoisten päähyökkäyssuuntaa, on tärkeä. Sen ymmärrettävyys, avonaisuus tietyssä määrin, pitäisi pyrkiä säilyttämään, sanoo Pirkanmaan maakuntamuseon tutkija  Kirsi Luoto .
 – Jos ollaan vaikka täysin kerrostalojen keskellä ja siinä kerrottaisiin, että tässä on taisteltu, niin vähän se jää heikoksi se asian ymmärrettävyys, sanoo Pirkanmaan maakuntamuseon tutkija  Miinu Mäkelä .
 Pirkanmaan maakuntamuseon tutkija Miinu Mäkelä seisoo Tampereen Kalevanharjulla.   Antti Palomaa / Yle
 Maisemaselvitystä pitää täydentää
 Vuoden 1918 kiirastorstain taistelussa valkoiset hyökkäsivät idästä ja koillisesta. Punaiset olivat linnoittautuneet Kalevanharjulle.
 Taistelupaikalla näkyy yhä kuoppia, joiden oletetaan olevan punaisten tekemiä taisteluasemia. Tarkkaa tietoa kaivanteista maakuntamuseolla ei ole, koska aluetta ei ole arkeologisin kaivauksin tutkittu.
 Pirkanmaan maakuntamuseon tutkija Kirsi Luoto ehdottaa, että Kalevankankaan taistelupaikkaa kannattaisi tutkia esimerkiksi metallinpaljastimien avulla. Antti Palomaa / Yle
 Maakuntamuseo esittää lausunnossaan, että maisemaselvitystä pitää täydentää, jotta saataisiin riittävästi tietoa siitä, miten korkea rakentaminen taistelupaikan kiinteään muinaisjäännökseen vaikuttaa. Kaavahanketta varten tehdyissä selvityksissä tätä näkökulmaa ei ole vielä käsitelty.
 Kiinteän muinaisjäännöksen kannalta hyvänä vaihtoehtona maakuntamuseo pitää korkean rakentamisen sijoittamista Sammonkadun tuntumaan. Tämä näkökulma toteutuu kaavaluonnoksessa.
 – On hyvä, että korkeaa rakentamista suunnitellaan asemakaava-alueen pohjoisosaan, eikä eteläosaan, jossa se tukkisi tämän näkymän viimeisetkin rippeet, Kirsi Luoto sanoo.
 Kalevanharjun ja Prisman välissä on jo nyt monia rakennuksia, mutta mikään niistä ei ole muutamaa kerrosta korkeampi.
 Prisman viereen kaavailtujen tornitalojen lisäksi historiallisen taistelupaikan lähelle suunnitellaan  useita muitakin kerrostaloja . Myös niitä koskevan kaavan valmistelussa maakuntamuseo on korostanut, että talot eivät saa olla liian korkeita.
 Vanhan taistelupaikan läpi kulkee pyörä- ja kävelyreitti kohti Kalevan Prisman aluetta. Antti Palomaa / Yle
 Tornitalojen kerrosluku pieneni jo
 Aiemmin kaupunki järjesti Kalevan ja Hakametsän paikalliskeskuksesta  arkkitehtikilpailun . Voittajatyössä esitettiin yli 20-kerroksisia rakennuksia. Nykyisessä kaavaluonnoksessa kerroksia on korkeintaan 15.
 Maakuntamuseo on aiemmin kiinnittänyt huomiota myös siihen, miten alueelle suunniteltu korkea rakentaminen sopii Kalevanharjun jatkoksi kaukaa katsottuna.
 Maakuntamuseo on tyytyväinen siihen, että vaikutukset kaukomaisemiin on nyt kaavaluonnoksessa tarkasteltu laadukkaasti. Selvityksen perusteella rakentaminen ei vaikuta merkittävästi Kalevanharjun selänteen rooliin etelästä päin katsottuna.
 Korkeita taloja suunnitellaan Kalevan Prisman edustalle.
 Uusi rakentaminen näkyy etelästä avautuvassa kaukomaisemassa vain osana harjun itäpuolella olevaan Vuohenojan maisemalliseen solmukohtaan muodostuvaa rakentamisen keskittymää. Maakuntamuseo katsoo, että hanke ei näin ollen uhkaa Kalevanharjun valtakunnallisesti arvokkaan maiseman säilymistä.
 Kalevanharju on osa Pirkanmaan harjuketjua, joka on inventoitu valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi. Valtioneuvosto ei ole vielä vahvistanut inventointia, mutta maakuntakaavassa harjuketju on merkitty vähintäänkin maakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi.
 Millaista Tamperetta juuri nyt rakennetaan? Katso Tampereen päivän kunniaksi tehty lähetys kaupungin kattojen yltä:

 Lue lisää:
 Millaista Tamperetta rakennetaan juuri nyt? Kiipesimme kaupungin kattojen ylle – katso huimat maisemat varjoliidon kyydistä
 Tampereen Kalevan kirkon seinään aiotaan heijastaa mietelauseita ja jouluevankeliumi: kuva näkyy ohi kulkeviin ratikoihin asti
 Haudalla käyminen voi nostaa pintaan syyllisyyttä tai surua – Tampereen Kalevankankaan hautausmaalta löytyy kuuntelija
 Tampereelle avataan Kale-niminen kauppakeskus

Pilaavatko tornitalot sisällissodan taistelupaikalta avautuvan maiseman? Tampereen Kalevan uudistuksessa pitää ottaa huomioon yllättäviä asioita


Summary: Tulevien kuukausien pelitarjonta tyydyttänee pelaajan nälän kuin banaani Donkey Kongin. Poimimme pelien runsaudensarvesta kahdeksan hyvin erilaista seikkailua – näitä kannattaa harkita.

Ulkona voi olla märkää ja kylmää, mutta kotoa käsin pääsee vaikka minkälaisiin maailmoihin. Kesän kääntyessä syksyyn moni kaivaakin vaatekomeron nurkasta pölyiset villasukat, linnoittautuu sohvalle ja käpertyy teekupposen kera pelaamaan suosikkivideopelejään.
 Loppuvuosi on paitsi pelaajien, myös pelifirmojen parasta aikaa. Lähestyvät joulumarkkinat houkuttelevat pelien tekijöitä saamaan elämyksensä valmiiksi ja julkaisuun mahdollisimman pian.
 Edelleen paikoin rajustikin jylläävä koronaviruspandemia lisää kotoilua ja siten pelailua entisestään.  Konsoleista ja pelitietokoneiden osista on ollut jopa valtava pula . Maailma pelaa enemmän kuin koskaan.
 Yle esittelee kahdeksan loppuvuoden aikana ja vuodenvaihteessa ilmestyvää peliä, joita väki odottaa vesi kielellä.
 Far Cry 6
 7. lokakuuta 2021 – PS5, PS4, Xbox Series X/S, Xbox One, Windows, Amazon Luna, Stadia
 Far Cry  -sarjan pelien premissi on yksinkertainen. Pelaaja sijoitetaan erämaatyyppiseen maailmaan, jossa hänen täytyy selvitä raivokkaiden paikallisten ja vaarallisten villieläinten keskellä. Maata hallitsee usein jonkinlainen despootti, jonka kotimaa on sodan partaalla ja motiivit arvaamattomat.
 Neljännessä osassa itse itsensä kuninkaaksi nimittänyt Pagan Min johtaa fiktiivistä Kyratia Himalajalla, ja pelaaja, joka on tullut kotimaahansa sirottelemaan kuolleen äitinsä tuhkat, sotkeutuu sisällissotaan. Viidennessä pelissä olet apulaissheriffi Yhdysvaltain Montanassa, jossa tuomiopäivän kultti Edenin portti ja "Isä" Joseph Seed aivopesee piirikuntaa.
 Far Cry 6 -pelissä diktaattori Antón Castillo (Giancarlo Esposito) yrittää kasvattaa pojastaan Diegosta (Anthony Gonzalez) itselleen pätevää seuraajaa. Far Cry 6 / Ubisoft Toronto / Ubisoft / Official Story Trailer
 Muutaman viikon päästä julkaistavassa kuudennessa osassa  Giancarlo Espositon  ( Breaking Bad ,  The Mandalorian ) näyttelemä fasistinen diktaattori Antón Castillo hallitsee rautaisella otteella löyhästi Kuubaan perustuvaa Yaraa. Pelaaja kuuluu sissiliikkeeseen,  joka pyrkii syrjäyttämään "El Presidenten" .
 Far Cry  on noussut yhdeksi kaikkein suosituimmista toimintaräiskinnöistä reseptillä, jossa  Grand Theft Auto  -sarjan brutaalius ja hullunkurisuus yhdistyy crusoemaiseen haaksirikkolaisuuteen.
 Metroid Dread
 8. lokakuuta 2021 – Nintendo Switch
 Metroid  on pelisarja, joka toi näyttämölle yhden ensimmäisistä merkittävistä naispelihahmoista: avaruudessa seikkailevan palkkionmetsästäjä Samus Aranin.  Super Mario  -tyylistä tasoloikkaa ja zeldamaista seikkailua yhdistävä  Metroid  oli 1980- ja 1990-luvuilla suunnannäyttäjä, joka oli synnyttämässä jopa kokonaan uutta peligenreä,  Metroidvania -pelejä.
 Nyt on Nintendon aika julkaista seuraava Metroid-avaruusseikkailu –  Metroid Dread , joka oli alun perin määrä luoda jo yli 15 vuotta sitten.
 Dread  yhdistää perinteiseen avaruusräiskintään ja valtavaan yhtenäiseen 2D-maailmaan hiiviskelyä. Se on jatko-osa vuonna 2002 julkaistulle  Metroid Fusion  -pelille ja kertoo todennäköisesti lopun Samus Aranin ja loisivien Metroid-organismien tarinalle.
 Sivuttaisvierittävät ( side-scrolling ) 2D-seikkailuista parhaat ovat viime vuodet olleet erityisesti indiefirmojen käsialaa. Pikkufirmojen  Hollow Knight  ja  Ori and the Blind Forest  ovat määritelleet, mitä uusilta metroidvanioilta vaaditaan.
 Metroid Dread  on Metroidin ja Nintendon pyrkimys näyttää, että  kyllä vanhakin vielä jaksaa .
 Solar Ash
 26. lokakuuta 2021 – PS5, PS4, Windows
 Kaikki pelit eivät ole kaoottista räiskintää tai aivonystyröitä stimuloivaa ongelmanratkaisua.  Journeyssa  (2012) pelaaja leijailee kaapuun kietoutuneella hahmolla suurella aavikolla, seesteisessä  Abzûssa  (2016) uidaan halki valtameren ja tutkaillaan monimuotoista elämää.
 Solar Ash  sijoittuu valtavaan mustaan aukkoon, joka tuhoaa kaiken tiellään. Pelaaja on Rei, tyhjiöjuoksija ( voidrunner ), joka haluaa estää galaktisen katastrofin.
 Menestyneen Hyper Light Drifterin luonut Heart Machine -pelifirma palaa uudella pelillä. Solar Ashia on kuvailtu kosmiseksi taitoluisteluksi. Solar Ash / Heart Machine / Release Date Trailer
 Solar Ashin  keskiössä on liike. Rei on liikkeessään yliluonnollisen ketterä,  kuin taitoluistelija . Pelaajan tulee pystyä sopeutumaan alati muuttuviin kosmisiin ympäristöihin. Digital Trendsin  Giovanni Colantonio   on kuvaillut  pelin pomotaisteluja  Shadow of the Colossukseksi , mutta liukkaalla jäällä.
 Forza Horizon 5
 9. marraskuuta 2021 – Xbox Series X/S, Xbox One, Windows
 Forza Horizon  on ajosimulaattorimaisten  Forza Motorsport  -pelien rennompi sisar, vastaus Sonyn ja Playstationin  Gran Turismolle .  Forza Horizonin  viides painos vie kuljettajan Meksikoon ja lupaa teoksen, joka hioo arcademaisten autopelien genreä.
 Kehittäjä Playground Games lähetti Meksikoon tiimin, joka tallensi aitoa valo- ja taivasdataa. Fotogrammetriaa, jossa luodaan kolmiulotteisia ympäristöjä valokuvia hyödyntämällä, on niin ikään käytetty visuaalisen realismin tavoittamiseksi. On jopa luvattu, että kaktusten jokaisen piikin  voi erottaa paljaalla silmällä .
 Sääilmiöt ja biomit ovat monipuolisempia kuin koskaan. Pelin taide on meksikolaisten luomaa, samoin musiikki.
 Lopulta autopeleissä tärkeintä on kuitenkin pelattavuus: se, tuntuuko ajaminen hyvältä. Sekä tietysti se, että erilaisia menopelejä on tarpeeksi.  Vauhtia varmasti riittää .
 Dying Light 2 Stay Human
 7. joulukuuta 2021 – PS5, PS4, Xbox Series X/S, Xbox One, Windows
 Viihdeteollisuus on aina nähnyt zombit kiehtovina.  The Walking Dead  -tv-sarja ja hittipelisarjat kuten  Resident Evil ,  Left 4 Dead  ja  The Last of Us  ovat pitäneet huolen siitä, että teema ei ole ehtinyt näivettyä.
 Kovin zombirenesanssi lienee jo takana päin, mutta  Dying Light 2 Stay Human  on puolalaisen Techlandin pyrkimys jatkaa menestystä, jota sen ensimmäinen  Dying Light  -teos niitti jo vuonna 2015.
 Peli ei periaatteessa tarjonne mitään uutta: se on ensimmäisen persoonan selviytymiskauhua apokalyptisessa maailmassa, jossa elävät kuolleet janoavat ihmislihaa. Höysteeksi päähenkilö, jonka parkour-kyvyt ovat vertaansa vailla.
 Techland toteutti zombigenreä paremmin kuin moni muu, minkä vuoksi sarjan toista painosta odotetaan  kahta kauheammin .
 Halo Infinite
 8. joulukuuta 2021 – Xbox Series X/S, Xbox One, Windows
 Scifiräiskintä  Halo  on yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista pelisarjoista – se, joka nosti Microsoftin Xboxin vakavasti otettavaksi kilpailijaksi Sonyn Playstationin ja Nintendon rinnalle.
 20 vuotta ja 15 peliä myöhemmin Haloa on myyty  yli 80 miljoonaa kappaletta . Xbox etsii jälleen uutta nostetta ajassa, jossa Playstation on julkaissut muun muassa yksinoikeusteokset  Demon's Soulsin  ja  Ratchet & Clank: Rift Apartin , ja  Infiniten  olisi vakuutettava pelaajat ja kriitikot.
 Halo Infinite -pelistä odotetaan Xboxin seuraavaa myyntivalttia. Vuodella lykätty peli palaa juurilleen, kun rakastettu Master Chief palaa sen keskiöön. Halo Infinite / HALO / 343 Industries / Multiplayer Reveal Trailer
 Ikoninen päähenkilö, supersotilas Master Chief palaa pelin tarinaosuudessa  keskeiseen rooliin .  Infiniten  moninpelistä on luvattu poikkeuksellisesti pelaajalle ilmaista.
 Infinite tuli alun perin julkaista jo vuonna 2020, kun Xbox Series X/S tuli markkinoille. Aikataulu viivästyi ja Xbox jäi ilman veret seisauttavaa kärkipeliä, jonka piti nostaa konsolin myyntiluvut välittömästi stratosfääriin.
 Elden Ring
 21. tammikuuta 2022 – PS5, PS4, Xbox Series X/S, Xbox One, Windows
 Maailman kehutuimpiin – ja vaikeutensa takia kirotuimpiin – kuuluvan  Dark Soulsin  isä  Hidetaka Miyazaki  löi hynttyyt yhteen  Game of Thronesin  luoneen  George R. R. Martinin  kanssa. Ystävyydestä versoaa  Elden Ring , toimintaroolipeli,  joka soveltaa vanhaa, mutta luo myös uutta .
 Synkkä Elden Ring sijoittuu paikkaan nimeltä Maailmat välissä ( The Lands Between ) aikaan hieman jälkeen Elden Ring -nimisen esineen tuhon. Maita hallitsee ikuinen kuningatar sekä hänen lapsensa, puolijumalat, jotka Elden Ringin sirpaleet ajavat hulluiksi. Pelaaja on Liattu ( The Tarnished ) – maanpakoon ajettu henkilö, joka on menettänyt sormuksen suosion. Hänen tulee koota Elden Ring uudelleen ja siten pysäyttää kaaos.
 Hidetaka Miyazakin Souls-pelit ja Bloodborne tunnetaan karmivista hirviöistään ja nöyryyttävästä vaikeustasostaan. Elden Ring vaikuttaa ennakkotietojen perusteella jatkavan menestysreseptiä. Elden Ring / From Software / BANDAI NAMCO Entertainment / Official Gameplay Reveal
 Elden Ring  yhdistelee aiempien  Souls -pelien välinpitämätöntä tunnelmaa ja mahtipontisia pomotappeluita uusiin mekaniikkoihin, kuten hiiviskelyyn ja ratsutaisteluun.
 Kuten monissa aiemmissakin Miyazakin peleissä, tarinan tulkinta jää pitkälti pelaajan vastuulle: suoria vastauksia ei anneta, vaan palaset on kaivettava harvoilta vastaantulevilta hahmoilta ja tavaroiden selitysteksteistä.
 Pokémon Legends: Arceus
 28. tammikuuta 2022 – Nintendo Switch
 Maailman suurin ja myydyin mediatuote  Pokémon  kattaa nykyään kaikkea aina tv-sarjoista ja sarjakuvista keräilykortteihin ja leluihin, mutta  Pokémonin  juuret ovat vuoden 1996  Pocket Monsters: Red and Green  -videopeleissä.
 Koko olemassaolonsa ajan Pokémon-pelit ovat spin-off-sivutuotepelejä lukuunottamatta olleet hyvin samankaltaisia: lähdet seikkailulle, nappaat hirviöitä (mieluiten ne kaikki) ja koulutat itsellesi tiimin, jolla haastat parhaat Pokémon-kouluttajat, salipäälliköt. Aikojen saatossa on tullut lähinnä lisää Pokémoneja.
 Pokémon Legends: Arceus  on pelifirma Game Freakin suuri harppaus  kohti modernimpaa Pokémon-maailmaa  – ironisesti hyppäämällä historiaan. Peli sijoittuu Pokémon-pelien neljännessä sukupolvessa esiteltyyn Sinnoh-alueen menneeseen aikaan, jolloin kaupunkeja ei vielä ollut, ja Pokémonit liikkuivat vapaana.
 Pokémon Legends: Arceus tuo aiempien pelien tapaan kouluttajalle paljon uudenlaisia taskuhirviöitä napattavaksi. Yksi niistä on Wyrdeer, jo vuoden 1999 Gold ja Silver -versioissa julkaistun Stantlerin seuraava muoto. Pelaaja pystyy ratsastamaan sillä. Pokémon Legends: Arceus / Game Freak / The Pokémon Company / August Trailer
 Uuden pelin pelattavuus poikkeaa merkittävästi aiemmista. Pokémoneja napataan edelleen, mutta nyt villit otukset voivat hyökätä kouluttajien kimppuun.
 The Legend of Zelda: Breath of the Wild  -jättihitistä inspiroitunut visuaalinen ilme on saanut kritiikkiä laadustaan, mutta pelin julkaisuun ja siten optimointiin on vielä jonkin verran aikaa.
 Jää nähtäväksi, miten pelaajat ottavat  Pokémonin  uuden suunnan vastaan – se on varmaa, että Game Freak yrittää kerrankin muuttua.
 Voit keskustella aiheesta 3.10. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Videopelaamista ravisteleva konsolipula kyykyttää köyhiä ja tekee peleistä rikkaiden hupia
 Xbox teki räiskintäpelaamisesta valtavirtaa – konsolin syntymästä on 20 vuotta, ja sinä aikana tavat pelata mullistuivat

Haluatko olla Liattu, kaataa Breaking Bad -pahiksen diktatuurin tai ehkä taitoluistella kosmoksessa? Tässä tärpit tulevista huippupeleistä


Summary: Päätöksiä eläkejärjestelmän muutoksista on tehtävä mahdollisimman nopeasti, jotta ongelmat eivät ala paisua, sanovat eläkejärjestelmän asiantuntijat. Myös eläkkeiden tasoa pitää heidän mukaansa pohtia.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Uusi väestöennuste pakottaa Suomen jälleen kiristämään eläkejärjestelmän viritystä.
 Edellinen eläkejärjestelmän uudistus tuli voimaan vasta vuoden 2017 alussa. Mutta odotettua pienemmäksi jääneet syntyvyys ja maahanmuutto vaarantavat eläkejärjestelmän kestävyyden.
 Jos järjestelmää ei korjata, työnantajilta ja palkansaajilta kerättävät eläkemaksut uhkaavat nousta kestämättömän suuriksi.
 Edellisessä eläkeuudistuksessa tehtiin hyviä muutoksia, jotka saivat eläkkeellesiirtymisiän nousemaan, mutta enää se ei riitä, sanoo Ilmarisen vakuutus- ja eläkejohtaja Tiina Nurmi.  Berislav Jurišić / Yle
 Maksetuista palkoista menee eläkemaksuihin tänä vuonna jo 24,4 prosenttia. Eläketurvakeskuksen uuden ennusteen mukaan maksujen osuus nousee edelleen noin 31 prosenttiin, jos nykyisillä säännöillä jatketaan. ETK:n ennuste ulottuu peräti vuoteen 2085 saakka, joten aivan nurkan takana ongelmat eivät ole.
 Mutta maksujen nousuvauhti on liian kova. Siitä ovat yhtä mieltä niin työnantajien EK, palkansaajien SAK kuin työeläkeyhtiö Ilmarinenkin.
 – Se olisi sen verran suuri korotus, että jotain täytyy tehdä, että siihen ei jouduta, sanoo Ilmarisen vakuutus- ja eläkejohtaja  Tiina Nurmi .
 Myös työnantaja- ja työntekijäjärjestöt ovat samaa mieltä siitä, että nyt nähtävissä oleva eläkemaksujen nousuvauhti on saatava kuriin.
 Työttömyyden ajan työeläkekertymää ei saisi poistaa, sanoo SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta. Toni Määttä / Yle
 – Tällainen nousu olisi dramaattinen asia, sanoo SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta .
 Hänen mukaansa se tarkoittaisi joko veroasteen selvää nousua tai painetta leikata etuuksia tai palveluita.
 EK:ssa linja maksujen korottamiseen on tiukka.
 – Meidän mielestämme työeläkemaksua ei voida nykyiseltä tasolta nostaa lainkaan, sanoo Elinkeinoelämän keskusliiton johtava asiantuntija  Vesa Rantahalvari .
 Eläkemaksujen kasvu nostaa työn hintaa ja siten vaikeuttaa työllistämistä. Maksut painottuvat työnantajille, joiden osuus on noin 17 prosenttiyksikköä ja palkansaajan noin seitsemän.
 Eläkejärjestelmän korjaaminen "ei hoidu ihan pienellä säädöllä", sanoo Elinkeinoelämän keskusliiton johtava asiantuntija Vesa Rantahalvari. Jouni Immonen / Yle
 Kaikki haastateltavat kiittelevät, että edellinen eläkejärjestelmän uudistus antoi vankan pohjan eläkkeiden rahoitukselle. Vuoden 2017 alussa voimaan tulleessa uudistuksessa otettiin käyttöön muun muassa syntymävuodesta riippuva ja automaattisesti nouseva eläkeikä.
 Uudistuksen pohja kuitenkin petti, kun siinä käytetyt oletukset syntyvyydestä ja maahanmuutosta eivät toteutuneetkaan.
 Saako työtön kartuttaa työeläkettä?
 Sekä Kaukorannan että Rantahalvarin mukaan nyt tarvitaan varsin mittava muutos, jossa on arvioitava uudestaan eläkejärjestelmän kaikki säätöruuvit.
 EK:ssa pidetään mahdottomana maksujen kiristämistä, SAK:ssa korottamisen mahdollisuutta ei täysin suljeta pois.

 Keskustelua käydään myös siitä, pitääkö työeläkkeen kertyä siltä ajalta, jolloin ihminen ei ole töissä. Tästä "kriittisestä arvioinnista" EK:n Rantahalvari jättäisi ulkopuolelle ainoastaan perhevapaat. SAK:n Kaukoranta pitää perusteltuna, että eläkettä kertyy perhevapaiden lisäksi myös työttömyysajalta.
 Ehkä herkin kysymys koskee sitä, pitäisikö eläkkeiden joustaa alaspäin, jos taloustilanne heikkenee.
 – Tämä on asia, jota täytyy harkita, sanoo Ilmarisen Nurmi.
 Hän kuitenkin korostaa, että etuusperusteisesta järjestelmästä on pidettävä kiinni, jolloin kansalaiset voivat luottaa siihen, että eläkkeensuuruus on ennakkoon tiedossa. Tarvittaessa eläkemaksut joustavat.
 – Kyse ei ole siitä, että eläkkeitä varsinaisesti leikattaisiin, vaan kyse on siitä miten eläkkeitä karttuu ja millainen indeksisuoja eläkkeillä on, EK:n Rantahalvari sanoo.
 – Kyllä eläke-etuuksien uudelleen arviointia pitää tehdä, mutta se ei ole ensisijainen keino, muotoilee SAK:n Kaukoranta.
 Syntyvyys, maahanmuutto, sijoitusriskit ylös – maksut alas
 Eläketurvakeskus ETK on laskenut ennusteet siitä, millaisia vaikutuksia eri muutoksilla oli eläkemaksujen kasvamiseen.
 ETK:n arviossa työeläkeyhtiöiden sijoitustuottojen kohentuminen 0,1 prosenttiyksikköä nykyisestä antaisi mahdollisuudet laskea 0,2 prosenttiyksikköä eläkemaksuja vuonna 2030 ja 0,3 prosenttisyksikköä vuonna 2080.
 Syntyvyyden palautuminen aiemalle tasolleen vaikuttaisi vielä enemmän. Hedelmällisyysluvun palautuminen 1,7:een nykyisestä 1,32:sta antaisi mahdollisuuden laskea eläkemaksuja peräti 3,1 prosenttiyksikköä vuonna 2080.
 Myös maahanmuuton kasvulla olisi suuri merkitys. Maahanmuuton kaksinkertaistuminen 30 000:een pudottaisin eläkemaksua pitkällä ajalla kaksi prosenttiyksikköä.
 Kaikki kolme haastateltavaa ovat yhtä mieltä siitä, että eläkevarojen sijoittamisessa olisi varaa ottaa nykyistä enemmän riskiä paremman tuoton toivossa.
 – Mutta helpoin vaihtoehto eläkejärjestelmän rahoituksen kannalta olisi, että järjestelmän ulkopuoliset tekijät kääntyisivät suotuisampaan asentoon. Esimerkiksi työperäisen maahanmuuton lisääntyminen tai syntyvyyden nousu auttaisivat merkittävästi, Kaukoranta miettii.
 Eläkemaksut pysyvät suunnilleen nykytasolla vuoteen 2050 saakka, mutta orastaviin ongelmiin on hyvä puuttua ajoissa, eläkejärjestelmän asiantuntijat muistuttavat.
 – Tässä ei ole kauhea kiire, mutta ongelmiin kannattaa puuttua vastuullisesti heti, ettei jätetä niitä tuleville sukupolville hoidettavaksi, Ilmarisen Tiina Nurmi kiteyttää.
 Voit keskustella aiheesta 3.10. klo 23:een saakka.

Eläkejärjestelmä remontoitiin vasta neljä vuotta sitten, mutta ruuvia täytyy kiristää taas – syntyvyys ja maahanmuutto jäivät odotuksista


Summary: Aborttioikeus puhuttaa tänään järjestettävillä naisten marsseilla Yhdysvalloissa. Mielenosoitukset järjestetään kahta päivää ennen korkeimman oikeuden istuntokautta, jolta odotetaan linjauksia aborttioikeuden tulevaisuuden suhteen.

Texasin kongressirakennuksen edustalle Austinissa kokoontui lauantaiaamuna paikallista aikaa yli tuhat naista mielenosoitukseen vastustamaan osavaltion tuoretta aborttilakia, joka on Yhdysvaltojen tiukoin. Syyskuun alussa voimaan astuva laki käytännössä kieltää lähes kaikki abortit kuudennen raskausviikon jälkeen.
 Austinin mielenosoituksesta lähti käyntiin satojen aborttioikeutta puolustavien mielenosoitusten sarja eri puolilla Yhdysvaltoja.
 Pääkaupunki Washingtonissa, jossa nykyiset naisten marssit saivat alkunsa vuonna 2017, tuhannet kerääntyivät Valkoisen talon lähellä sijaitsevalle aukiolle. Useat pitivät yllään t-paitoja, joissa luki "1973". Vuosiluku viittaa Roe vastaan Wade -päätöksenä tunnettuun korkeimman oikeuden linjaukseen, joka salli aborttioikeuden koko Yhdysvaltoihin.
 – On surullista, että meidän on yhä taisteltava oikeudestamme 40 vuotta myöhemmin. Mutta se on perinne, jota haluan jatkaa, 19-vuotias  Elaine Baijal  sanoo uutistoimisto AP:lle.
 Aborttioikeus vaakalaudalla
 "Meidän tulevaisuutemme, meidän taistelumme, meidän kehomme" sekä "rakastan jotakuta, joka on tehnyt abortin" olivat suosittuja iskulauseita. /All Over Press
 Washingtonissa marssi suuntaa suoraan korkeimpaan oikeuteen, jonka odotetaan linjaavan ensi viikolla alkavalla toimikaudellaan Yhdysvaltojen aborttioikeuden tulevaisuudesta. Yhdysvaltain edellisen presidentin, republikaani  Donald Trumpin  kolmen tuomarinimityksen myötä korkeimman oikeuden voimasuhteet ovat nyt 6–3 konservatiivien hyväksi.
 Korkein oikeus salli Texasin aborttilain tiukennuksen jäädä voimaan, minkä pelätään johtavan aborttioikeuden rajoittamiseen myös muualla Yhdysvalloissa.
 Demokraattipresidentti  Joe Bidenin  hallinto ja demokraattinen puolue ovat aloittaneet erilaisia oikeustoimia aborttioikeuden sallimiseksi ja Texasin lakimuutoksen kumoamiseksi. Perjantaina Bidenin hallinto pyysi valituksessaan liittovaltion tuomaria kumoamaan Texasin aborttilain.
 Aborttioikeutta puolustavan Planned Parenthood -järjestön puheenjohtaja  Alexis McGill Johnson  nosti puheessaan esiin naiset, jotka ovat joutuneet matkustamaan muihin osavaltioihin raskaudenkeskeytystä varten Texasin aborttilain astuttua voimaan.
 – Hetki on synkkä, mutta siksi olemme täällä, Johnson sanoi yleisölle AP:n mukaan.
 Naisten marssit hiipuneet
 Vuonna 2017 naisten marssi keräsi historiallisen määrän ihmisiä osoittamaan mieltään, mutta sittemmin osallistujamäärät ovat hiipuneet. Kuvassa mielenosoittajat marssivat Washingtonissa lauantaina. /All Over Press
 Naisten marsseista on tullut jokavuotinen tapahtuma sen jälkeen, kun miljoonat naiset kerääntyivät osoittamaan mieltään eri puolilla Yhdysvaltoja Trumpin virkaanastujaisia seuraavana päivänä tammikuussa 2017. Trump kannatti aborttioikeuden tiukkaa rajoittamista, ja konservatiivisten tuomarien nimittäminen oli yksi hänen vaalilupauksistaan.
 Marssien osallistujamäärät ovat kuitenkin sittemmin laskeneet. Tänä vuonna marssien järjestäjät odottivat kaduille satoja tuhansia osallistujia miljoonien sijaan. Järjestäjät ovat  The Washington Postin  mukaan toivoneet, että nyt käytävä aborttikiista saisi puhallettua liikkeeseen uutta puhtia.
 Naisten marssien johtaja  Rachel O'Leary Carmona  kertoo Reutersin mukaan, että tänä vuonna mielenosoituksia on järjestetty eniten heti vuoden 2017 suurprotestien jälkeen.
 Lue lisää aiheesta:
 Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse
 Yhdysvaltain aborttikiista on paljon enemmän kuin kiista abortista – nyt se on tullut hetkeen, jota on odotettu ja pelätty vuosikymmenet
 Yhdysvaltojen oikeusministeriö haastaa Texasin oikeuteen osavaltion uudesta aborttilaista
 USA:n kongressissa äänestetään abortista – demokraatit haluaisivat rajoittaa osavaltioiden mahdollisuuksia tehdä tiukennuksia aborttilainsäädäntöön

Naiset kerääntyivät kaduille eri puolilla Yhdysvaltoja puolustamaan aborttioikeutta –  "Hetki on synkkä, mutta siksi olemme täällä"


Summary: Somejätti Facebookin palveluissa on ongelmia ympäri maailman, kertoo muun muassa uutistoimisto AFP.

Facebookin omistamat sosiaalisen median palvelut, kuten Facebook, Instagram ja Whatsapp, eivät tällä hetkellä toimi useilla käyttäjillä.
 Käyttökatkokset alkoivat  brittilehti Independentin  mukaan Suomen aikaa kello seitsemän jälkeen.
 Netissä toimivien palveluiden vikatilanteiden seurantaan erikoistuneen Downdetector-sivuston mukaan käyttökatkoksia on raportoitu ympäri maailman.
 Facebook kertoi twitterissä, että yhtiö on tietoinen ongelmista.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan niitä on ollut erityisesti väkirikkaissa kaupungeissa, kuten Washingtonissa ja Pariisissa. Käyttäjien kerrottiin saavan viestin: Jotain meni pieleen, yritämme korjata sen niin nopeasti kuin pystymme.
 Facebookilla on noin 2,9 miljardia aktiivista käyttäjää maailmanlaajuisesti.

Facebookin palveluissa ongelmia ympäri maailman – käyttöhäiriöitä Facebookissa, Instagramissa ja Whatsappissa