Summary: Hallitus linjasi tiistaina, että koronarajoituksia tulisi tiukentaa kohtalaisen riskin tapahtumiin, kuten urheilukisojen ulkokatsomoihin tai kuoroihin. Pohjois-Pohjanmaan avi tiedotti sisätilojen yli 20 hengen kokoontumiskiellosta.

Koronavirus leviää rajusti, tuorein tartuntaluku on 1570.
 Hallitus kertoi tiistai-iltana yrittävänsä hidastaa viruksen leviämistä niin, ettei paikkoja vielä tarvitsisi sulkea kokonaan.
 Merkittävimmät kiristykset liittyvät niin sanottuihin "kohtalaisen tartuntariskin" tapahtumiin ja toimiin. Sellaisia ovat muun muassa sisäliikunta, messut tai ulkona järjestettävät urheilutapahtumat, joissa ei ole merkittyjä istumapaikkoja.
 Käytännössä se tarkoittaisi koronapassin käytön laajentamista esimerkiksi ryhmäliikuntaan tai muihin harrastustiloihin.
 Koronapassin käytössä olisi sama logiikka kuin nyt ravintoloissa: teatterin tai joogasalin asiakasmäärää tai aukioloa ei tarvitsisi rajoittaa, jos sen pitäjä edellyttää osallistujilta koronapassia.
 Välttämättömiin ja lakisääteisiin palveluihin, kuten ruokakauppoihin, apteekkeihin, terveydenhuoltoon tai kirjastoihin koronapassia ei ole mahdollista laajentaa.
 1. Avit päättävät konkreettisista rajoituksista
 Täsmälliset ratkaisut tehdään leviämisvaiheen aluehallintovirastoissa.
 Johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiristä kertoo Ylelle keskiviikkona, että sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirjettä vielä odotetaan.
 Pohjois-Pohjanmaan aluehallintovirasto tiedotti kuitenkin jo keskiviikkona, että alueella sisätiloihin valmistellaan yli 20 hengen kokoontumisrajoitusten kieltoa paikoissa, joissa koronapassia ei ole käytössä.
 – Aluehallintovirasto huomioi myös sosiaali- ja terveysministeriön uuden ohjauskirjeen sen saatuaan, Pohjois-Pohjanmaan aluehallintovirasto toteaa.
 Lisäksi aikaisintaan ensi viikon alussa Pohjois-Pohjanmaalle on tulossa voimaan laajempia asiakas- ja toimintatilojen rajoituksia.
 Mitä eri puolille Suomea eli leviämisvaiheen alueille tulevat rajoitukset ovat, siitä saa osviittaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen päivitetystä riskiarviosta.
 THL:n mukaan kohtalaisen tartuntariskin paikoissa kyse olisi muun muassa ulkona järjestettävistä massakonserteista ja urheilutapahtumista, joissa ei ole määriteltyjä istumapaikkoja, yli kymmenen ihmisen kuoroista, joukkueurheilusta sekä sisäliikuntapaikoista ja ryhmäliikunnasta.
 Rajoitukset eivät välttämättä tarkoita, että tiloja suljettaisiin tai toimintaa kiellettäisiin kokonaan, painottaa Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Oona Mölsä .
 – Velvoitetaan esimerkiksi järjestemään toiminta ja tilat niin, että lähikontaktin riski on todellisuudessa mahdollista ehkäistä. Lähikontaktin välttäminen voi edellyttää terveysturvallisuustoimia eli rajaamaan asiakasmäärää, Mölsä sanoo.
 Koronapassilla asiakasmäärien rajoitukset voi välttää.
 Koronan leviämisvaiheessa on Rovaniemen kaupungin ja Ahvenanmaan maakunnan lisäksi 14 sairaanhoitopiiriä.
 2. Etätyösuositus alueille, joissa korona leviää
 Hallitus linjasi tiistaina myös valtakunnallisesta etätyösuosituksesta.
 Etätyön tekemistä suositellaan koronan leviämisalueilla sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Hallitus hyväksyy periaatepäätöksen torstaina.
 3. Rokotuspakko käyttöön ensi vuonna hoitoalan työntekijöille?
 Hallitus pyrkii antamaan eduskunnalle ensi viikolla esityksen, jolla yritetään ehkäistä terveydenhuollon henkilökuntaa tartuttamasta koronavirusta potilaisiin.
 Työnantajalla olisi velvollisuus huolehtia, ettei henkilöstö aiheuta hoidettaville tartuntavaaraa. Osana terveysturvallisuutta olisivat rokotukset.
 Toteutus siirtyisi ensi vuoden puolelle, sillä lakiluonnoksessa esitetään kuukauden siirtymäaikaa, jotta rokottamaton henkilökunta saisi mahdollisuuden rokotteiden ottamiseen.
 Kiuru haluaa laajentaa koronapassin käytön työpaikoille – lakiesitys hoitohenkilökunnan rokotuksista eduskuntaan lähiaikoina
 4. Turvallisten matkustusmaiden lista jää historiaan
 Suomeen on toistaiseksi päässyt matkustamaan ilman tuplarokotusta tai koronapassia, jos saapuu niin sanotun vihreän listan maista, joissa koronan tartuttavuusluku on alle 25.
 Listaan  on kuulunut muun muassa Australia, Etelä-Korea, Hongkong, Kanada ja Uusi-Seelanti.
 Tästä erioikeudesta hallitus kaavailee nyt Ylen tietojen mukaan luopuvansa.
 Kaikilta Suomeen matkustavilta edellytetään turvallisten maiden listasta luopumisen jälkeen joko koronapassi tai siihen verrattavat rokotustodistukset, kaksi koronatestiä tai sairastettu koronatauti.
 EU-komissio on ehdottanut vihreiden maiden listasta luopumista Euroopan laajuisesti vuodenvaihteeseen mennessä.
 5. Testaukseen tehoa pikatesteistä, mutta kuka ne maksaa?
 Koronatestaamisen määrä romahti syksyllä, koska testaamisstrategiassa vähennettiin lieväoireisten lasten ja kahteen kertaan rokotettujen pääsyä testeihin.
 Taustalla on resurssipula.
 Testaaminen kuormittaa terveydenhuollon henkilöstöä. Esimerkiksi kouluterveydenhuollon työntekijöiden valjastaminen koronatesteihin saattaa olla pois koululaisten terveystarkastuksista tai hammashuollosta.
 Hallitus haluaa helpottaa testiin pääsemistä, mutta sama kysymys on jälleen edessä.
 THL on ehdottanut ratkaisuksi kotona tehtävien pikatestien eli antigeenitestien käyttöä. Jos niitä aletaan tehdä laajamittaisesti, pitää ratkaista maksavatko ihmiset ne omasta pussistaan vai korvaako yhteiskunta ne.
 Kynnys koronatestiin on korkealla, vaikka epidemia jyllää: 10 minuutin pikatestit voisivat ratkaista testauksen ongelmia, sanoo THL
 6. Hätäjarru käyttöön joulukuussa, jos ei muu auta
 Jos korona jatkaa rajoituksista huolimatta leviämistä ja sairaalat kuormittuvat nykyiseen tahtiin, vihoviimeiseksi keinoksi hallitus on varannut niin sanotun hätäjarrun vetämisen.
 Se tarkoittaisi, että nyt voimassa olevat rajoitukset tulisivat voimaan sellaisenaan, eikä niitä voisi kiertää koronapassilla.
 Hallitus linjaa koronan hätäjarrusta ja rajoitusten jatkosta pahentuvassa tautitilanteessa
 Hallitus voisi ohjata aluehallintovirastoja muun muassa yleisötilaisuuksien, harrastustilojen tai ravintoloiden sulkemisesta ja ottaa käyttöön poikkeusoloissa myös valmiuslain.
 Tämä taas mahdollistaisi elinkeinotoiminnan, kuten ravintoloiden sulkujen lisäksi liikkumisrajoituksia, mikäli ne katsottaisiin koronatilanteen hillitsemien takia välttämättömiksi.
 Ennen kuin hätäjarru voidaan ottaa käyttöön, muiden rajoitusten vaikutusta pitää seurata kahden viikon ajan. Toisin sanoen, järeämmät rajoitukset voisivat tulla voimaan aikaisintaan joulukuun puolivälissä.
 22:14: Korjattu Mikko Pietilän titteli, hän on johtajaylilääkäri Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä, ei aluehallintovirastossa.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 2.12. 2021 kello 23:een saakka.

Tätä hallituksen eiliset päätökset tarkoittavat käytännössä: harrastuksiin joko rajoituksia tai koronapassi, hoitajille  "rokotepakko"


Summary: Rokotuksista hyvin harva antaa 100-prosenttista suojaa, kun tautipaine on kova, sanoo HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen. Sairaalahoidon tarve tehosteannoksen myötä kuitenkin Järvisen arvion mukaan vähenee.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Kolme rokoteannosta saanut henkilö on joutunut Suomessa tiettävästi ensimmäistä kertaa sairaalahoitoon koronaviruksen takia. HUS raportoi asiasta eilen  nettisivuillaan .
 HUSin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen  ei tunne tapausta tarkemmin, mutta hän sanoo, ettei ole yllättynyt siitä, että virus on mennyt myös tehosteannoksen saaneen rokotesuojan läpi.
 – Se on odotettu ilmiö. En minä tästä isoja otsikkoja tekisi. Emme saa rokotuksilla kaikkia sairaalahoitoon joutumisia estettyä niin kuin on nähty kahden rokotteen jälkeen, mutta aivan ehdoton valtaosa saa rokotteista suojan, hän sanoo.
 Myös Israelissa, missä kolmansia annoksia on annettu jo laajalle joukolle, on sairaalahoitoon joutunut myös tehosteannoksen saaneita.
 – Se ei kuvasta sitä, että rokote olisi huono, vaan pikemminkin sitä että mikään ei ole lääketieteessä 100-prosenttista. Rokotuksista hyvin harva antaa 100-prosenttista suojaa, kun tautipaine on kova, sanoo Järvinen.
 Riski joutua tehohoitoon on hyvin pieni jo kahden annoksen jälkeen
 On siis todennäköistä, että myös Suomessa joutuu sairaalahoitoon jatkossa myös kolme rokoteannosta saaneita, kun rokotukset etenevät. Sairaalahoidon tarve tehosteannoksen myötä kuitenkin vähenee, arvioi Järvinen.
 – Tapaus tuo tietoa kolmannella annoksella saavutettavista asioista. Sillä voidaan ehkä aavistuksen verran vähentää sairaanhoidon kuormitusta, mutta teho ei varmaankaan ole kovin iso, koska tauti pääosin jyllää tällä hetkellä alle 40-vuotiaissa.
 Suomessa on keskusteltu tehosterokotuksen antamisesta ensin yli 40-vuotiaille. Päätöstä asiasta ei ole vielä tehty.
 Valtaosalle kaksi annosta antaa jo erinomaisen suojan ja riski joutua tehohoitoon on rokotetuilla hyvin pieni, sanoo Järvinen.
 Entä voiko tapauksessa olla kyse omikron-variantista tai jostain muusta uudesta muunnoksesta, joka kiertäisi rokotussuojaa?
 – On sekin tietysti mahdollista. En tiedä onko tapaus menossa sekvensointiin, tyypitykseen. Niin kauan kuin tautia on, läpilyönti-infektioita tulee. Väestöstä on edelleen noin 30 prosenttia vailla rokotussuojaa, mikä ylläpitää tartuntoja.
 Rokottamattoman kannattaa lähteä hakemaan rokotus ihan oman itsensä takia, kehottaa Järvinen.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 2.12.2021 kello 23 saakka.

Suomessa on joutunut sairaalahoitoon ensimmäistä kertaa kolme rokoteannosta saanut henkilö – Husin Järvinen: "Odotettu ilmiö"


Summary: Hovioikeus katsoi, että rikoksesta kuluneen pitkän ajan vuoksi vakiintuneen käytännön mukainen rangaistus johtaisi kohtuuttomaan lopputulokseen.

Helsingin hovioikeus lievensi keskiviikkona entisen kuntapoliitikon tuomiota, jonka tämä oli saanut siskonsa perusteettomien lapsilisien nostamisesta yli kymmenen vuoden ajalta.
 Naisen sisko muutti pois Suomesta vuonna 2003, minkä jälkeen nainen nosti siskon suomalaiselle tilille tulleita etuuksia vuoteen 2013 asti, kaikkiaan yli 44 000 euroa.
 Kokoomuksen ja vihreiden varavaltuutettuna aiemmin Helsingissä ollut  Saido Ahmed Mohamed , 47,  tuomittiin vuonna 2018 Helsingin käräjäoikeudessa törkeästä rahanpesusta  vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Mohamed valitti hovioikeuteen ja sanoi, ettei syyllistynyt tahallisesti rikokseen eikä pitänyt varoja itsellään. Hovioikeus kuitenkin katsoi, että väitteestään huolimatta nainen ei lähettänyt rahoja ulkomaille muuttaneelle siskolleen vaan piti lapsilisät itsellään.
 Oikeuden mukaan Mohamed nosti lapsilisiä, vaikka tiesi, ettei hänen siskonsa ollut oikeutettu niihin Suomessa.
 Hovioikeus lievensi tuomiota
 Mohamed vetosi hovioikeudessa siihen, että hän oli rikosepäilyn vuoksi menettänyt luottamustoimensa ja työnsä, häneen oli kohdistunut loukkaavaa kirjoittelua ja uhkailua sosiaalisessa mediassa eikä hän voinut liikkua turvallisesti kaupungilla.
 Hovioikeuden mukaan naisen asema huomioiden ei kuitenkaan ollut odottamatonta, että rikossyyte ja oikeudenkäynti rangaistuksineen aiheuttavat esimerkiksi laajaa kielteistä julkisuutta sekä työtehtävien ja luottamustoimen päättymisen.
 Hovioikeus kuitenkin katsoi, että rikoksen tekemisestä ja päättymisestä oli kulunut niin pitkä aika, että vakiintuneen käytännön mukainen rangaistus johtaisi kohtuuttomaan lopputulokseen myös naisen nykyinen elämäntilanne huomioiden.
 Pitkän tekoajan vuoksi rikokseen sovellettiin eri aikoina voimassa olleita lakeja. Hovioikeus tuomitsi Mohamedin yhdeksän kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen törkeästä kätkemisrikoksesta ajalta kesäkuu 2003–toukokuu 2011 ja rahanpesusta ajalta kesäkuu 2011–marraskuu 2013.
 Hovioikeus piti käräjäoikeuden määräämät korvaukset ennallaan. Mohamedin sisko tuomittiin vuonna 2017 lainvoimaisesti puolen vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen petoksesta, koska hän ei ilmoittanut Kelalle muutostaan.
 Lue myös:
 Ex-kuntapoliitikolle tuomio törkeästä rahanpesusta – nosti ulkomaille muuttaneen siskonsa perusteettomia lapsilisiä yli 44 000 euroa

Helsinkiläisen ex-kuntapoliitikon tuomio lieveni hovioikeudessa – nosti ulkomaille muuttaneen siskonsa perusteettomia lapsilisiä yli 44 000 euroa


Summary: Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan Valko-Venäjän rajalla on paine hiukan hellittänyt, Euroopan unionin painostus lentoyhtiöitä kohtaan on auttanut hillitsemään tulijapainetta Valko-Venäjän ja Puolan rajalla.

Euroopan kiristynyttä tilannetta puidaan nyt kokouksissa. Riiassa Latviassa oli Naton ulkoministerikokouksen päätteeksi aiheena Länsi-Balkan.
 Keskusteluissa oli mukana myös Suomi, joka Ruotsin tavoin osallistui neuvonpitoon Naton kumppanimaana.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) muistutti Riiasta etäyhteydellä suomalaiselle medialle, että Suomi on ollut mukana KFOR-rauhanturvaoperaatiossa Kosovossa jo vuodesta 1999.
 Länsi-Balkanin tilannetta koskevissa keskusteluissa nousi esille etenkin Bosnia-Hertsegovina, jonka tilannetta Haavisto kutsui poliittiseksi kriisiksi.
 Hänen mukaansa huolta aiheuttaa etenkin se, että Bosniaan kuuluva serbitasavalta Republika Srpska saattaa irtautua Daytonin rauhansopimuksesta. Tämä voisi merkitä jopa sotaa, mikä aiheuttaisi kaaoksen koko Länsi-Balkanin alueella.
 Haavisto: "Ukraina pelkää turvallisuutensa puolesta"
 Venäjän joukkojen lisääminen Ukrainan tuntumassa kärjistää kriisiä alueella.
 Haaviston mukaan Ukraina on erittäin huolissaan ja pelkää turvallisuutensa puolesta.
 Hän huomautti, että Valko-Venäjä on tunnustanut Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaan liittämisen Venäjän yhteyteen.
 Haavisto piti kuitenkin myönteisenä Yhdysvaltain ja Venäjän ulkoministereiden keskinäistä yhteydenpitoa.
 "Paine Valko-Venäjän rajalla helpottanut jonkin verran"
 Ylen kysymykseen Valko-Venäjällä olevien siirtolaisten tilanteesta Haavisto vastasi sanoen, että paine Valko-Venäjän rajalla on jonkin verran helpottanut.
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on voinut avustaa pakolaisia, eikä rajan läheisyyteen ole noussut uusia telttaleirejä.
 Kriisi ei ole kuitenkaan ohi. Ulkoministeri Haaviston mukaan Valko-Venäjän johtaja  Aljaksandr Lukašenka  liikuttelee siirtolaisia edestakaisin maassa.
 Näiden paluulennot Irakiin ovat käynnistyneet, ja Euroopan unionin pyrkimys saada lentoyhtiöt lopettamaan siirtolaisten lennättämisen Valko-Venäjälle on Haaviston mukaan tuottanut tulosta.
 EU-komissio ehdottaa, että Puolalle, Latvialle ja Liettualle myönnettäisiin helpotuksia turvapaikkahakemusten käsittelyssä. Helpotuksista kertoi keskiviikkona EU:n sisäasioista vastaava komissaari  Ylva Johansson .
 Komissio  esittää muiden muassa,  että Puola, Liettua ja Latvia voisivat pitää Valko-Venäjän kautta tulevia ihmisiä turvapaikkakeskuksissa rajalla maksimissaan neljän kuukauden ajan. Hakemukset olisi käsiteltävä tuossa ajassa.
 Riiasta Haavisto jatkaa Tukholmaan, jossa on Euroopan turva- ja yhteistyöjärjestön kokous. Hän muistutti, että siihen osallistuu myös Valko-Venäjän ulkoministeri.
 Kokouksessa käsitellään Euroopan konflikteja sekä Afganistanin tilanteen turvallisuusvaikutuksia.
 Suomen tuleva Etyj-puheenjohtajuus vuonna 2025 varmistui maanantaina.
 Juttua täydennetty klo 20.08 Etyjin Tukholman kokouksen aiheilla.
 Lue lisää:
 EU-komissio esittää helpotuksia turvapaikkahakemusten käsittelyyn Puolalle, Liettualle ja Latvialle – syynä Valko-Venäjän häikäilemätön toiminta
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa
 Suomesta Ety-järjestön puheenjohtajamaa juhlavuonna 2025 – ulkoministeri Haavisto vahvisti tiedotustilaisuudessa
 Lukašenka odottaa EU:lta vastausta siihen, otetaanko rajalla olevat siirtolaiset vastaan

Ulkoministeri Pekka Haavisto:  "Ukraina pelkää turvallisuutensa puolesta"


Summary: Aluehallintovirastoissa pohditaan parhaillaan kokoontumisrajoitusten kiristämistä. Länsi- ja Sisä-Suomen alueella päätöksiä odotetaan perjantaina.

Koronapassi näyttää pelastavan joulun. Tai ainakin myyjäiset ja pienemmät tapahtumat, jos rajoituksia kiristetään kuten esimerkiksi Pirkanmaalla on  sairaanhoitopiirin pandemiaryhmä toivonut .
 Rajoituksia odotellessa joulumyyjäisiin niputetaan sukkapareja ja leivotaan kuivakakkuja kovaan tahtiin. Ja on niitä myyjäisiä jo.  Kirsi Salonen  oli keskiviikkona Pispan lähitorilla Tampereella myymässä käsitöitään. Hän pitää mahdollisesti kiristyviä rajoituksia surullisena, mutta ymmärrettävinä.
 – Niin paha vihollinen korona on, että itseään pitää suojella. Ja sitä rajoitukset ovat. Koronapassi on hyvä. Olen tyytyväinen, että passit on ehdottomasti katsottu tilaisuuksissa, joissa olen ollut.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta arvioidaan, että uudet rajoitukset selviävät todennäköisesti perjantaina. Jos kuvio etenee kuten aiempien rajoituspäätösten kohdalla, astuvat rajoitukset voimaan ensi viikolla.
 Koronapassin tunnistava sovellus on ollut suosittu
 Pirkanmaalla pandemiaryhmä tahtoo tiukentaa kokoontumisrajoituksia 20 henkilöön. Aluehallintoviraston tulevasta päätöksestä selviää myös koskevatko rajoitukset vain laulutapahtumia ja tapahtumia, joissa seurataan esityksiä ilman istumapaikkaa. Näin on siis tällä hetkellä.
 Olivat rajoitukset mitä tahansa, ne eivät silti koske paikkoja, joissa on koronapassi käytössä. Sen lukemiseen ja tarkistamiseen  THL julkaisi marraskuussa  kaikille ilmaisen sovelluksen. Sovellusta on ladattu jo 120 000 kertaa.
 THL:n mukaan sovellus on saanut kehuja helppokäyttöisyydestä ja nopeudesta. Se ilmoittaa heti onko passi voimassa vai ei. Voimassaolon lisäksi sovellus kertoo vain henkilön nimen.
 Lasten fyysisen ja henkisen kehityksen kannalta on tärkeää pystyä jatkamaan otteluita vaikka sitten koronapassin kanssa, sanoo Kooveen valmennuspäällikkö Pekka Hemmilä. Marko Melto / Yle
 Tamperelaisella liikunta- ja urheiluseura Kooveellä on jo passien tarkistus käytössä Mestiksen otteluissa ja U20-tapahtumissa. Jos rajoitukset tiukentuvat, aletaan passit tarkastaa junnujenkin peleissä.
 – Ei se työläältä kuulosta. Se on ajan henki. Koitetaan kaikin keinoin olla talkoissa mukana, että saadaan pandemia ja korona nujerrettua, toteaa jääkiekon operatiivinen johtaja  Pekka Hemmilä .
 Mieluummin tapahtuma koronapassilla kuin peruminen
 Koronarajoitusten kohteena olevat voivat ottaa koronapassin käyttöönsä vapaaehtoisesti. Tämä koskee siis myös vaikka yhdistyksiä, joilla on tulossa joulumyyjäiset.
 Esimerkiksi Pirkanmaan Martoista todetaan, että tavoitteena on mieluummin järjestää tapahtumia koronapassin kanssa kuin perua niitä. Sielläkin odotetaan ensin virallista tietoa.
 Yksinkertaista ei koronapassin hankkiminen silti kaikille ole. Esimerkiksi Pispan myyjäisissä ollut  Ritva Nieminen  on vielä ilman passia. Hänen pitäisi käydä hakemassa todistus terveysasemalta. Tutuillakaan sitä ei ole, mutta tiukentuvat rajoitukset voisivat innostaa hankkimaan.
 – Jos sitä vaaditaan kohta joka paikkaan, niin olisihan se hyvä olla.
 Mitä mieltä olet aiheesta? Keskustelu on auki 2. joulukuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Jo yli puolella suomalaisista on koronapassi – jos vielä olet ilman, katso tästä kuinka se ladataan
 Koronapassi lisäsi rokottautumisintoa vain osalla alueista – Tampereen rokotuspaikoilla tehtiin viikonloppuna kävijäennätyksiä

Koronapassi pelastaa pienetkin joulumyyjäiset – jo 120 000 suomalaista on ladannut passin tarkastukseen tarvittavan sovelluksen


Summary: Jutta Urpilainen on yksi Global Gateway -ohjelman arkkitehdeistä. EU haluaa korostaa rooliaan ja kanavoida ilmastorahaa erityisesti Afrikassa, kun Kiina on tullut apajille.

EU panee alulle jättihankkeen, jolla se pyrkii kasvattamaan vaikutusvaltaansa maailmalla.
 EU aikoo kerätä kehittyvien maiden rakennus- ja perusparannushankkeisiin 300 miljardia euroa. Hanke kulkee nimellä  Global Gateway  eli vapaasti suomennettuna "portti maailmalle".
 Komissio julkisti suunnitelman keskiviikkona Brysselissä.
 Komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  mukaan EU:lla on kaksi tavoitetta: vastata kolmansien maiden valtaviin rahoitustarpeisiin ja tuottaa tuloksia, joista on hyötyä kohdemaille mutta myös EU:lle.
 – Tuemme hankkeita, joille on maailmalla valtava tarve. Keskeisiä kohteita ovat ilmastonmuutoksen torjunta, kestävä kehitys ja terveysturvallisuus, hän kertoi tiedotustilaisuudessa.
 Rahapotti kerätään sekä EU-varoista että yksityisiltä markkinoilta, ja ohjelman on määrä jatkua vuoteen 2027.
 EU-komissaari Jutta Urpilainen. Jorge Gonzalez / Yle
 Urpilainen: Kohti ilmastokestävää suuntaa
 Yksi suunnitelman arkkitehdeistä on EU:n kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava komissaari  Jutta Urpilainen .
 Miksi tällainen jättihanke?
 Urpilaisen mukaan EU haluaa vivuttaa maailmaa ilmastokestävään suuntaan eurooppalaisten periaatteiden mukaisesti. Hankkeet kytketään demokratian edistämiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen.
 – Projektit räätälöidään kumppanimaiden tarpeista ja vahvuuksista käsin. Totta kai me näemme, että tarjolla on myös eurooppalaisille yrityksille mahdollisuus luoda uutta yritystoimintaa, Urpilainen kertoo Ylelle.
 Urpilaisen mukaan maille tarjotaan tasaveroista kumppanuutta. EU tavoittelee konkreettisia vaikutuksia.
 Vastaisku Kiinan "uudelle silkkitielle"
 Hanke on nähty myös vastaiskuna Kiinan vuonna 2013 käynnistämälle  Belt and Road  -jättiprojektille.
 Tässä "uudeksi silkkitieksi" ristityssä hankkeessa Kiina on rahoittanut isoja väyläprojekteja strategisissa kohteissa ja hankkinut kokonaan tai osittain hallintaansa eurooppalaisia ja afrikkalaisia satamia.
 Komissio tekee omalla hankkeellaan pesäeroa Kiinaan.
 Urpilainen sanoo, ettei kyse ole suorasta vastavedosta Kiinan politiikalle, mutta pitää eurooppalaisten arvojen korostamista tärkeänä. Myöskään von der Leyen ei maininnut keskiviikkona Kiinaa nimeltä, mutta näpäytti sitä rivien välissä.
 – Kehittyvillä mailla ei ole paljoakaan valinnanvaraa. Sopimuksissa on liian usein mukana pientä pränttiä, jolla on suuri vaikutus taloudellisesti, poliittisesti ja sosiaalisesti, von der Leyen sanoi ja jatkoi:
 – Maat tarvitsevat luotettavia kumppaneita, joiden kanssa toteuttaa kestäviä ja laadukkaita hankkeita.
 Myös Euroopalla on kuitenkin siirtomaahistorian vuoksi taakkaa Afrikassa. Kiinalainen raha on ollut vapaata tästä painolastista, mikä on ollut yksi syy sen vaikutusvallan kasvuun.
 Finnfund: Afrikka tarvitsee kipeästi sijoituksia
 Valtio-omisteisen kehityssijoittaja Finnfundin toimitusjohtaja  Jaakko Kangasniemi  sanoo, että erityisesti Afrikka tarvitsee kipeästi sijoituksia.
 Finnfund toimii ulkoministeriön omistajaohjauksessa ja tuntee maanosan tilanteen: väestönkasvun ja kaupungistumisen sekä ilmastonmuutoksen kiihdyttämän kuivuuden.
 – Kaikesta tästä selviämiseen tarvitaan merkittäviä investointeja. EU:n on tärkeää olla siinä mukana, sillä jos ongelmat kärjistyvät niin ne ovat tavallaan Euroopan takapihalla ja heijastuvat meihin monella tavalla, Kangasniemi sanoo.
 Kangasniemi uskoo, että Kiinan, Yhdysvaltain ja Britannian aktivoituminen Afrikassa on potkinut EU:ta toimiin.
 Tänä vuonna Yhdysvallat ja G7-maat ovat julkistaneet  Build Back Better World  - hankkeen  ja Britannia oman  Clean Green  - aloitteensa . Molemmilla kanavoidaan hankerahaa kehittyviin maihin Kiina-rahoituksen vastapainoksi.
 Kangasniemi huomauttaa, että Eurooppa on perinteisesti erittäin tärkeä rahoittaja omilla lähialueillaan ja Afrikassa.
 – Tämä on myös yritys saada huomiota sille tosiasialle, että EU on oikeasti iso toimija erityisesti Afrikassa.
 Mitä mieltä olet EU:n aikeista? Voit keskustella aiheesta alla olevan linkin kautta. Keskustelu on avoinna keskiviikkona klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kiina havittelee uutta Silkkitietä – tarjolla 890 miljardin investoinnit
 MOT: Kouvolasta rakennettiin suora junayhteys Kiinaan – Kiinan valtio maksoi niin paljon tukea, että raiteilla kannatti kuljettaa liki tyhjiä kontteja

Vastaisku Kiinan silkkitie-miljardeille: EU kasaa 300 miljardin euron pottia kehittyvien maiden kipeästi kaipaamiin investointeihin


Summary: Armeijan käyneitä yhdistävät muistot rankoista ja koettelevista koulutuksista, mutta ainakin Ylen kyselyn perusteella monille on jäänyt kotiin viemisiksi hyviä muistoja ja jopa oppia elämään.

Lapissa Jääkäriprikaatin sotaharjoituksessa järjestetty koulutus, jossa  varushenkilöiden yli ajettiin panssarivaunulla , herätti huomiota. Julkisuudessa on keskusteltu koulutuksen turvallisuudesta ja sen  mielekkyyttä on kritisoitu  (siirryt toiseen palveluun).
 Lue lisää:   Komentaja tviittasi videon, jossa panssarivaunu ajaa varushenkilöiden päältä – tästä harjoituksessa on kyse
 Kysyimme  yleisöltä kokemuksia armeija-ajasta  ja siitä, tuntuiko raskaisiin ja vaativiin harjoitteisiin osallistuminen turvalliselta.
 Monille kovimpina paikkoina mieleen olivat jääneet erityisesti rankat ja pitkät marssiharjoitukset valvomisineen, suojeluharjoitukset kaasunaamarien kanssa, "napalmirata" eli polttoaseelta suojautumiskoulutus, tai kylmälle vedelle altistuminen:
 Vesistön ylitys, pitkät marssit ja pikamarssit väsyneenä. Yöpymiset pakkasessa tai märässä teltassa sekä vähäiset unet. Näissä oppii miten karua sota-aika tai kriisiaika olisi.
 Suljettiin konttiin kaasunaamarin ja kaasupanoksen kanssa. Naamari vuosi ja silmiä kirveli. Sitten ryömimään palavan napalmin alta.
 Rantautuminen syöksyveneestä hyiseen veteen veneen vielä liikkuessa oli yksi ikimuistoinen kokemus. Koskaan ei voinut tietää kuinka syvää juuri sillä kohdalla oli.
 Mieleen on jäänyt erityisesti hypotermiakoulutus +2 asteisessa merivedessä. Uskomattoman vastenmielinen kokemus mutta toisaalta hyvin opettavainen.
 Useimmat kommentoijat kertoivat kokemuksistaan positiivisina muistoina.
 Maavoimien koulutusosaston apulaispäällikön, everstiluutnantti  Petri Sipilän  mukaan koetteleva koulutus on perusteltua ja tarpeellista. Esimerkiksi Jääkäriprikaatissa osa varusmiehistä joutuu talvisissa olosuhteissa hiihtotamineissa avantoon.
 – Osa varusmiehistä on sellaisia, joiden katsotaan tarvitsevan tällaista koulutusta – kuten tiedustelijat ja jalkaväkisotilaat, jotka liikkuvat talvisessa metsässä. Heidän kanssaan tehdään pelastautumisharjoitus, joka on erittäin tärkeä ja henkiä pelastava harjoitus. Tietenkin se on hieman myös jännittävä.
 Rohkeuskokeet tai simputus eivät Sipilän mielestä kuulu nykypäivään.
 Katso myös:   Katso, miltä valmistautuminen nykyajan sodankäyntiin näyttää – seurasimme Kainuun prikaatin harjoitusta lumisessa Kuhmossa
 Esimerkiksi Merivoimien rannikkojoukoissa koulutetaan varushenkilöitä toimimaan tilanteissa, joissa sotilas joutuu veden varaan täydessä taisteluvarustuksessa. Arkistokuva. Jani Saikko / Yle
 Panssarivaunut eivät ole katoamassa taistelukentältä
 Somekeskustelua herättänyt panssarivaunuharjoitus kuului osaksi Jääkäriprikaatin Puukko 21 -harjoitusta. Harjoituksen toisessa osassa varushenkilöt makaavat maassa ja kierähtävät telan edestä kouluttajan merkistä.
 – Tällä luodaan itseluottamusta omiin taitoihin ja rohkeutta, vaikka harjoitus sinällään on ihan turvallinen ja johdettu. Se toteutettiin tasaisella asfalttikentällä ammattisotilaiden johdolla.
 Moni kyselyyn osallistunut nosti esiin olleensa mukana samanlaisessa koulutuksessa.
 Olen itse osallistunut samanlaiseen panssareilla yliajamiseen Kainuun Prikaatissa vuonna 1985, enkä tuntenut tilannetta missään vaiheessa rankaksi tai pelottavaksi eivätkä myöskään palvelustoverini. Kukaan ei myöskään jäänyt tapahtumasta pois vaikka mahdollisuus annettiin.
 Tuo sama panssarivaunukoulutus, josta nyt niin kohistaan. Hyvä mieli jäi. Erityisesti siitä miten korostettiin turvallisuutta.
 Sipilä kertoo, että Puolustusvoimien arvion mukaan taistelupanssarivaunut eivät ole katoamassa taistelukentältä mihinkään ja tälläkin hetkellä niitä esiintyy esimerkiksi Ukrainassa paljon. Siksi tämän tyyppinen koulutus on edelleen perusteltua.
 Pääesikunnan koulutusosaston mukaan varusmiespalveluksen keskeyttäminen henkisten ongelmien vuoksi on yleistynyt, mutta kyse on useammin sopeutumisvaikeuksista kuin koulutuksen rankkuudesta.
 Yhtenä keinona Puolustusvoimat on ottanut vastikään käyttöön ohjelman, jonka tarkoituksena on muun muassa vahvistaa asevelvollisten fyysistä ja henkistä toimintakykyä.
 Kovaa, mutta enimmäkseen turvallista
 Koulutuksessa tavoitellun omien rajojen etsimisen koettiin toisinaan aiheuttaneen vaaratilanteita. Esimerkiksi kuljettajakoulutuksen käyneet kertoivat tilanteista, joissa väsymys aiheutti hankaluuksia.
 Myös ampuma-aseiden käsittelyssä ja kovapanosharjoituksissa sattuneista läheltä piti -tilanteista kertoi moni.
 Joukkueen hyökkäysammunnassa kovilla patruunoilla varusmies juoksi linjan edestä ja oli vaarassa saada osumia kv-kk:n sarjatulesta. Muita sattumuksia ladattujen aseiden ja sotilasajoneuvojen kanssa oli kaiken aikaa.
 Osa kyselyyn vastanneista kertoi läheltä piti -tilanteista ampuma-asekoulutuksissa. Puolustusvoimien mukaan palvelusturvallisuuteen on viime vuosina kiinnitetty entistä enemmän huomiota. Niko Mannonen / Yle
 Everstiluutnantti Petri Sipilä kertoo, että Puolustusvoimissa on kymmenen viime vuoden aikana kiinnitetty entistä enemmän huomiota työ- ja palvelusturvallisuuteen.
 – Ampumarata toiminta pitää olla hallittua ja siinä on omat riskinsä. Unen puutteeseen liittyvissä asioissa meillä on nykyään ohjeistus, että kun tullaan harjoituksista, niin samana päivänä ei lähdetä lomille.
 Tankki ajoi ylitseni, pidin käsissäni varmistamatonta kovaa käsikranaattia, taistelukaasuharjoituksessa "nasse" ei ollut tiivisti kasvoillani ja napalmiakin paloi ihollani, mutta milloinkaan ei ollut turvaton olo. Suomalainen varusmiesten kouluttaja on ammattitaitoinen ja korkeasti arvostettu sotilas.
 Myös yhteenkuuluvaisuuden tunne ja onnistumisen kokemukset omien rajojen venyttämisestä nousivat esille kyselyyn vastanneiden kommenteissa.
 Ilman rankkoja koulutuksia varusmiesaikana en olisi edelleen tänä päivänä yhtä tietoinen siitä, millä tavalla minulla on tapana reagoida erilaisissa äärimmäisen stressaavissa ja kuormittavissa tilanteissa. Tämän kaltaista kokemusta ei saa normaalissa arkielämässä turvallisessa muodossa.
 Vastanneiden joukossa oli toki myös heitä, joiden kokemus oli huomattavasti negatiivisempi: opit jäivät vähiin, eikä kokemusta mieli muistella.
 Rankinta armeijassa oli puolen vuoden vapauden menetys. Armeija ei opettanut minulle yhtään mitään. Ehkä vastuunpakoilua ja keskinkertaisuutta.
 Meno oli jatkuvasti henkisesti koettelevaa lähinnä siksi, että se oli tehotonta, kouluttajat epämotivoituneita ja sotilaskulttuuri kaavoihin kangistunutta, seksististä ja rasistista.
 Kursivoidut kohdat ovat lainauksia vastauksista Ylen kyselyyn armeijan koulutusmuistoista.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun sotilaskoulutuksesta  Yle Tunnuksella  torstaihin 2.12. kello 23 saakka.
 Lue myös: Nykyasevelvollisuudelle yhä laaja tuki MTS:n kyselyssä, Nato-jäsenyyttä vastustaa joka toinen

Panssarivaunuharjoitus on armeijan käyneille tuttu, eikä edes rankimpia: kokemuksiaan jakaneiden mielestä eniten jaksamista testaavat marssit


Summary: Esimerkiksi joidenkin ruoka-aineiden joutumista karvaisten herkkusuiden saataville tulisi rajoittaa.

Joulunodotukseen kuuluvat kynttilät, joulukukat ja erilaiset koristeet. Ne tuovat tunnelmaa, mutta saattavat myös aiheuttaa lemmikeille harmia. Yleisiä kotieläinten haavereita ovat muun muassa palovammat, haavat ja myrkytys.
 –  Helpoin tapa lisätä lemmikkien turvallisuutta jouluaikaan on säilyttää herkut kuten esimerkiksi suklaat ja rusinat poissa lemmikkien ulottuvilta. Lisäksi lahjojen paketointitarvikkeet on hyvä kerätä pois, jotta lemmikki ei pääse nielemään lahjanarua tai -paperia, kertoo Agrian maajohtaja  Anna Linder .
 Kissoja kasvit kiinnostavat, mutta osa joulukukista saattaa olla myrkyllisiä eläimille. Mari Siltanen / Yle
 Listasimme asioita joita karvaisten kavereiden kanssa on hyvä ottaa huomioon joulun alla.
 Palavat kynttilät
 Avotulta tai palavaa kynttilää tutkivan lemmikin viiksikarvat tai turkki voivat syttyä tuleen ja aiheuttaa palovammoja. Myös eläimen kaatama tai pudottama kynttilä voi aiheuttaa tulipalon kotona. Kynttilät tulisi aina sijoittaa lemmikin ulottumattomiin eikä jättää palavaa kynttilää valvomatta.
 Joulukukat ja -kasvit
 Osa joulukasveista ja -kukista on eläimille myrkyllisiä. Esimerkiksi jouluruusut, hyasintit ja amaryllikset voivat aiheuttaa myrkytyksen. Lisäksi mistelin ja orjanlaakerin marjat sekä marjakuusen kaarna ovat myrkyllisiä lemmikeille. Sopimattomat kasvit ja kukat tulee aina sijoittaa eläimen ulottumattomiin tai hankkia vain niille vaarattomia kasveja.
 Paketointitarvikkeet ja lahjanarut
 Eläimet saattavat leikkiessään pureskella joulukorttien ja –pakettien koristeluun tarkoitettuja tarvikkeita kuten vanua ja lahjanarua. Ne voivat kuitenkin aiheuttaa haavoja eläimen suuhun tai jumittua ruoansulatuselimistöön. Pahimmillaan nielty vierasesine tulee poistaa koiran tai kissan ruoansulatuskanavasta leikkauksen avulla.
 Joulukuusi
 Joulukuusi voi etenkin kissataloudessa aiheuttaa monenlaista harmia: kissa saattaa hypätä tai kiivetä joulukuuseen, sillä seurauksella, että kuusi kaatuu ja kissa loukkaantuu.
 Joulupuu kannattaa sijoittaa sellaiseen paikkaan, josta kissa ei pysty hyppäämään kuuseen. Lisäksi joulukuuselle kannattaa hankkia painava ja tukeva kuusenjalka, jotta se ei kaadu helposti.
 Yksi keino pitää kissa pois kuusen luota on ripustaa kuuseen tai sen alle jotain kissalle epämiellyttävää hajua, jotta kissa pysyttelee poissa kuusesta. Kissat eivät yleensä pidä sitrustuoksuista eli karkotteena esimerkiksi käyttää jouluisia appelsiineja tai sitruunamehua.
 Joulukuusen koristeet
 Joulukoristeet voivat aiheuttaa lemmikeille haavoja tai suolisto-ongelmia. Esimerkiksi lasiset joulupallot voivat leikin tiimellyksessä irrota ja särkyä aiheuttaen eläimelle haavoja vaikkapa tassuihin. Ne voivat myös syötynä jumittua nieluun tai suolistoon. Kannattaakin suosia mahdollisimman kestäviä koristeita, joita eläin ei voi särkeä tai syödä ja ripustaa kallisarvoisimmat koristeet eläimen ulottumattomiin.
 Lisäksi kissaa kannattaa viihdyttää omilla leluilla, jotta kuusen koristeet eivät olisi yhtä houkuttelevia leikkikaluja.
 Jouluruoat ja ruoantähteet
 Turvallisin ja vatsaystävällisin vaihtoehto lemmikin hemmoitteluun on antaa nille vain eläimille tarkoitettuja makupaloja. Kissalle tai koiralle voi halutessaan antaa pieniä maistiaisia jouluruoista, kuten pieniä lihapulla- tai kinkkupaloja. Etenkään kissalle ei kuitenkaan kannata antaa liikaa ruokajämiä, jotta sen vatsa ei mene sekaisin. Lisäksi tulee varmistaa, ettei herkkupaloissa ole pieniä luita tai ruotoja, sillä ne voivat jumiutua nieluun tai suolistoon.
 Ennakoimalla voi välttää suuriimat haaverit. Mari Siltanen / Yle
 Tapaturman varalle
 On hyvä ottaa selvää hyvissä ajoin missä on paikkakunnan lähin päivystävä eläinlääkäri, joka on avoinna joulupyhien aikaan.
 Muistilista lemmikkitalouksille:
 Älä laita suklaata tai glögilisukkeita etenkään koiran ulottuville. Tarkkanenäinen koira voi haistaa ja löytää myös lahjaksi paketoidut suklaat. Suklaata sisältäviä lahjoja ei kannata laittaa kuusen alle etukäteen. Jouluruoat kannattaa sijoittaa aina eläinten ulottumattomiin. Ruoka-aineet, jotka eivät ole eläimille varsinaisesti myrkyllisiä voivat, aiheuttaa niille kuitenkin ikäviä vatsavaivoja, etenkin suurina määrinä nautittuina. Jos koiraa tai kissaa haluaa hemmotella herkuilla joulupyhinä, jouluruokien sijaan niille kannattaa antaa eläimille tarkoitettuja herkkuja kuten puruluu tai kissannameja.
 Voit keskustella aiheesta 2.12. kello 23 asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Lemmikkien hyvinvointipalvelut ovat kasvava megatrendi – puudeli voi saada trimmaamossa vaikka irokeesin, mutta tärkein syy käynnille on terveys
 "Kyllähän se löi ällikällä" – suomenpystykorva Saga löysi tien poskeen kaatuneen ikäihmisen
 "Vaihdoin lennosta lääkäriä", napauttaa sairaan Aukku-kissan omistaja, kun eläinlääkäri ehdotti eutanasiaa – lemmikkien hoidosta maksetaan jo miljoonia

Listasimme lemmikkieläinten vaaranpaikat joulun aikaan – tarkista nämä ennen pyhiä


Grafiikan yhteydessä kerrottiin, että 50–70-vuotiaiden ikäluokassa kahdesti rokotettuja on noin kolme prosenttia kaikista sairaalaan joutuneista.
 Todellisuudessa grafiikka kuvasi sairaalahoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuutta sataa tuhatta henkilöä kohden, ei absoluuttista lukumäärää ja prosenttiosuutta.
 Sairaalahoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus alttiissa väestössä iän ja rokotussuojan mukaan. Laura Merikalla / Yle

Oikaisu TV-uutisiin 25.11. klo 20.30


Summary: Osmo Tapio Räihälän kirja haluaa madaltaa kynnystä tutustua nykytaidemusiikkiin ja nykytaiteeseen yleisemminkin. Voittajasta päätti varatoimitusjohtaja Katri Makkonen.

Säveltäjä  Osmo Tapio Räihälä  vastaa maanantaina onnittelupuheluun Roomasta. Hän on siellä säveltäjäntöissään, viimeistelemässä kamariorkesteriteoksensa Pragma kantaesitystä italialaisessa nykymusiikkitapahtumassa. Konsertti on siirtynyt koronan takia moneen kertaan, mutta nyt sävellys vihdoin kuullaan ensi kertaa elävän yleisön edessä.
 Räihälän seuraava etappi ovat Finlandia-juhlat. Hänen teoksensa  Miksi nykymusiikki on niin vaikeaa  on valittu kuuden ehdokkaan joukosta Tietokirjallisuuden Finlandia -palkinnon saajaksi. Voittajan valinneen  Katri Makkosen  perustelujen mukaan teos perustelee kauniisti, vastaansanomattomasti ja huumorillakin sen, mihin tarvitsemme kulttuuria ja taidetta.
 – Kirja avaa uuden maailman, ei sysäämällä minut yksin ovesta sisään, vaan kulkemalla kanssani käsi kädessä, sanoo Makkonen perusteluissaan.
 Räihälä kertoo ymmärtävänsä ihmisten vaikeuden ymmärtää nykymusiikkia. Hänen mielestään moni on tämän päivän taidemusiikin kanssa ymmällään, koska ei tiedä, mitä siinä tapahtuu.
 – Se on sellainen tunne, ettei tiedä missä kohtaa on. Kun kuuntelee iskelmää, tietää, että tuossa tulee nyt toistamiseen kertosäe ja pikkuhiljaa tämä kappale loppuu. Nykymusiikin kanssa koordinaatit puuttuvat, Räihälä selittää.

 Katso videolta ote Osmo Tapio Räihälän kiitospuheesta.
 Nykymusiikkia ei pidäkään yrittää ymmärtää
 Osmo Tapio Räihälä sanoo, että hänen kirjansa ydinsanoma on se, ettei kuulijan tarvitse ymmärtää musiikkia. Oikeastaan sitä ei edes voi ymmärtää.
 Tärkeintä on ottaa vastaan ja kuulla. Tuntea niitä tunteita, joita musiikki herättää. Samalla tavalla voi katsoa ei-esittävää kuvataidetta tai vaikka nykytanssia.
 Räihälän mukaan taidetta käsitellään usein julkisuudessa kovin akateemisesti. Hänestä on sinänsä ansiokasta, että Suomessa on akateemista kirjoittamista ja puhumista taiteesta. Valitettavasti sellainen puhe jää niin sanotulle tavalliselle taiteen vastaanottajalle vieraaksi.
 – Musiikista täytyy voida puhua ilman, että siihen tarvitaan nykymusiikin teorioiden ja historian tuntemusta.
 Moni pitää nykymusiikkia ankarana taidemuotona, mutta ennakkokäsitykset voivat osoittautua vääriksi. Viulisti Daniel Rowland ja kosketinsoittaja Marko Hilpo esittävät Philip Glassin musiikkia Kuhmon Kamarimusiikki -festivaalilla. Stefan Bremer / Kuhmon Kamarimusiikki
 Nykymusiikin tarjontaa on Suomessa yllättävän paljon. Sen sijaan sen medianäkyvyys on vähentynyt viime vuosina huomattavasti. Sen vuoksi siitä puhutaan aina vain vähemmän. Sekin on yksi syy aiheen outouteen.
 – Syyttävä sormeni osoittaa tässä nyt mediaa. Nykymusiikki jää helposti marginaaliin, kun sitä ei seurata systemaattisesti esimerkiksi päivälehtien kulttuuriosastoissa, Räihälä lataa.
 Ja kun jokin asia jää pimentoon, se muuttuu yleisölle vieraaksi ja vähän arvoitukselliseksi.
 Säveltäjä ymmärtää kyllä, mistä mediassa kiikastaa. Hyvä viihde vetää massoja, ja massat puolestaan mainostajia. Taiteella on vaikea myydä mainostilaa tai tavoitella suuria katsojalukuja.
 Itseoppineesta säveltäjästä itseoppineeksi kirjailijaksi
 Osmo Tapio Räihälää kuvataan usein itseoppineeksi säveltäjäksi. Se ei tarkoita sitä, että hän olisi ryhtynyt säveltäjäksi täysin vailla opintoja. Hän vain ei ole Sibelius-Akatemian tai minkään ulkomaisen suuren musiikkikoulun kasvatti.
 Kirjoittaminen on ollut Räihälälle helppoa lapsesta asti. Säveltäjän kynästä on lähtenyt paitsi radio-ohjelmien käsikirjoituksia myös kymmenittäin konserttien käsiohjelmien teosesittelyitä. Itseä innostavan aiheen saattaminen kirjaksi oli siinä mielessä helppoa.
 Räihälä sanoo, että valinta Finlandia-ehdokkaaksi oli oikeastaan suurempi palkinto kuin itse voitto. Valitut kuusi tietokirjallisuuden Finlandia-ehdokasta kävivät läpi todella tiukan seulan ja tulivat valituksi satojen tietokirjojen joukosta. Suomessa ilmestyi tänä vuonna määräaikaan mennessä puolisentoista tuhatta tietokirjaa. Niistä 275 lähetettiin kilpailemaan Finlandia-voitosta.
 Tietokirjallisuuden Finlandia -palkintoehdokkaat 2021. Palkinnon voittaja Osmo Tapio Räihälä oikealla. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 – Itse palkinnon voittamisen todennäköisyys oli enää yhden suhde kuuteen. Kuin heittäisi arpakuutiota.
 – Jos joku muu olisi voittanut, en olis ollut yhtään pettynyt. Nämä kaikki olivat erinomaisia teoksia. Minulla vain kävi munkki! Räihälä nauraa.
 Voittajalta kuuluu tietysti udella, mihin palkintorahat kulutetaan. Räihälä kertoo, että vaimolla on jo suunnitelmat valmiina. Uusi keittiö pitäisi saada, vaikka säveltäjän mielestä vanhassakin kelpaa kokkailla.
 Katso ja kuuntele:
 Osmo Tapio Räihälä Ylen Aamussa
 Osmo Tapio Räihälä Kulttuuriykkösen vieraana
 Lue myös:
 Kirjallisuus | Miksi nykymusiikki on niin vaikeaa, kysyy säveltäjä Osmo Tapio Räihälä ja antaa myös vastauksen – Ymmärryksen alkuun voi kuitenkin auttaa jopa Beatles
 Ketkä voittavat Suomen himotuimmat kirjallisuuspalkinnot tänä vuonna? Seuraa Ylen suoraa Finlandia-lähetystä kello 19 alkaen

Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon voittanut Osmo Tapio Räihälän teos selittää, miksi nykymusiikki koetaan vaikeana


Summary: Mistä valo pääsee sisään on nuorille suunnattu romaani, ja siinä käsitellään muun muassa ilmastonmuutosta, rasismia ja valeuutisia.

Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon voitti turkulainen kirjailija  Anne-Maija Aalto  teoksellaan  Mistä valo pääsee sisään  (Otava). Nuorille suunnattu dystopiaromaani teki vaikutuksen futuristi  Perttu Pölöseen , joka sai valita voittajan kuuden ehdokkaan joukosta.
 Tässä ovat lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana kirjoja luontokadosta, karhun kohtaamisesta ja panseksuaalisuudesta
 Perttu Pölönen perustelee valintaansa näin: "Teos ammentaa siitä, mikä meille kaikille on yhteistä. Muistot. Vapaus. Uudet alut. Nuoruus. Kerronta on sujuvaa, sen maailma on kaukainen, mutta ajankohtainen. Ihmisyyden suuret kysymykset ovat läsnä. "
 Palkinto sinetöi uravalinnan
 Kirjailija Anne-Maija Aalto (s. 1988) oli kävelyllä metsässä, kun sai tiedon voitostaan. Arvostetun palkinnon saaminen merkitsee paljon, sillä Aalto on lapsesta lähtien haaveillut kirjailijan ammatista.
 – Tuntuu, että nyt tämä kirjailijan ammatti on totta ja ikään kuin virallista, nauraa Aalto.
 Mistä valo pääsee sisään  on Aallon kolmas nuortenromaani, ja se on itsenäinen jatko-osa vuonna 2020 ilmestyneelle  Korento -romaanille.
 Voittajateos syntyi nopeasti, mutta helppoa kirjoittaminen ei ollut. Aalto oli välillä jopa epätoivoinen työstäessään romaania. Tarina ei lähtenyt syntymään niin kuin Aalto oli suunnitellut, vaan vaati paljon työtä ja kokeiluja ennen kuin oikea ääni ja tyyli löytyivät.
 – Se nostaa palkinnon arvoa, kun sen sai tähänastisen urani hankalimmasta romaanista.

 Yllä ote Anne-Maija Aallon kiitospuheesta Finlandia-palkintojuhlassa.
 Ajankohtaisia aiheita
 Mistä valo pääsee sisään  on kauas tulevaisuuteen sijoittuva dystopia. Kirjassa käsitellään monia ajankohtaisia aiheita.
 Päähenkilö Aleksei on propagandan uhri ja kuvittelee olevansa muita ylempiarvoisempi – kunnes rakastuu kapinalliseen Marijaan. Kirjassa kuvataan taitavasti Aleksein ajatusmaailman muutosta ja silmien avautumista.
 Kun Aalto kirjoitti romaania, Yhdysvaltain presidentinvaalikampanjointi oli kiivaimmillaan.
 – Sitä seuratessa korostui, kuinka monilla ihmisillä on tänä päivänä hyvin voimakkaita ja ehdottomia näkemyksiä. Jos kukaan ei kyseenalaista niitä, tietynlaiseen todellisuuteen on äärimmäisen helppo solahtaa.
 Aalto haluaa tuoda tarinoihinsa aiheita, jotka askarruttavat nuoria. Finlandia-palkitussa romaanissa käsitellään valeuutisten ja propagandan lisäksi rasismia ja ilmastonmuutosta.
 Haaveissa matka Japaniin
 Kirjan maailmassa meret ovat jo peittäneet suurkaupunkeja ja puhdas vesi on arvokkaampaa kuin ruoka. Maapallon tulevaisuus vaikuttaa synkältä ja lohduttomalta.
 – Dystopia tarjoaa keinon käsitellä ongelmia kärjistetyllä tavalla. Kirjan lukeminen on kuin näkisi pahaa unta, ja kun siitä herää, lukija voi huomata, että asiathan ovat vielä melko hyvin ja niille voi vielä tehdä jotain.
 Mistä valo pääsee sisään sijoittuu Japaniin. Otava
 Vaikka Aallon romaanin maailmankuva on karu, tuo kaunis ja kuulas kieli vastapainoa synkkyydelle. Uppoavaan Tokioon sijoittuva tarina henkii myös japanilaista estetiikkaa. Teksti on harmonista ja hillittyä.
 Aalto tunnustautuukin Japani-faniksi. Erityisesti häntä kiehtovat Japanin vastakkaiset puolet. Suurkaupungit ja kaunis luonto, hillitty estetiikka ja alakulttuurien räikeys.
 Vaikka Aallon edellinenkin romaani sijoittui Japaniin, hän ei ole koskaan käynyt siellä. Uskottava kuvailu ja asiantuntemus ovat syntyneet Google Mapsin ja kirjojen avulla.
 30 000 euron arvoisesta palkintorahasta Aalto aikoo säästää siivuun Japanin matkaa varten.
 – Se oli ensimmäinen ajatus, kun sain kuulla voitosta. Kunnes muistin, että matkustaminen ei ainakaan ihan heti onnistu. Täytyy odotella parempia aikoja.
 Lue lisää:
 Ketkä voittavat Suomen himotuimmat kirjallisuuspalkinnot tänä vuonna? Seuraa Ylen suoraa Finlandia-lähetystä kello 19 alkaen

Anne-Maija Aalto sai lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandian – voittajateos sijoittuu Japaniin, missä kirjailija ei ole koskaan käynyt


Summary: Jukka Viikilä voitti kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon teoksellaan Taivaallinen vastaanotto. Kokeilevan romaanin valitsi voittajaksi elokuvaohjaaja Zaida Bergroth.

Jukka Viikilä  (s. 1973) pääsi harvojen ja valittujen joukkoon, sillä hän voitti kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon jo toistamiseen: tällä kertaa teoksellaan  Taivaallinen vastaanotto  (Otava). Ainoastaan  Olli Jalonen  (voitot vuosina 2018 ja 1990) ja edesmennyt  Bo Carpelan  (voitot vuosina 2005 ja 1993) ovat yltäneet samaan.
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-voittajan valitsi tänä vuonna elokuvaohjaaja  Zaida Bergroth , ja hän perusteli valintaansa näin:
 "Tämä teos on kielellisen tarkkuutensa ja havaintojensa omaperäisyyden ja osuvuuden ansiosta ainutlaatuinen. Sen fragmentaarinen, kokeellinen rakenne on yllättävän luonnollinen, ja lukemisen jälkeen olo on kevyt, mutta ravittu.  Taivaallinen vastaanotto  nyrjäyttää, sumentaa, tarkentaa ja jättää lukijan kiitolliseksi."
 Viikilän edellisestä voitosta romaanilla  Akvarelleja Engelin kaupungista  on vain viisi vuotta, joten voittorumba on tuoreessa muistissa.
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinto Jukka Viikilälle – ”Romaani on hyvä pakkaus salakuljettaa runoutta suuremmalle yleisölle”
 Silti tämä voitto tuntuu merkityksellisemmältä ja henkilökohtaisemmalta.
 – En olisi uskonut, että rakenteellisesti näin kokeellinen romaani voittaisi. Lisäksi kirjoitusprosessi oli tärkeä osa toipumistani sydänleikkauksen jälkeen, Jukka Viikilä kertoo puhelimitse ennen Finlandia-palkintojuhlaa.

 Yllä ote Jukka Viikilän kiitospuheesta Finlandia-palkintojuhlassa.
 Edes kirjailija ei tiedä hahmojen määrää
 Taivaallinen vastaanotto  on pirstaleinen runsaudensarvi. Juonellista tarinaa siitä on vaikea hahmottaa, mutta se kertoo enimmäkseen kirjailija Jan Holmista ja hänen romaaninsa Taivaallinen vastaanotto synnystä ja vastaanotosta lukijoiden keskuudessa. Myös fiktiivinen kirjailija Jan Holm käy läpi sydänleikkauksen aivan kuten Jukka Viikiläkin.
 Romaani on kuitenkin kaukana autofiktiosta, päinvastoin se leikittelee suositulla lajityypillä.
 – Tässä on paljon piirteitä minusta, mutta oikeastaan halusin viedä sen mahdollisimman kauas autofiktiosta. Itse asiassa en ole koskaan edes oikein ajatellut koko lajityyppiä, sillä kaikki kirjoittaminen on kuitenkin hyvin henkilökohtaista. Kaikissa kirjan hahmoissa on minua.
 Kirjassa toden totta riittää henkilöitä. Edes kirjailija itse ei tiedä montako niitä on. Ehkä satoja.
 Osa hahmoista esiintyy vain kerran. Vain muutamaan henkilöön syntyy syvempi suhde, ja heidän elämäntilanteensa avautuu lukijalle pikkuhiljaa.
 Eniten  Taivaallinen vastaanotto  kertoo ehkä kuitenkin kirjallisuudesta ja sen vastaanottamisesta. Viikilä itse sanoo, että on halunnut laittaa kirjaan kaiken.
 – Kirjoitin hyvin vapautuneesti. Siitä huolimatta hioin lauseita hyvin pitkään.
 Taivaallinen vastaanotto venyttää romaanikerronnan rajoja. Kannen kuvat ovat Anna Tuorin. Otava
 Voittoromaania voi pitää osuvana ja hauskana, mutta samaan aikaan se on filosofisesti pohdiskeleva. Jokainen lukija voi itse päättää miten tekstin ymmärtää, aivan kuten kirjankin hahmot tekevät.
 Viikilän mukaan teos kertoo näkymättömästä ja mielikuvituksesta.
 – Tämä on kuvitelmaa kuvitelmasta. Tarina pohjaa mielikuville ja kuulopuheille.
 Ihmiset kertovat sydänvaivoistaan
 Jukka Viikilä aloitti  Taivaallisen vastaanoton  kirjoittamisen, kun pääsi sairaalasta sydänoperaation jälkeen. Hän aloitti mahtipontisesti 1. päivä tammikuuta vuonna 2019 ja lupasi itselleen kirjoittaa joka päivä.
 – Niin myös tein. Se oli hyvin tärkeää toipumisen kannalta, kun oli selkeä rutiini. En pitänyt ainuttakaan vapaapäivää ennen kuin kirja valmistui viime keväänä.
 Romaanissa käydään läpi seikkaperäisesti läpi valmistautuminen sydänleikkaukseen. Päähenkilö Jan Holmin veli on kardiologi, ja niin on myös Jukka Viikilän.  Taivaallisen vastaanoton  ilmestymisen jälkeen Viikilä on saanut myös sydänspesialistin viitan harteilleen.
 – Aika paljon tulee kysymyksiä sydänleikkauksista. Ihmiset myös kertovat minulle sydänvaivoistaan.
 Ensimmäisiä lauseita hiottiin baarissa
 Taivaallinen vastaanotto  alkaa osuvalla ja mahtipontisella kappaleella:  Olen aina tiennyt olevani siunattu. Luettuasi tämän kirjan sinäkin olet siunattu, eikä sairaus, kurjuus tai kuolema enää kosketa sinua.
 Nämä lauseet Viikilä kuitenkin kirjoitti paljon ennen kuin tiesi sydänvaivoistaan ja oli edes aloittanut koko romaania. Lauseet syntyivät arkisesti bussissa matkalla Helsingin keskustan baariin.
 Viikilä näytti taiteilijaystävilleen kännykästä rivejä. Muotoilua hieman hiottiin vielä porukalla, mutta kaikki olivat sitä mieltä, että lauseet ovat loistavia.
 – Lupasin silloin, että seuraava kirjani alkaa näillä sanoilla.
 Silloin Viikilällä ei ollut vielä aavistustakaan sairauksista tai kuolemanpelosta.
 Toipumisaika mahdollisti romaanin
 Taivaallinen vastaanotto on Jukka Viikilän toinen romaani. Lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa runoja ja lyhytproosaa. Dramaturgiksi valmistunut Viikilä tekee myös paljon käsikirjoituksia ja kuunnelmia.
 Taiteen sekatyöläisenä erilaisia kirjoitustöitä on otettava vastaan, ja silloin omille kirjoitushankkeille on vaikea löytää aikaa.
 – Täytyy myöntää, että olin jollain tapaa myös tyytyväinen, kun kuulin sydänleikkauksesta ja sen jälkeisestä pitkästä toipumisajasta. Tajusin, että silloin voisin aloittaa romaanin kirjoittamisen.
 Vuoden 2016 Finlandia-juhlista jäi monille mieleen, miten Viikilä lupasi palkintopuheessaan lahjoittaa voittorahat vaimolleen. Helsingissä asuvan perheen rahat ovat yhteisiä, mutta jälleen palkinto tulee tarpeeseen.
 – Olen kirjoittanut ja toipunut pari vuotta. Nyt vaimo on aloittamassa opiskelua, joten aika hyvään saumaan voitto tuli.
 Lue lisää:
 Anne-Maija Aalto sai lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandian – voittajateos sijoittuu Japaniin, missä kirjailija ei ole koskaan käynyt
 Ketkä voittavat Suomen himotuimmat kirjallisuuspalkinnot tänä vuonna? Seuraa Ylen suoraa Finlandia-lähetystä kello 19 alkaen

Jukka Viikilä voitti Finlandia-palkinnon jo toisen kerran – voittoisa romaani syntyi sydänleikkauksesta toipuessa


Summary: Tänä syksynä Leppävirralla sijaitsevasta vesistöstä löydetty vainaja on tunnistettu elokuussa 2006 kadonneeksi Juha Laitiseksi. Vainaja oli vesistöstä löydetyssä autossa. Poliisi tutkii tapausta henkirikoksena.

Keskusrikospoliisi vahvistaa, että 15 vuotta kadonneena ollut leppävirtalainen Juha Laitinen on löytynyt kuolleena. Vainaja oli vesistöstä löydetyn auton sisällä. Auto löytyi Kotalahden alueella sijaitsevasta vesistöstä Leppävirralla tänä syksynä.
 Vainaja tunnistettiin Laitiseksi dna-tutkimuksen perusteella. Asiasta kertoivat aiemmin  Ilta-Sanomat  ja  MTV .
 Auton havaitsivat samat vapaaehtoiset, jotka  viime kesänä  löysivät Äänekoskelta vesistöstä yhdeksän vuotta kadonneen olleen miehen. Auto osoittautui siniseksi Seat Toledoksi, joka oli kadonnut Laitisen mukana.
 Katoamisaikaan Juha Laitinen asui avovaimonsa kanssa samalla alueella sijaitsevassa omakotitalossa.
 Poliisi on tutkinnan aikana epäillyt, että Laitinen upotettiin autoineen vesistöön, koska maastosta auto olisi todennäköisesti löytynyt aiemmin.
 Katoamista on tutkittu viime vuodet tappona. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Teppo Sovelius  on kertonut, että poliisilla on käsitys henkirikoksen tekijäpiiristä.
 Tutkinnanjohtaja ei kommentoi asiaa tällä hetkellä tarkemmin, koska käynnissä ovat edelleen tekniset tutkimukset ja kuolinsyyn selvittäminen.
 Katosi viikonlopun vietosta
 Perjantaina 25. elokuuta 2006 avovaimo odotti 37-vuotiasta ajoneuvoasentajaa Juha Laitista töistä kotiin viikonlopun viettoon. Ruoka oli valmiina ja sauna lämpimänä, mutta miestä ei kuulunut. Hän ei ollut ilmoittanut ylitöistä tai muistakaan äkillisistä menoista, joten avovaimo huolestui.
 Jostain syystä Laitinen ei mennyt töiden jälkeen kotiin. Poliisin mukaan tutkinnassa on selvinnyt, että työpaikalta poistuttuaan Juha Laitinen oli käynyt Seat Toledo -henkilöautollaan Suonenjoella ja palannut Leppävirralle, Laitilanniementiellä sijaitsevalle kuivaamolle.
 Sieltä hän tilasi taksin Leppävirran keskustaan, jossa kävi nostamassa pankkiautomaatilta 40 euroa. Kaupassa ja Alkossa käytyään Laitinen palasi taksilla kuivaamolle, jossa hänen autonsa oli pysäköitynä.
 Siihen hänen jälkensä pariksi päiväksi loppuivat. Avovaimo ja muut läheiset eivät saaneet Laitiseen yhteyttä. Poliisin käsityksen mukaan Juha Laitinen ei halunnut, että häntä tavoitetaan.
 Kaksi päivää myöhemmin, sunnuntaina 27. elokuuta 2006 Laitinen nähtiin Leppävirran keskustassa. Hän saapui ravintola Virranpoikaan juomaan oluen. Hänen seurassaan oli tuntematon vaaleahiuksinen mies.
 Kaksikko oli liikkeellä Laitisen sinisellä, neliovisella, vuosimallin 1996 Seat Toledo -henkilöautolla, jonka rekisterinumero on CCA-581. Sillä he myös poistuivat paikalta. Sen jälkeen Juha Laitinen katosi.
 Valkoinen Mercedes Benz
 Poliisi on vuosien aikana kaivannut havaintoja myös toisesta autosta, joka saattaa liittyä tapaukseen.
 Katoamisviikonlopun aikana Juha Laitinen nähtiin valkoisen, vuosimallin 1988 Mercedes Benz -merkkisen henkilöauton kyydissä. Poliisi on pyytänyt yleisövihjeitä auton liikkeistä Leppävirran alueella katoamisen aikaan.
 Pari viikkoa Laitisen katoamisen jälkeen hänen avovaimonsa kertoi nähneensä pariskunnan talon lähettyvillä liikuskelevan vaalean Mercedes Benzin. Avovaimon mukaan autosta tarkkailtiin taloa. Vaalea auto palasi talolle muutaman kerran katoamista seuranneiden viikkojen aikana.
 Poliisi ei ole julkisuuteen kommentoinut, epäilläänkö kyseessä olleen sama auto, jonka kyydissä Laitinen nähtiin.
 Uupunut mies
 Juha Laitisen katoamiselle ei ainakaan aluksi tuntunut löytyvän ymmärrettävää selitystä. Alkuvuosina juttua tutkinut paikallispoliisi ei pitänyt henkirikoksen mahdollisuutta todennäköisenä.
 – Poliisitutkinnassa ei ole tullut esille minkäänlaisia seikkoja, joiden perusteella olisi syytä epäillä henkirikosta, kertoi tapauksen silloinen tutkinnanjohtaja  Hannu Räsänen   Kadonneet-dokumenttisarjassa  vuonna 2008.
 Mahdollisena pidettiin, että Laitinen katosi omasta tahdostaan.
 Miehen tiedettiin olevan uupunut. Kadonneet-sarjassa kerrotaan, että Laitisen työtaakka oli suuri ja palkka pieni. Hän valitteli avovaimolleen, ettei jaksaisi enää kauaa samaa tahtia. Laitinen oli kerran tokaissut ystävälleen, että jos hän joskus katoaa, häntä ei koskaan löydetä.
 Kun avovaimo teki Juha Laitisesta katoamisilmoituksen, poliisin ensiajatus oli, että miehellä on jäänyt ryyppy päälle. Hän oli menneisyydessään käyttänyt ajoittain reippaasti alkoholia, mutta parisuhteen myötä tuntuvasti vähentänyt juomista. Vähän ennen katoamista korkki oli jälleen auennut.
 Mutta kun tililtä ei liikkunut rahaa eikä muitakaan elonmerkkejä Laitisesta ilmaantunut, alkoi poliisi tutkia tapausta toden teolla.
 Henkirikosepäilyt virisivät vuosien mittaan, kun tutkijat saivat uutta tietoa. Joulukuussa 2017 keskusrikospoliisi tiedotti, että Juha Laitisen katoamista aletaan tutkia henkirikoksena.
 Vihjetietojen lisäksi myös poliisin omat menetelmät ovat edistäneet tutkimuksia. Tämän tarkemmin tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Teppo Sovelius ei ole halunnut täsmentää, millaisia tietoja poliisilla on henkirikosepäilyn tueksi.
 Lisää aiheesta:
 Vesistöstä nostetut auto ja vainaja löydettiin läheltä 15 vuotta sitten kadonneen miehen kotia – dna-tutkimus on yhä kesken
 Vesistöstä löytyi auto, jonka sisällä oli vainaja – KRP ei ota kantaa, onko 15 vuotta sitten mystisesti kadonnut mies löytynyt Leppävirralla
 Kadonneet: Kireässä piirissä – Juha Laitisen tapaus (Yle Areena)

Juha Laitinen, 37, poistui ravintolasta vaaleatukkaisen miehen kanssa ja katosi autoineen 15 vuotta sitten – nyt KRP vahvistaa hänen löytyneen kuolleena


Summary: Taloudellinen kaltoinkohtelu jää monesti piiloon, sillä ikääntynyt pelkää välien katkeamista ja omaiselle koituvia seuraamuksia.

Ikääntyneisiin kohdistuu yhä enemmän taloudellisia huijauksia. Varsinkin läheisten tekemä taloudellinen kaltoinkohtelu jää usein piiloon. Uhrit vaikenevat koska häpeävät huijatuksi tulemista.
 Se on turhaa, sanoo Mummonmarkan vartijat -hankkeen projektiasiantuntija  Erja Ronkainen .
 – Huijaaminen on huijareiden työtä, ja he ovat siinä varsin hyviä. Ei siis pidä hävetä, vaan tietää mitä tehdä, sanoo Ronkainen.
 Pian päättyvässä hankkeessa Ronkainen ja työparinsa, projektiasiantuntija  Pirjo Laveri  ovat tehneet työtä kolme vuotta työtä asian tekemiseksi näkyväksi muun muassa jakamalla eri puolilla maata tietoa siitä, miten petoksiin voi varautua ja mitä niiden satuttua voi tehdä.
 Poliisin mukaan yli 65-vuotiaisiin kohdistuvat petosrikokset ovat lisääntyneet selvästi jo monen vuoden ajan. Tilastot kertovat silti vain jäävuoren huipusta, sanoo Ronkainen.
 Kun kyse on läheisten tekemästä taloudellisesta kaltoinkohtelusta, uhri pelkää välien katkeamista ja usein myös sitä, että tekijälle – usein hänen aikuiselle lapselleen – tulee seuraamuksia.
 – Apua hakiessa harvoin painostetaan rikosoikeudellisiin toimenpiteisiin, jos uhri ei sitä itse halua, vaan halutaan saada kierre katkaistua, sanoo Ronkainen.
 Väkivallan uhan alla eläminen on raskasta
 Läheisten taloudellisen kaltoinkohtelun tunnistaa siitä, että uhri tulee tehneeksi taloudellisia ratkaisuja, joita ei haluaisi. Niihin ajaa fyysisen tai henkisen väkivallan uhka.
 Skaala on laaja. Kauppareissuissa auttava voi käyttää maksuvälinettä väärin tai jättää vaihtorahat palauttamatta. Toisessa ääripäässä läheinen muuttaa ikäihmisen luokse ja valtaa asunnon hiljalleen – pahimmillaan niin, ettei ikääntynyt enää pysty siellä asumaan.
 – Henkinen kuorma voi olla yhtä suuri, oli taloudellinen menetys millainen vain. Väkivallan uhan alla eläminen on aina uhrille raskasta, sanoo projektiasiantuntija Erja Ronkainen.
 Uhria painaa usein voimakas häpeä siitä, että näin käy omassa perheessä. Yleensä apua haetaankin vasta, kun tilanne on jatkunut jo pitkään.
 – Koskaan ei ole liian aikaista tai myöhäistä hakea apua, sanoo Ronkainen.
 Huijari käyttää hyväkseen hätääntynyttä
 Riskistä joutua tuntemattoman huijatuksi on monella hyvin tiedossa, mutta silti huijarit onnistuvat usein tavoittamaan uhrin tämän ollessa heikoimmillaan.
 Taloudellista hyötyä haetaan joko lupaamalla jotain suurta ja hyvää tai saamalla tämä hätääntymään ja tekemään kiireessä hätiköidyn ratkaisun, josta huijari hyötyy.
 Ronkainen neuvookin, että maltti on valttia ja ennen päätöstä pitäisi pysähtyä miettimään, onko kyseessä todellinen tilanne.
 Muutenkin huijauksiin voi varautua etukäteen, vaikka ajatus tuntuisikin ikävältä. Pankin nostorajoitukset ovat hyvä keino ja maksuvälineistä huolehtiminen tärkeää. Tunnuksia ei myöskään pidä antaa mihinkään, jos ei ole varma niiden oikeasta käytöstä. Ei edes läheisille.
 Ikäihmisille on tehty myös Turvaa rahasi -opas taloudelliselta kaltoinkohtelulta ja huijauksilta suojautumiseksi. Se löytyy netistä  hankkeen sivuilta .
 Jos kuitenkin joutuu huijatuksi, on tärkeää etsiä itselle sopivaa tukea. Jollei ole valmis hakemaan konkreettista apua omalla nimellään, voi ottaa yhteyttää auttaviin puhelimiin, mistä apua saa anonyymisti.
 Lähisuhdeväkivaltaan apua löytyy omasta kunnasta. Turvallisen vanhuuden puolesta työtä tekevä Suvanto-yhdistys auttaa ikääntyneitä kaltoinkohtelutapauksissa, ja apua saa myös THL:n maksuttomasta Nollalinja-puhelinpalvelusta vuorokauden ympäri numerossa 080 005 005.
 Käytännön toimia ovat yhteydenotto korttien sulkunumeroon ja rikosilmoitus poliisille.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 2.12. kello 23:een saakka.

Ikäihmisten rahoja uhkaavat niin tuntemattomat kuin läheiset – häpeä pitää usein piilossa perheen sisäiset tapaukset


Summary: EU-komissio antoi keskiviikkona jäsenmaille joukon koronasuosituksia. Suomi erottuu tilastoista myös alhaisen sekvensointimäärän takia. THL:n mukaan kyse on tilastoharhasta.

EU-komissio herättelee Suomea ja muita jäsenmaita tehostamaan koronantorjuntaa. Suomella on parannettavaa ainakin rajakäytännöissä ja rokotusten edistämisessä.
 Suomi on yksi harvoista EU-maista, jotka eivät vaadi matkustajilta matkustajatietolomakkeen täyttämistä ennen maahanpääsyä. Korona-aikana moni maa on ryhtynyt vaatimaan matkailijoilta ennakkotietojen antamista.
 Euroopan komissio vaatii jäsenmaita ottamaan lomakkeen käyttöön, jotta uuden omikronmuunnoksen leviäminen estetään.
 Lomakkeen avulla saadaan tietoa henkilön vierailemista maista kahden viikon ajalta sekä pystytään jäljittämään ne ihmiset, jotka ovat olleet matkan aikana sairastuneen lähellä.
 Suomessa tarve tietojen keräämiselle tunnistetaan, mutta hanketta ei ole viety eteenpäin. Rajavartiolaitoksen yksikön päällikkö  Tuomas Laosmaa  kertoo, että Rajavartiolaitos on todennut terveysviranomaisille, että matkustajatietolomake olisi tarpeellinen.
 – Olemme useaan otteeseen pitäneet lomakkeen käyttöönottoa kannatettavana, mutta toistaiseksi terveysviranomaiset eivät ole siihen ilmeisesti muiden kiireidensä johdosta ryhtyneet, Laosmaa kertoo.
 Hallitus selvitti aiemmin tänä vuonna maahantuloilmoituksen käyttöönottoa, mutta siitä luovuttiin. Syynä oli se, että järjestelmään liittyvät tekniset järjestelmät, lainsäädäntömuutokset ja erilaiset tietosuojaan liittyvät kysymykset olisivat vaatineet merkittävää lisäselvitystä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtaja  Mika Salminen  sanoo, että myös he olisivat toivoneet tietojen antamiskäytäntöä jo pidemmän aikaa sitten. Se olisi ollut tarpeellinen nyt, kun eteläisestä Afrikasta liikkeelle lähtenyttä uutta koronamuunnosta yritetään jäljittää.
 Suomeen on tullut Rajavartiolaitoksen tietojen mukaan lähinnä ulkorajojen kautta reilu 20 ihmistä eteläisen Afrikan riskialueilta. Ketään ei ole Laosmaan mukaan jouduttu käännyttämään.
 Valtioneuvosto päätti viikonloppuna, että Suomessa otetaan käyttöön hätäjarrumekanismi, jonka avulla maahantuloa rajoitetaan eteläisen Afrikan maista uuden koronamuunnoksen takia. Maahan pääsee vain, jos on jokin erityinen syy.
 EU:n terveyskomissaari lähetti Kiurulle kirjeen
 EU-komissio antoi keskiviikkona joukon suosituksia, joilla yhä arvaamattomampaa epidemiaa yritetään hallita.
 Jo maanantaina terveyskomissaari  Stella Kyriakides  lähetti perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurulle  (sd.) sekä muille EU-maiden ministereille kirjeen, jossa hän kehotti jäsenmaita muun muassa nopeuttamaan rokotuksia.
 Ylen näkemässä kirjeessä Kyriakides vetoaa siihen, että myös tehosterokotuksia ryhdyttäisiin antamaan kiireellisesti.
 ECDC:n Suomea moittiva tilasto turhauttaa THL:ssä
 Komissaari painottaa kirjeessään jäsenmaille, että on tärkeää sekvensoida eli tutkia perusteellisemmin riittävä osuus positiivisista koronanäytteistä. Näin viruksen liikkeellä olevista muunnoksista saadaan kattavampi käsitys.
 "Tietyt jäsenmaat ovat jäljessä merkittävästi", komissaari kirjoittaa, mutta ei nimeä maita.
 Uutistoimisto Reutersin uutisessa tulkittiin tiistaina, että moitteet koskisivat myös Suomea, koska Euroopan tautiviraston ECDC:n tilastoissa Suomi pärjää kehnosti. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen käsitys tilanteesta on kuitenkin täysin toisenlainen.
 THL:n mukaan Suomi sekvensoi 15–20 prosenttia positiivisista näytteistä.
 Johtaja Mika Salmisen mukaan Suomen sekvensointimäärät ovat väestömäärään suhteutettuna erityisen hyviä. ECDC:n tilastoissa sijoitus näyttää kuitenkin huonolta, koska Suomi ilmoittaa näytteenottopäivän ja suuri osa muista maista sekvenssitiedon valmistumispäivän.
 – Olemme puhuneet tästä ECDC:n kanssa tuhat kertaa. Silti he näyttävät näitä karttoja, jotka ovat aivan pielessä, Salminen sanoo ja kertoo valittaneensa asiasta virastolle taas tänään.
 Lue lisää:
 Tätä hallituksen eiliset päätökset tarkoittavat käytännössä: harrastuksiin joko rajoituksia tai koronapassi, hoitajille  "rokotepakko"
 Päivittyvään koronaseurantaan pääset  tästä .

Matkailija pääsee Suomeen ilman maahantuloilmoitusta – komissio vaatii linjan kiristämistä


Summary: Doordashin Tony Xun mukaan alustatalouden keikkatyötä tarjoavien yhtiöiden tulevaisuus ei ole kiinni työntekijän määritelmästä.

Ravintolaruokaa suomalaiskoteihin kuljettava Wolt myytiin marraskuussa yhdysvaltalaiselle Doordashille. Seitsemän miljardin euron kauppasumma on suurin suomalaisyhtiöstä koskaan maksettu.
 Yle esitti Doordashin toimitusjohtaja  Tony Xulle  ja Woltin  Miki Kuuselle  tukun väitteitä ja kysymyksiä, jotka ovat jääneet suomalaisia vaivaamaan.
 Väite 1: Lähetit
 Yle: Doordashin ja Woltin kaltaiset alustatalouden keikkatyöyhtiöt tulevat nousemaan tai kaatumaan sen perusteella, tulkitaanko niiden kuljettajat työntekijöiksi vai itsenäisiksi yrittäjiksi.
 – Ei pidä paikkaansa. Ymmärrän, miksi tämä kysymys esitetään, mutta toivoisin, että mieluummin puhuttaisiin siitä, mitä kuriirit haluavat, Xu vastaa.
 – Heistä vain pieni osa haluaa tehdä tätä työtä kokopäivätoimisesti. Suurelle enemmistölle tämä on lisätoimeentulon lähde. Ja he haluavat itse valita työaikansa ja paikkansa.
 Xun mukaan Doordashin yhdysvaltalaiset kuriirit työskentelevät keskimäärin kolme tuntia viikossa, ja 90 prosenttia tekee kuljetuksia alle kymmenen tuntia viikossa. Toisin sanoen, heillä on muitakin töitä tai velvoitteita elämässään.
 – Kuljettajamme ovat toimittajia, hoitajia, kaupan alan työntekijöitä, opettajia, lääkäreitä ja jopa olympiaurheilijoita – kirjaimellisesti.
 Väite 2. Lainsäätäjät
 Yle: Suomessa aluehallintovirasto pitää  Wolt-kuskeja työntekijöinä , ja erilaisia prosesseja on käynnissä myös  EU:ssa  ja  Yhdysvalloissa . Näyttää siltä, että vuorovesi on nyt teitä vastaan.
 – En mieti vuoroveden suuntaa vaan sitä, että keskustelu etenisi ratkaisujen suutaan. Se on ainut tapa, jolla voimme edistää taloutta ja pitää ihmisistä huolta niin, että he voivat itse valita työnsä, Tony Xu sanoo.
 Doordashin toimitusjohtajan mukaan asetelman ei pitäisi olla se, että kuriiri on joko työntekijä tai ulkopuolinen kumppani. Pitäisi löytyä jotain siltä väliltä.
 – Nykyinen järjestelmä juontaa juurensa vuosikymmeniä sitten luotuun työlainsäädäntöön, joka ei ole pysynyt ajan mukana.
 Väite 3: Korona-ajan bisnestä
 Yle: Kunhan pandemia selätetään, ihmiset palaavat ravintoloihin ja ruokalähettien liiketoiminta hyytyy.
 – Siitä emme ole nähneet merkkejä. Kasvu on jatkunut vaikka ihmiset ovat palanneet ravintoloihin. Ja hyvä että ovat, Tony Xu vastaa.
 – Kun kuluttajat tilaavat ruokaa kotiin, heitä ei huvita mennä ravintolaan. Ja kun he haluavat ravintolaan, toimitusruoka ei ole vaihtoehto. Ne ovat aivan eri asioita.
 Wolt ja Doordash ovat juuriltaan niin samankaltaiset, että voisimme olla veljeksiä, Tony Xu sanoo.  Sasha Silvala / Yle
 Väite 4: Tytäryhtiötalous
 Yle: Wolt-kauppa on esimerkki tytäryhtiötaloudesta. Kun ulkomaiset yhtiöt napsivat suomalaislupaukset, muutaman vuoden kuluttua niistä ei ole jäljellä juuri mitään.
 – Jos tuo olisi pyrkimyksemme, emme olisi tehneet tätä kauppaa. Olen yleisesti ottaen yrityskauppoja vastaan – ne eivät toimi juuri tuosta kuvaamastasi syystä, Xu sanoo.
 – Meillä on niin paljon uskoa Woltin tiimiin, että laitamme kaupan varmistuttua Mikin johtamaan ulkomaan toimintojamme.
 Väite 5: Myyntipäätös
 Yle: Woltin perustajat puhuivat aiemmin siitä, että yhtiö listautuisi joskus pörssiin. Taisi käydä niin, että lopulta Woltin sijoittajat päättivät, että yhtiö myydään.
 Tässä vaiheessa Miki Kuusi puuttuu keskusteluun.
 – Yhtiön myynti ilman minun hyväksyntääni ei olisi ollut mahdollista… Tai jos tiimimme ei olisi sitä halunnut, Kuusi sanoo.
 Tämä oli Kuusen mukaan sopimuksellisesti määritelty asia.
 Väite 6: Kauppasumma
 Yle: Olihan tuo seitsemän miljardi euron kauppasumma naurettava! Samoin kuin on Doordashin 60 miljardin dollarin markkina-arvo.
 – Meistä ei tunnu siltä – vaikka toki meidän täytyy todistaa se, Tony Xu sanoo.
 – Jos katsoo Mikin ja Woltin tiimin rakentamaa liiketoimintaa ja miten aikaisessa kehitysvaiheessa Woltin kohdemarkkinat ovat, tästä tulee todella loistava sijoitus.
 Tony Xu muistuttaa, että liiketoimintaa kasvatetaan ravintolaruoan kotiinkuljetuksen jälkeen muillekin alueille. Esimerkiksi ruokakauppojen tuotteita Woltista voi jo tilata.
 Yle tapasi Doordashin Tony Xun ja Woltin Miki Kuusen kasvuyhtiötapahtuma Slushissa.

Woltin ostaja: Ruokalähetit eivät ole vain korona-ajan bisnestä – "Kasvu on jatkunut vaikka ihmiset ovat palanneet ravintoloihin"


Summary: Hartman polki arviolta 8 000 kilometriä Euroopan pohjoisimmasta paikasta sen eteläisimpään kärkeen. Hurjat kokemukset tarjosivat uusia tarinoita joka päivä, ja adrenaliini koukutti.

Teemu Hartman , 24, turhautui tylsään, harmaaseen arkeen. Normaali elämä ei kiinnostanut.
 Vähän aiemmin hänet oli täyttänyt elämän huuma ja loputon itseluottamus. Hän oli pyöräillyt Manner-Euroopan pohjoisimmasta kolkasta sen eteläisimpään kärkeen. Reissu oli täynnä hurjia kokemuksia, ja joka päivä syntyi uusia tarinoita. Päivittäinen adrenaliini ja itsensä voittaminen koukuttivat.
 Seikkailujen jälkeen mikään ei tuntunut miltään. Tarinoita ei syntynyt.
 Hartman heräsi aamulla, söi aamupalan, meni töihin, palasi kotiin, söi pävällisen ja meni nukkumaan. Toki väliin mahtui muutakin, mutta se ei riittänyt.
 – Ajattelin, että pitäisi saada hirveän paljon ja isoja juttuja aikaan koko ajan, koska reissussa tein niin. Tuntui, että elämässä ei tapahdu koskaan mitään kiinnostavaa, kun elää vain normaalia arkea.
 Häntä oli varoitettu etukäteen. Seikkailijat olivat kertoneet, että retkien jälkeen arki ei meinaa maistua.
 Jyväskyläläislähtöinen, helsinkiläistynyt Teemu Hartman on nyt innostunut musiikista. Hän haluaa vielä joku päivä elättää itsensä sillä. Mari Pekkanen / Yle
 Vähitellen Hartman opetteli hyväksymään, että elämän ei tarvitse olla ihmeellistä joka päivä. Silloin hän alkoi löytää merkityksellisyyttä pienistä asioista.
 Yksi niistä on musiikki. Hän laittoi reissun jälkeiset tunteensa tuoreeseen  Paikallaan-biisiinsä  (Youtube).
 Poliisit huusivat Ranskassa
 Taskulamppujen valokeilat lähestyivät pimeässä. Niitä seurasivat ranskankieliset huudot.
 Poliisi! Se oli ainoa sana, jonka Hartman ymmärsi.
 Hän pystytteli telttaansa ranskalaiselle puistoalueelle pyöräreissullaan kesällä 2019.
 Poliisit tulivat luokse. Heitä oli kolme, ja he huusivat ranskaksi. Hartman ei ymmärtänyt. Tilanne jännitti.
 Hän alkoi pakkailla tavaroitaan ja kertoi englanniksi, että lähtee pois. Hän ajatteli, että leiriytyminen alueella oli kiellettyä.
 Äkkiä yksi poliiseista tempaisi pistoolin esiin. Kaikki kolme räyhäsivät ranskaksi. Yhteistä kieltä ei ollut.
 Näytä kädet, poliisit olivat vaatineet. Näin kertoi neljäs poliisi, joka osui paikalle ja puhui englantia. Alkuperäisen kolmikon epäilyt olivat heränneet, kun Hartman oli pyynnöistä huolimatta jatkanut tavaroidensa pakkailua.
 Hartman sai jäädä puistoon yöksi. Se oli poliisiautojen parkkipaikka, jonka portti oli mennyt rikki ja oli siksi auki.
 Englanninkielentaitoinen poliisi palasi illalla. Hän pahoitteli noloa tilannetta, vei Hartmanin suihkuun poliisiaseman pukuhuoneeseen ja tarjosi ruokaa.
 Tulipalo tuhosi tavarat Espanjassa
 Tuli roihahti terävästi. Se hyppäsi heinikosta telttaan muutamassa sekunnissa.
 Hartman nappasi mukaan päiväkirjansa ja kaverin pyörän. Sitten oli pakko lähteä. Kaikki muu paloi. Tuli söi passit, lompakot, kännykät ja Hartmanin pyöränkin.
 Hartman oli tavannut Espanjassa pohjoiskorealaisen pyörilijän. He taittoivat matkaa yhdessä päivän ajan, ostivat hyvät ruuat illaksi ja asettuivat juhlistamaan uutta ystävyyttään rinteeseen pienen kylän lähettyville.
 Korealainen sytytti retkikeittimensä. Siitä sinkosi kipinä, ja hetkessä heinikko liekehti. Kaksikon sammutusyritykset eivät auttaneet.
 Hartman pinkaisi kohti kylää. Hän juoksi avojaloin kivisellä tiellä ehkä puoli kilometriä. Hän ei tuntenut kipua, oli vain pakko saada apua.
 Elokuvalopetus kaverin pyörällä
 Paikalliset seisoivat pihalla ja katselivat, kun rinne paloi. Palokunta oli jo hälytetty.
 Liekkimeri levisi vauhdilla kohti asutusta ja läheisen farmin hedelmäpuita. Hartman mietti, millaista vahinkoa tuli voisi pian tehdä.
 Ne olivat Hartmanin elämän ehkä muistorikkaimmat pari minuuttia. Mitään ei voinut tehdä, oli pakko vain odottaa palokuntaa.
 Palo ei ehtinyt rakennuksiin eikä farmille asti. Palokunta rajasi sen nopeasti, mutta sammutustyöt jatkuivat pitkälle yöhön.
 – Nyt voin jo huokaista helpotuksesta, että ei käynyt sen pahemmin, Hartman sanoo.
 Teemu Hartmanin oma pyörä tuhoutui tulipalossa Espanjassa. Teemu Hartmanin kotialbumi
 Ystävällisen kiinteistönvälittäjän ja Malagan konsulaatin avustuksella Hartman oli muutaman päivän päästä jälleen pyörän selässä.
 Hän polki palosta pelastamallaan pyörällä Espanjan ja samalla koko Manner-Euroopan eteläisimpään kärkeen Tarifaan.
 – Se oli hieno ja onnellinen elokuvalopetus reissulle, Hartman naurahtaa.
 Kaikki tuntui helpolta
 Hurjien reissukokemusten jälkeen Hartman ei halunnut tehdä mitään erityistä. Hän halusi vain elää normaalia elämää.
 Silti tuntui, että pitäisi tehdä jotain suurta. Muut odottavat sitä tempauksen jälkeen, hän ajatteli.
 Hän oli viettänyt tien päällä neljä ja puoli kuukautta ja polkenut arviolta 8 000 kilometriä. Matka oli sujunut helposti. Se oli vaatinut hetkellistä väsymyksen ja hajotuksen sietämistä, mutta eteen ei ollut tullut ylitsepääsemättömiä haasteita.
 – Reissun jälkeen kaikki elämässä tuntui tosi helpolta, ja aloin silloin ylianalysoida kaikkea, Hartman kuvaa.
 Sitten Hartman havahtui. Se tapahtui reilu vuosi sitten. Hän oli pyöritellyt asiaa mielessään jo pyörän satulassa Euroopan-reissullaan, mutta nyt ajatus iskostui kunnolla tajuntaan ja siirtyi pikku hiljaa harmaaseen arkeen.
 – Minähän voin oikeasti tehdä niitä asioita, joita haluan! Minun ei tarvitse ajatella, mitä muut haluavat minun tekevän, vaan voin tehdä sitä, mitä itseä sillä hetkellä huvittaa.
 Päämäärä antaa merkityksen tylsyydellekin
 Hartmania huvitti tehdä musiikkia.
 Hänellä ei ollut siitä kokemusta satunnaisia kitaran soitteluita lukuunottamatta, mutta ei hän ollut juuri pyörillytkään ennen Euroopan-reissuaan.
 Hartman lähti vuodeksi HEO-kansanopistoon Helsinkiin. Musiikin opinnot alkoivat viime vuoden syksyllä ja päättyivät keväällä.
 Nyt Hartman on julkaissut muutaman biisin, ja lisää on tulossa. Hän haaveilee elättävänsä itsensä musiikilla vielä joku päivä.
 – Tylsätkin hetket ovat merkityksellisiä, kun on päämäärä. Ne ovat osa isoa juttua, jota haluaa tehdä. Tällaisella ajattelutavalla olen selvinnyt. Elämä ei tunnu merkityksettömältä, vaikka minulla olisi todella merkityksetön päivä, Hartman kuvaa.
 Hänen sisällään elää yhä pieni seikkailija, ja reissusuunnitelmia riittää.
 Ensimmäisen hän aikoo toteuttaa ensi kesänä. Silloin hän kävelee Suomen läpi.

Poliisi uhkasi pistoolilla Ranskassa ja tuli tuhosi tavarat Espanjassa – Teemu Hartman, 24, pyöräili Euroopan halki, eikä kotona mikään tuntunut enää miltään


Summary: Älypuhelimen käytön rajoittaminen on yleistä alle 30-vuotiaiden keskuudessa. Tutkija kuvaa ilmiötä oman tajunnan takaisinvaltaukseksi. Moni haluaa hillitä digilaitteiden vaikutusta mielialaansa.

Mitja  ja  Eppu Piekäinen  ovat erilaisia ihmisiä kuin vuosi sitten. 16- ja 18-vuotiaat veljekset kertovat, että nyt he osaavat olla hetkessä paremmin läsnä. On helppoa vain olla.
 Muutoksen syy löytyy Piekäisten taskuista. Älypuhelinten sijaan he kaivavat esiin vanhat Nokiat. Parinkympin kapulat olivat uutta teknologiaa ehkä 15 vuotta sitten.
 – Tässäkään ei ole koskaan viestiäänet päällä. Piippaus vie heti pois hetkestä. Mieluummin luen viestit omalla ajallaan, Eppu Piekäinen esittelee puhelintaan.
 Digitaalinen taantuminen ei ole aiheuttanut tamperelaisveljeksille ahdistusta tai ulkopuolisuuden tunnetta. Kaikkea muuta.
 – Olo tuntuu reilun vuoden jälkeen paljon viisaammalta ja fressimmältä. Jotkut kaveritkin ovat laittaneet äänet pois ja seuranneet, paljonko puhelimella kuluu aikaa. Ehkä mun päätös on vaikuttanut myös heihin, Mitja Piekäinen kertoo.
 Mitja Piekäinen opiskelee Tampereella Sammon urheilu- ja viestintälukion skeittilinjalla. Älypuhelimesta luopuminen on antanut uutta motivaatiota skeittaamiseen ja piirtämiseen. Timo Turpeinen / Yle
 Älypuhelimen käytön tietoinen vähentäminen on yleinen ilmiö alle 30-vuotiaiden joukossa, sanoo vapaa tutkija, kulttuuriantropologi  Inkeri Aula .
 – Digilaitteet vaikuttavat omiin mielialoihin ja ajatuksiin itsestä ja maailmasta. Kyseessä on oman tajunnan takaisinvaltaus.
 "Yhteyden syntymiselle ei ole mitään tilaa"
 Älypuhelimen käytön kielteisistä vaikutuksista on  puhuttu jo vuosia . Sosiaalisen median uskotaan lisäävän mielenterveyshäiriöitä, mutta  tutkimuksissa ei ole löydetty  vankkaa yhteyttä.
 Keskittymiskyvyn häiriintyminen kuitenkin on todellinen ilmiö, Inkeri Aula sanoo.
 Aula kuuluu  SENSOTRA-tutkimusryhmään , joka selvittää eri sukupolvien suhtautumista omaan elinympäristöönsä. Hän tutkii, miten teknologian muutos vaikuttaa ympäristön aistimiseen erityisesti kaupungeissa.
 Muutos on selvä. Ihminen ei esimerkiksi enää havainnoi samalla tavalla ympäristöään tai kysy vierailta tietä, kun taskussa on koko maapallon kattava karttajärjestelmä.
 Piekäiset pitävät kavereihinsa yhteyttä tekstareilla ja soittamalla. Veljekset eivät tunne jäävänsä mistään paitsi. Timo Turpeinen / Yle
 Ympäröivä maailma avautui Eppu ja Mitja Piekäiselle uudella tavalla, kun mahdollisuus kadota sometodellisuuteen puuttui.
 – Pari viikkoa oli vaikeaa, kun käsi haki automaattisesti taskusta puhelinta. Jo kuukauden päästä huomasin, että on ihan kiva vaan olla, katsoa vaikka ikkunasta ulos, Mitja Piekäinen kertoo.
 Silmiinpistävintä oli huomata, kuinka paljon kaikki muut tuijottavat hohkaavia ruutujaan. Eppu Piekäisen mielestä kasvokkain kanssakäyminen menee pilalle heti, kun jompikumpi ottaa puhelimen esiin.
 – Mitä sä teet? Ignooraat täysin toisen, kun avaat jonkun Snapchatin. Keskustelulle tai yhteyden syntymiselle ei ole mitään tilaa.
 "Someahdistus hälvenee aika nopeasti"
 Tutkija Inkeri Aulan mukaan älypuhelimen käytön sääntelyssä on lopulta kyse melko itsestään selvästä asiasta: kaikki, mitä teemme, muokkaa sitä, mitä olemme.
 – Ihminen voi vaikuttaa somensa sisältöön vain rajallisesti. Välillä on hyvä kytkeytyä johonkin muuhun, etteivät mielen sisällöt tule vain jatkuvasta ärsyketulvasta.
 Monen älypuhelin kietoutuu niin vahvasti kaverisuhteisiin, kouluun, työhön ja arkiasioiden hoitamiseen, että käytöstä kokonaan luopuminen on liian vaikea muutos.
 Älypuhelin esti Eppu Piekäistä viettämästä aikaa itsensä kanssa. Nykyään se onnistuu. Timo Turpeinen / Yle
 Mutta jo muutaman päivän kokeilu voi olla hyväksi.
 – Koe, miltä se tuntuu. Somessa roikkumisen tuoma ahdistus hälvenee aika nopeasti. Kannattaa antaa sille mahdollisuus, Eppu Piekäinen sanoo.
 Mitja Piekäinen kokee olevansa iloisempi ilman älylaitetta.
 – Ja kuinka rauhalliseksi tulee, se on iso juttu. Aiemmin oli jatkuvasti pakko saada jostain jotain stimulaatiota. Nyt ei oo mitään hätää, ei mitään kiirettä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta torstai-iltaan klo 23:een asti.

Mitja Piekäinen, 16, luopui älypuhelimestaan, ja elämään tuli uusi rauha: ”Nyt ei oo mitään hätää, ei mitään kiirettä”


Summary: 82-vuotias iskelmälaulaja valittiin Suomen musiikin kunniagalleriaan viime viikolla Kulttuurigaalassa Tampereella.

Suomalaisen kevyen musiikin kiintotähti  Eino Grön  on esiintynyt kaikkiaan kahdeksalla vuosikymmenellä: ura alkoi jo 1950-luvulla ja laulajaa näkee edelleen keikoilla nyt 2020-luvulla.
 Eikä laulajauran lopettaminen ole mielessä vieläkään.
 – Musiikki on edelleen niin vahvasti sisuksissa, että se innostaa elämään, Grön kuvailee.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Grön yllätettiin muusikkotovereiden terveisillä.
 Pianisti  Iiro Rantala  ja saksofonisti  Jukka Perko  tarinoivat Eino Grönistä ja kertoivat myös, mitä tarkoittaa, kun musiikkiin laitetaan hieman “eikkaa”.
 – Se tarkoittaa, että vähän rytmisesti rauhoitetaan, ettei olla koko ajan niin nokillaan menossa eteenpäin, Perko selitti.
 – Fraseerauksessa, eli siinä miten hän käsittelee rytmiä, hän on aivan haka ja hyvin harvinainen, Rantala kertoi.
 Katso tästä, mikä on Iiro Rantalan mukaan yksi tunnetuimmista Eino Gröniin liittyvistä tarinoista muusikkojen keskuudessa:

 Grön tunnistaa muusikkotovereiden luonnehdinnan ja arvelee, että siitä on tullut myös hänen tavaramerkkinsä.
 Grön arvelee, että tyyliin on saattanut tulla vaikutteita  Olavi Virralta  ja  Frank Sinatralta , joita hän on aikoinaan kuunnellut.
 – Kyllä se tuolla jossakin minussa piilee. Mä olen todennut, että se kappale jotenkin rikastuu siitä. Koska siitä nokilleen menosta se svengi vähän lopahtaa.
 Lähipäivinä Grönin pitää kiireisenä joulukonsertit, joita hän tekee yhdessä oopperalaulaja  Mari Palon  kanssa.
 Grönille itselleen jouluajasta tulee mieleen muisto lapsuudesta, kun hän sai maistaa ensimmäisen kerran appelsiinia.
 – Äiti oli saanut sen hankituksi sen jostain kauppalaivasta. Se oli hieno homma saada se silloin. Se oli parempaa kuin karkki siihen aikaan, Grön muistelee.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys tästä:

"Se oli parempaa kuin karkki" – laulajalegenda Eino Grön kertoo, miten sai jouluaattona ensimmäisen appelsiinin


Summary: Kurikka keskeytti 8.-luokkalaisten taidetestaajien vierailut ruokateollisuutta kritisoivaan näyttelyyn kuukausi sitten. Paikallisen nuorisovaltuuston jäsen Vadelma Ala-Mietoa harmittaa, että tämä on monelle asia, joska kotikaupunki muistetaan.

"Musta tuntuu, että kaikki tapahtui tosi nopeasti ja tiedonvälitys oli heikkoa kaupungin puolelta", sanoo kurikkalainen nuorisovaltuutettu  Vadelma Ala-Mieto  nyt, kun päätöksestä syntyneestä kohusta on aikaa vajaa kuukausi.
 Kurikka keskeytti marraskuun alussa kahdeksasluokkalaisten vierailut Seinäjoella järjestetyssä Siat-näyttelyssä. Näyttely kritisoi lihateollisuutta. Taiteilijat  Laura Gustafsson  ja  Terike Haapoja  ovat molemmat kertoneet olevansa sitä mieltä, että lihantuotannosta pitäisi luopua.
 Kurikan kaupungin sivistysjohtaja päätti vierailujen perumisesta. Syynä oli, että näyttelyn näkökulmaa pidettiin liian yksipuolisena ja että osa näyttelyn nähneistä piti kokemusta ikävänä.
 Lue lisää:   Maatalouspitäjä Kurikassa koululaisten vierailu sikojen oloista kertovaan näyttelyyn peruttiin – Wilma-viestin mukaan koulujen tehtävä ei ole "pakkosyöttää tiettyä vakaumusta"
 Myöhemmin kritiikkiä on esittänyt myös  joukko paikallisia poliitikkoja naapurikunnassa .
 Keskustelu käytiin oppilaiden vanhempien aloitteesta. Nuorten oma mielipide jäi jalkoihin.
 – Toivoisin, että keskustelua olisi käyty edes pikkasen paremmin. Voi olla, että sitä on käyty, mutta siitä ei ole julkisesti puhuttu. Toivoisin, että olisi puhuttu.
 Kuuntele Vadelma Ala-Miedon ja taidekuraattori Sanna Karimäki-Nuutisen haastattelu  Yle Areenasta  tai alta.
 Lue myös:
 Kurikka perui yläkoululaisten vierailun lihantuotantoa arvostelevassa näyttelyssä, taideala kritisoi – "Taiteen tehtävä ei ole vain viihdyttää"
 “Siinä ei ole järjen hiventäkään” – taiteilijakaksikko kritisoi kovin sanoin eläintuotantoa näyttelyssä Suomen lihantuotannon sydämessä Seinäjoella
 Seinäjoelle nousi taidenäyttely, joka ottaa vahvasti kantaa lihan tehotuotantoon – "Osa suurempaa hyökkäystä", miettii näyttelyssä vieraillut lihantuottaja
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 2.12. kello 23:een saakka.

Siat-näyttelyn synnyttämässä kohussa unohdettiin nuoret, kritisoi nuorisovaltuutettu – "Olisin toivonut keskustelua edes pikkasen"


Summary: Paukkupakkasen lisäksi asuntomessutalojen rakentamista ovat hankaloittaneet työvoimapula ja rakennustarvikkeiden kohonneet hinnat. Myös koronan takia on jouduttu tekemään lisätoimia.

Helpolla Naantali ei ole päässyt ensi kesän asuntomessujen rakentamisessa. Kun messupäätös muutamia vuosia sitten tehtiin, monet pulmat ovat tulleet sen jälkeen kantona kaskeen.
 Messutiimi ei kuitenkaan anna periksi. Nyt tehdään isolla porukalla tunteja säästämättä kohteet valmiiksi.
 Messujen projektipäällikkö  Timo Tirri  veikkaa, että 90 prosentin varmuudella kaikki on kunnossa, kun messuportit heinäkuussa avataan suurelle yleisölle.
 Korona, pakkanen, työvoimapula...
 Naantalin Luonnonmaan Lounatuulen messualuetta on rakennettu korona-aikana. Tämä on teettänyt lisää toimenpiteitä terveysturvallisuuden kannalta.
 Puutavaran, teräksen ja monen muun rakennusmateriaalin äkillinen kallistuminen viime kesänä vei rakentajat uuden ongelman eteen. Kun budjetti paukkuu, lisärahoitusta on pitänyt hankkia.
 Työvoimapula on kiusannut rakennusalaa ja se on näkynyt myös Naantalin messukentällä. Timpureiden saaminen ei ole ollut helppoa, kun rakentajia tarvitaan ympäri Suomea.
 Tuorein pulma oli tietysti odotettavissa. Kymmenessä asteessa päivätolkulla liikkunut pakkanen pitää valumiehet toimettomina.
 Timo Tirrin mukaan muutamia valuja on vielä terkemättä ja se kaipaisi leudompaa säätä.
 Naantalin asuntomessujen projektipäällikkö Timo Tirri uskoo, että kaikki on valmista, kun messuportit avataan. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Puutaloja kallioisessa maastossa
 Naantalin asuntomessualue on kallioisella paikalla. Parhaista paikoista on mainio näköala Matalahdelle, josta on veneellä lyhyt matka Airistolle.
 Rakennusmääräysten mukaan tonttien ympärille ei saa rakentaa aitoja. Myös puuistutuksissa ollaan tarkkoja. Esimerkiksi tuijaa alueelle ei päästetä juurtumaan. Perinteisille suomalaispuille ja pensaille sen sijaan heltiää lupa.
 Puutaloja nousee messualueelle runsaasti. Timo Tirrin muaan kolmannes taloista on puutaloja. Moni messutalo on rakennettu tolppien päälle. Tämä sen takia, että kallio säästyisi messujärjestäjien toiveiden mukaisesti mahdiollisimman pienin vaurioin.
 Luonnonmukainen rakentaminen onkin messujen yksi pääteemoista.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 2.12. kello 23.
 Lue myös:
 Naantalin asuntomessualueen kaikki tontit on varattu – kovin kisa käytiin edullisimmista tonteista
 Koronan kiihdyttämä digiloikka näkyy Naantalin asuntomessukodeissa – työhuoneita lisätään piirustuksiin

Naantalin asuntomessualueella taistellaan pakkasta vastaan – projektipäällikkö: "90 prosentin varmuudella kaikki on kunnossa heinäkuussa"


Summary: Markku Tervahaudan mukaan kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän (KRAR) tänään pitämässä kokouksessa on edistytty muun muassa aikuisväestön uuden rokotuskierroksen linjauksissa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) pääjohtaja  Markku Tervahauta  pitää THL:n rokotuksista vastaavaan ylilääkäriin  Hanna Nohynekiin  kohdistunutta kritiikkiä asiattomana.
 – Kummeksun sitä, että tällä tavalla kohdennetaan yksittäiseen lääkäriin ja virkahenkilöön tällaista painetta, Tervahauta kommentoi asiaa Ylen  A-Studiossa  keskiviikkoiltana.
 Sunnuntaina nimetön hallituslähde kommentoi  Iltalehdessä , että Nohynek tulisi erottaa Kansallisen rokoteasiantuntijaryhmän sihteerin tehtävistä. Nohynekia syytettiin muun muassa siitä, että hän on hidastellut kolmannen rokotuskierroksen aloittamisessa hallituksen vaatimuksista huolimatta.
 Tervahaudan mukaan asiantuntijatyö on kyettävä hoitamaan huolellisesti ja tieteeseen perustuen epidemian hoitoon liittyvistä poliittisista paineista huolimatta.
 Tervahauta kiistää, että THL:n linjassa olisi kyse niin sanotusta “laumasuoja-ajattelusta”, jossa tartuntojen etenemisen myötä väestön laumasuoja saavutettaisiin. Hänen mukaansa kyse on pikemminkin salaliittoteoriasta.
 – Ei se ole meidän tavoitteemme, että tauti kävisi väestön läpi, Tervahauta sanoo.
  THL kertoo huomenna uusista rokotuslinjauksista
 Aiemmin tänään myös THL:n erityisasiantuntija  Mia Kontio  kiisti  Ylellä , että THL olisi jarruttanut päätöstä kolmansista rokotteista muille kuin riskiryhmille.
 THL:ää ja kansallista rokotusasiantuntijaryhmää (KRAR) on arvosteltu muun muassa siitä, ettei päätöstä kolmannesta rokotuskierroksesta muiden kuin riskiryhmien osalta ole tehty.
 THL:n pääjohtajan Markku Tervahaudan KRARin kokouksessa on tänään käsitelty 5–11-vuotiaiden koronarokotuksia, toisen ja kolmannen rokoteannoksen välin lyhentämistä ja alle 60-vuotiaiden ei-riskiryhmäläisten kolmatta rokotuskierrosta.
 Tervahaudan mukaan käsiteltyjen asioiden osalta etenemistä on luvassa, mutta uusista linjauksista on määrä tiedottaa tarkemmin huomenna.
 Lue lisää:
 THL saa kritiikkiä kolmansien rokotusten jarruttamisesta – nyt erityisasiantuntija Mia Kontio vastaa arvosteluun
 Modernan toimitusjohtaja epäilee nykyisten rokotteiden tehoa omikronia vastaan
 EMA:n pääjohtaja: Vähiten rokotetuissa EU-maissa on kuollut viime viikkoina yli 15-kertaisesti ihmisiä rokotusten mallimaa Irlantiin verrattuna
 Suomessa valmistaudutaan päättämään 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista – rokotteiden toimitukset saattavat alkaa jo jouluviikolla

THL:n pääjohtaja Tervahauta kummeksuu virkahenkilöiden painostamista ja syytöksiä viivyttelystä kolmannen rokotuskierroksen suhteen


Summary: Poliisi epäilee viittä noin 25-vuotiasta miestä äärioikeistolaisesta terrorismista. He kannattavat poliisin mukaan erittäin radikaalia akselerationismi-aatetta. Mistä siinä on kyse ja mitä muuta epäiltyjen suunnitelmista tiedetään? Kokosimme vastauksia.

Poliisin mukaan terrorismirikoksista epäillyt viisi miestä edustavat radikaalia äärioikeistolaista aatetta. Epäillyt ovat kantasuomalaisia, noin 25-vuotiaita miehiä.
 Poliisi ei paljasta, millaisia iskuja se arvioi ryhmän suunnitelleen. Mitä tähän mennessä tapauksesta tiedetään ja mitä tapahtuu seuraavaksi? Kokosimme tähän juttuun viisi keskeistä kysymystä ja vastausta.
 1. Äärioikeiston radikalisoituminen on lisääntynyt
 Kyseessä on ensimmäinen äärioikeistolaiseen toimintaan liittyvä ja pidätykseen johtanut terrorismirikosepäily Suomessa.
 Poliisin mukaan kyse on ollut "salassa pidetystä toiminnasta". Ryhmän jäsenet eivät ole esimerkiksi osallistuneet äärioikeiston mielenosoituksiin tai muutenkaan julkisesti ottaneet kantaa kannattamiensa asioiden puolesta.
 Yleisesti ottaen tämänkaltaisilla ryhmillä on poliisin mukaan verkkoyhteyksiä myös ulkomaille.
 Suojelupoliisin mukaan äärioikeistolaisen terrorismin kannatus on kasvanut viime vuosina Euroopassa ja Suomessa . Supo on  jo aiemmin  viestinyt, että sen havaintojen mukaan äärioikeistopiireissä on viime aikoina ollut enemmän kiinnostusta väkivaltaiseen toimintaan ja iskujen tekemiseen.
 2. Räjähdysaineet kertovat vaarallisesta suunnitelmasta
 Asian tekee merkittäväksi räjähdysaineiden mahdolliseen käyttöön liittyvä uhka, apulaissotilasprofessori  Antti Paronen  sanoo Twitterissä. Epäiltyjen radikalisaatio on hänen mukaansa todennäköisesti edennyt pitkälle.
 Epäillyt vaikuttavat valinneen tiensä ja pyrkineet tietoisesti pitämään toimintansa salassa. Tämä liittää heidät Parosen mielestä propagandistiseen traditioon, jossa väkivallalla katsotaan olevan itsetarkoituksellinen arvo.
 3. Akselerationismi halua romahduttaa yhteiskunnan
 Vangitut ovat poliisin mukaan akselerationisteja.
 Äärioikeistolaisen version akselerationismista kehitti amerikkalainen uusnatsi  James Mason . Liike leviää maailmalla netin kautta. Sen keskeinen tavoite on pyrkiä romahduttamaan valtio kaaoksen ja väkivallan kautta.
 Akselerationistiset uusnatsit uskovat, että ainoa tapa pystyttää natsivaltakunta on aiheuttaa valtion romahdus totaaliseen anarkiaan. Se tehdään useiden terrori-iskujen kautta. Vasta silloin kaaokseen valmistautuneet kansallissosialistit voivat nousta valtaan.
 Terrorismintutkija  Leena Malkin  mukaan akselerationismi edustaa radikaalinkin äärioikeiston sisällä hyvin marginaalista ryhmää. Vastaavia pieniä porukoita on paljastunut esimerkiksi Pohjois-Amerikasta ja Euroopasta.
 4. Epäiltyjä seurattu lähes kaksi vuotta
 Poliisin mukaan keskeiset perusteet miesten vangitsemiselle ovat vuodelta 2019. Ensimmäinen kotietsintä epäiltyjen luokse tehtiin 23. joulukuuta 2019.
 Miehiä epäiltiin tuolloin törkeästä ampuma-aserikoksesta. Heiltä takavarikoitiin poliisin mukaan "paljon" ampuma-aseita, patruunoita ja räjähteitä.
 Poliisilla on kertomansa mukaan paljon dataa miesten toiminnasta. Poliisi on seurannut joukkoa siitä asti kun sen olemassaolo on tullut poliisin tietoon.
 Poliisi ei perjantaina kommentoinut, onko joku vangituista tehnyt sen jälkeen jotain, mikä on tutkinnassa.
 5. Mitä seuraavaksi tapahtuu?
 Vangitsemisnimikkeitä ovat terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos ja terroriteon valmistelu. Lisäksi tutkitaan törkeää ampuma-aserikosta ja törkeää varkautta, molemmat terroristisia.
 Rikoksentekijällä katsotaan olevan terroristinen tarkoitus, jos hänen tarkoituksenaan on aiheuttaa vakavaa pelkoa väestön keskuudessa. Terroristinen tarkoitus voi olla myös viranomaisen pakottamista tekemään jotain, jättämään tekemättä jotakin tai sietämään jonkinlaista tekoa.
 Nyt on menossa esitutkinnan toinen vaihe. Tutkinta vie kuukausia. Syytteen nostamisen määräaika on 31. maaliskuuta 2022.
 Aiheesta lisää:
  Viisi vangittu terrorismirikoksesta – poliisin mukaan kyseessä on Suomen ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily
 Poliisi ottanut kiinni viisi ihmistä epäiltynä terrorismirikoksesta – kantasuomalaiset epäillyt asuvat Pohjois-Satakunnassa
 Supo: Äärioikeistolaisen terrori-iskun valmistelusta on saatu viitteitä – suurimmat uhat tällä hetkellä ovat äärioikeisto ja ääri-islamistit
 Äärioikeistoryhmän poliisit viestittelivät keskenään tappamisesta ja virkatietojen hyväksikäytöstä: ”Niin paljon vakoilen kuin pystyn”

Poliisi uskoo terrorismiepäiltyjen kannattavan väkivaltaista vallankumousaatetta, tutkinta kestää kuukausia – tämän tiedämme tapauksesta


Summary: Rumpalilegenda Reino "Reiska" Laine on tehnyt uraa monien muusikoiden kanssa ja saa edelleen kollegoiltaan arvostusta.

Yksi  Reiska Laineen  pitkäaikaisista ystävistä ja muusikkokavereista on  Vesa-Matti Loiri.  Rumpalilegenda muistaa, miten Etelä-Savon keikkamatkalla 1980-luvulla matkakassa oli huvennut ja kaverusten tarvitsi nostaa pankista lisää rahaa.
 Pankkineiti ei kuitenkaan halunnut antaa rahaa pankkiin ilmestyneelle laulajatähdelle ilman henkilöpapereita.
 – Vesku siinä vähän ehkä hermostuikin, mutta meni sitten keskelle pankkisalia ja lauloi pari säkeistöä Lapin kesää. Neiti oli kaivanut laulun aikana rahat esiin ja sanoi, että tässä on tuhat markkaa, Laine muisteli.
 Reiska Laine on soittanut monien muusikoiden kanssa muun muassa Love Recordsin suojissa ja esiintynyt jokaisella Pori Jazz -festivaalilla vuodesta 1966 alkaen.
 Puoli Seitsemän -lähetyksessä kaksi pitkäaikaista kollegaa ja ystävää yllättivät Reiska Laineen videoterveisillään.

 – Reiska on armoton komppaaja. Myös siinä mielessä, että hän haluaa aina auttaa muita suorittamaan parhaansa, kiitteli saksofonisti  Jukka Perko.
 – Reiska on tehnyt paljon suomalaisten muusikoiden hyväksi, muistutti pianisti  Iiro Rantala .
 Reiska Laine otti kiitokset vastaan nöyränä, mutta käytti ylpeänä myös jääkiekkovertausta: maalintekijä on ratkaiseva, mutta syöttäjä on tärkein. Tässä tapauksessa kompin syöttäjä.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys tästä:

"Vesku meni keskelle pankkisalia ja lauloi Lapin kesää" – Reiska Laine muisteli keikkamatkaa Vesa-Matti Loirin kanssa.