Summary: Venäjän lännelle asettamista uhkavaatimuksista ei saatu uutta selkoa. Lehdistötilaisuus oli tarkkaan orkesteroitu mediashow.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  uhkaili länttä ja tarjosi neuvotteluita perinteisessä vuoden lopun lehdistökonferenssissaan Moskovassa.
 Tänä vuonna lehdistötilaisuutta varjostivat Venäjän Ukrainan rajalle tuomat joukot sekä turvatakuut, joita Venäjä on vaatinut länneltä rauhan säilyttämiseksi.
 Nämä neljä huomiota nousivat esiin tilaisuudesta.
 Lue myös:   Putin jatkoi Naton syyttelyä: "Te vaaditte minulta takuita, teidän tässä pitää antaa takuita" – Yle seurasi jokavuotista mediaspektaakkelia
 1. Putin lämpeni, kun sai haukkua länttä
 Presidentti Putinin ääni kohosi useaan otteeseen, kun hän pääsi arvostelemaan länsimaita ja Ukrainaa. Ne ovat hänen mukaansa pettäneet sanansa ja uhkaavat Venäjän turvallisuutta.
 Kiivaimmat sanansa hän suuntasi suoraan länsimaiden johtajille.
 – Teidän on annettava meille turvatakuita nyt heti. Me emme uhkaa ketään, Putin ärisi katse uhmakkaasti kamerassa.
 Putin väitti, että Ukraina saattaa valmistella sotilasoperaatiota Venäjää vastaan. Samalla hän jätti mainitsematta, että todellisuudessa nimenomaan Venäjä on tuonut lähemmäs sata tuhatta sotilasta Ukrainan rajalle viime viikkoina.
 Vaatimuksissa ja väitteissä ei ollut mitään uutta.  Venäjän ulkoministeriö julkaisi vaatimuslistan  turvatakuista jo viime viikolla.
 Nyt viestiä tehostettiin äkäisillä lausunnoilla, jotka lähtevät kiertämään maailman tiedotusvälineissä ja sosiaalisessa mediassa sitaatteina ja videoklippeinä.
 2. Putinin mukaan tähtäimessä neuvottelut, ei sota
 Kiukkuisista sanoista huolimatta Putin sanoi, ettei Venäjä halua sotaa vaan neuvotteluja.
 Hänen mukaansa Venäjän vaatimuksista on tarkoitus keskustella Genevessä jo ensi kuussa Yhdysvaltojen kanssa. Yhdysvallat ei ole vahvistanut vielä tapaamispaikkaa.
 – Toivon, että tämä on ensimmäinen positiivinen reaktio, Putin sanoi.
 Lännessä on viime viikkoina arvuuteltu, onko Venäjän uhittelussa kyse rajusta tavasta aloittaa neuvottelut turvatakuista vai tekosyystä sotatoimien aloittamiselle Ukrainassa. Juuri nyt näyttää siltä, ettei neuvotteluja ole ainakaan suljettu pois.
 Toinen asia on, että osapuolet ovat hyvin kaukana toisistaan. On vaikea kuvitella, että Yhdysvallat tai Nato sitoutuisivat esimerkiksi siihen, ettei Nato voisi enää laajentua itään. Putin tietää tämän varsin hyvin itsekin.
 3. Spektaakkeli oli vain nimellisesti lehdistötilaisuus
 Suuri lehdistötilaisuus kesti noin neljä tuntia. Kokonaisuus oli viime vuosien tapaan tarkasti orkesteroitu.
 Esimerkiksi ulkomaalaiset ja riippumattomat venäläiset toimittajat pääsivät kysymään juuri niin monta kysymystä kuin Venäjän hallinto katsoi sopivaksi.
 Iso osa ajasta kului helppojen tai jopa mielistelevien kysymysten parissa.
 Putin sai kertoa esimerkiksi pandemia-ajan liikuntaharrastuksistaan, pohtia lempikaupunkiaan Venäjällä ja kertoa suhteestaan uuden vuoden lahjoja Venäjällä tuovaan Pakkasukkoon.
 Paikallistoimittajille tilaisuus on keino kiinnittää presidentin ja koko maan median huomio edes hetkeksi oman alueen ongelmiin.
 Jotkut olivatkin tulleet paikalle kansallispuvuissa tai askarrelleet pieniä kylttejä, joissa saattoi lukea kotipaikkakunnan nimi tai kysymyksen aihe. Ulkopuoliselle kiusallisimpia olivat suuret sydämet, joita jotkut naistoimittajat olivat piirtäneet kyltteihinsä.
 Venäjä on maailman sananvapausindeksissä sijalla 150, joten mitään muuta ei olisi voinutkaan odottaa.
 4. Edes omikronmuunnos ei pysäyttänyt Putin-show’ta
 Vladimir Putinin suuri lehdistötilaisuus järjestettiin jo 17. kertaa. Viime vuonna tilaisuus oli pääasiassa virtuaalinen, mutta nyt Putin nähtiin ihan ilmielävänä toimittajien edessä.
 Koronatoimet olivat varsin mittavia.
 Meiltä osallistujilta vaadittiin kolme eri päivinä otettua koronatestiä sekä tietoa rokotuksista tai sairastetusta taudista. Paikalla oli maskipakko, tilaksi valittu Moskovan Maneesihalli oli avara ja turvaväli etenkin presidentin ja toimittajien välillä mittava.
 Silti yli viidensadan journalistin kutsuminen samaan tilaan 69–vuotiaan Putinin kanssa oli harkittu riski etenkin nyt, kun uuden omikronmuunnoksen on todettu tarttuvan herkästi myös rokotettuihin. Muunnosta on havaittu myös Venäjällä, vaikka tapauksia on viranomaisten mukaan vasta vähän.
 Aiemmin Putin on eristäytynyt hyvinkin tehokkaasti ja vaatinut kontakteiltaan testien lisäksi pitkää karanteenia. Ilmeisesti Putin koki, että oman lehdistöshow’n keskipisteenä oleminen oli riskin arvoista.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 24.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Saksan uusi hallitus sai heti pöydälleen kriisin Venäjän kanssa – Merkelin seuraaja Scholz on idänsuhteissa Suomen johtoa kokemattomampi, sanoo tutkija
 Yhdysvallat torjui pikaisesti Venäjän yrityksen neuvotella turvallisuustakuista ilman liittolaisia

Putin kiihtyi, kun hän pääsi haukkumaan länttä, mutta toivoi myös neuvotteluja – neljä huomiota suuresta lehdistötilaisuudesta


Summary: Vähiten ehdokkaita uusien hyvinvointialueiden valtuustoihin löytyi Kainuun, Etelä-Savon ja Keski-Pohjanmaan alueilla.

Aluevaalien ehdokasasettelu on vahvistettu, kertoo oikeusministeriö. Ehdokkaat saivat samalla äänestysnumeronsa.
 Koko maassa ehdokkaita on yhteensä 10 584. Eniten ehdokkaita on Länsi-Uudenmaan, Varsinais-Suomen ja Pirkanmaan hyvinvointialueilla. Länsi-Uudellamaalla ehdokkaita on 748, Varsinais-Suomessa 742 ja Pirkanmaalla 724.
 Vähiten ehdokkaita on Kainuun, Etelä-Savon, Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueilla. Kainuussa heitä on 379, Etelä-Savossa 369 ja Keski-Pohjanmaalla 362.
 Sunnuntaina 23. tammikuuta järjestettävät vaalit ovat Suomen ensimmäiset aluevaalit. Aluevaaleissa valitaan edustajat aluevaltuustoihin. Aluevaltuustot vastaavat hyvinvointialueilla sosiaalihuollon, terveydenhuollon ja pelastustoiminnan järjestämisestä vuoden 2023 alusta alkaen.
 Muusta Suomesta poiketen helsinkiläiset eivät äänestä aluevaaleissa, sillä Helsingissä palveluista vastaa jatkossakin kaupunki.
 Lue myös:   SDP ja kokoomus haalivat eniten ehdokkaita aluevaaleihin
 Perussuomalaiset vaatii aluevaaleissa, että maakuntaveroa ei oteta käyttöön – tyrmää ulkomaisen työvoiman ratkaisuna hoitajapulaan
 Ylen Aluevaali-sivusto on auki – lue, ja tiedät mistä kaikesta tulevissa vaaleissa on kyse

Aluevaalien ehdokkaiden äänestysnumerot julkistettiin – ehdokasmäärissä vaihtelua eri puolilla Suomea


Summary: Ilmatieteen laitos on antanut kelivaroituksia useisiin maakuntiin. Poliisi puolestaan kehottaa antamaan aurauskalustolle tilaa.

Varsinais-Suomen ja Pohjanmaan maakunnissa on erittäin huono ajokeli, kerrotaan Ilmatieteen laitokselta. Maakunnissa on hyvin voimakkaita lumisateita.
 Ilmatieteen laitos varoittaa mahdollisesti vaarallisesta ajokelistä myös Satakunnassa, Pirkanmaalla, Keski-Suomessa, Keski-Pohjanmaalla, Etelä-Pohjanmaalla ja Ahvenanmaalla. Lisäksi Ilmatieteen laitos on antanut pakkasvaroituksen Pohjois-Karjalaan.
 Lounais-Suomen poliisi kertoo Twitterissä, että paikoin hyvinkin sankka lumisade on tehnyt ajo-olosuhteista erittäin vaikeat. Poliisi kehottaa pysyttelemään kotona ja antamaan aurauskalustolle ja joulupäivänä töihin lähtevälle miehistölle tilaa ja aikaa.
 Aiheesta aiemmin:   Valkea joulu saapui koko Suomeen – Vaasan seudulla lunta kertyy kinoksiksi asti

Varsinais-Suomessa ja Pohjanmaalla erittäin huono ajokeli – lumisade ja pöllyävä lumi heikentävät näkyvyyttä


Summary: Korona-aika on lisännyt lautapelien suosiota. Suomalainen startup Dized haluaa tehdä lautapelien ohjeiden opettelusta viihdyttävää.

Jouluna lahjaksi saatu lautapeli jää helposti hyllyyn keräämään pölyä, kun ohjeiden lukeminen tuntuu työläältä.
 Suomalainen startup Dized haluaa ratkaista tämän ikiaikaisen ongelman. Yrityksen ovat perustaneet  Jouni Jussila  ja  Tomi Vainikka . He ovat kotoisin Järvenpäästä. Ystäviä heistä tuli jo ala-asteella.
 – Tomi oli luokalla se kaveri, jolla oli aina kaikki kiinnostavat pelit ja videot, kuvailee Dizedin toimitusjohtaja Jouni Jussila heidän ystävyytensä alkua.
 Kaverukset haluavat tuoda digitaalisuuden lautapelaajien avuksi. Tällä hetkellä yhdeksän henkeä työllistävä Dized tekee lautapelien digitaalisia tutoriaaleja.
 Aiemmin videopelienkin mukana tuli painettu ohjekirja. Nyt videopelit alkavat osuudella, jossa peli opettaa pelaajan pelaamaan. Tämän saman idean Dized tuo nyt lautapeleihin.
 Jutun alussa olevalta videolta saa käsityksen Dizedin oppaiden toimintatavasta tai  tämän linkin takaa, josta löytyy suositun lautapeli Carcassonen tutoriaali . Sen lukijana toimii  VR:n kuulutuksista tuttu  Reidar Wasenius .
 Dized haluaa tehdä oppaistaan viihdyttäviä, siksi ääninäyttelyyn ja visuaaliseen ilmeeseen on kiinnitetty erityistä huomiota.
 – Selostuksen takia pelejä voi opetella yhdessä lasten kanssa, kertoo Vainikka.
 Taiteellinen johtaja Eric Verspoor työskentelee Dizedin toimistolla Itä-Pasilassa. Hän on spiikannut useita lautapelien oppaita englanniksi, sillä hän on kanadalainen ja taitava ääninäyttelijä. Petteri Juuti / Yle
 Lyhyesti kuvattuna Dizedin oppaat toimivat seuraavasti.
 Ääninäyttelijä kertoo säännöistä ja samalla animaatio näyttää vaihe vaiheelta, miten lautapeli etenee. Opasta ei ole tarkoitus katsoa ensin kokonaan, vaan alkaa pelaamaan samalla jo katsoessa.
 Kun nappulat on laitettu pelilaudalla aloitusruutuun, klikataan tutoriaalia, jotta näkee seuraavan vaiheen ja niin edelleen, aina pelin loppuun asti.
 Kuulostaa yksinkertaiselta, mutta tähän pääsemiseksi Dizedissa on tehty töitä jo monta vuotta.
 Dizedin oppaat on tehty videopeleistä tutulla Unity 3D -pelimoottorilla.  Petteri Juuti / Yle
 Oman lautapelin tuottaminen toimi korkeakouluna alalle
 Yrityksen toimisto on Itä-Pasilassa toimistotalon kuudennessa kerroksessa. Keittiö remontoitiin ennen muuttoa, sillä toinen perustajista, Tomi Vainikka on koulutukseltaan kokki ja intohimoinen ruoanlaittaja. Nyt hän vastaa Dizedin tiedotuksesta ja markkinoinnista.
 Toimitusjohtaja Jouni Jussila ehti toimia vuoden verran Järvenpäässä nuorisotyönohjaajana ennen kuin elämä vei eteenpäin. Hän ehti kiertää maailmaa useamman vuoden reppu selässä ennen kuin syntyi idea omasta lautapelistä.
 Kaverukset perustivat vuonna 2014 lautapeliyritys Playmore Gamesin, jonka rinnalle syntyi Dized pari vuotta myöhemmin. Ensimmäiseksi he tuottivat lautapelin  Race to the North Pole .
 Oman lautapelin tekeminen toimi kaksikon korkeakouluna alalle. He oppivat, mitä lautapelien valmistaminen vaatii.
 Jussilan mukaan lautapelejä valmistavat kansainväliset yritykset ovat hioneet huippuunsa fyysisen tuotteen valmistamisen: pahviset pelilaudat, muovinappulat ja puuosat. Lautapelien valmistajat hallitsevat myös logistisen palapelin, miten esimerkiksi Kiinassa valmistettu ja paketoitu peli siirtyy kaupan hyllylle ympäri maailmaa.
 – He ovat siinä taitavia, mutta digitaalinen ohjelmistokehitys on ihan eri laji. Me haluamme poistaa ohjelmistokehityksen riskin ja kulut lautapelien valmistajilta, kuvailee toimitusjohtaja Jussila Dizedin liikeideaa.
 Omaa lautapeliä tehdessään kaksikko tajusi, miten vaikeaa selkeän sääntökirjan tekeminen on.
 – Sen tekeminen jää usein viimeiseksi, kun lautapeliä tuotetaan. Siihen jää sen takia helposti virheitä tai puutteita, kertoo Vainikka.
 Tästä syystä googlettaminen on lautapelaajille tuttua. Pelifoorumeilta etsitään vastauksia siihen, miten jossakin tilanteessa pitäisi toimia sääntöjen mukaan.
 Dizedin sovelluksesta löytyvät myös useimmiten kysytyt kysymykset.
 "Haluamme, että jokainen voisi pelata lautapelejä"
 Dizedin liikeidean ydin on selainpohjainen ohjelmisto, jolla pelioppaat tehdään. Sen tekeminen alkoi viisi vuotta sitten. Nyt alkaa olla valmista. Tämä mahdollistaa yrityksen toiminnan nopean kasvattamisen.
 Monitorilla näkyy, miten Dizedin peliopas rakentuu peräkkäisistä ruuduista. Ne ohjaavat pelaajan vaihe vaiheelta lautapelin sääntöjen läpi. Petteri Juuti / Yle
 Yrityksen taiteellinen johtaja  Eric Verspoor  siirtää parhaillaan uuden roolipelin hahmoja pelioppaaseen. Hänelle on tärkeää pyrkiä luomaan oikea tunnelma pelioppaaseen, jotta pelin opettelu olisi samalla hauskaa.
 Dizedin tavoite on olla alansa ykkönen maailmassa. He eivät ole kuulleet tai törmänneet pelimessuilla vielä kilpailijoihin. Tämä tarkoittaa sitä, että Dizedista voi tulla oman alansa ykkönen maailmassa, jos pelaajat innostuvat heidän pelioppaistaan.
 Tähän mennessä eri lautapelien ohjeita on tehty 12 kielelle. Kaikkiaan ohjeita on tehty kolmeenkymmeneen lautapeliin – myös suomeksi.
 Yrityksellä on  verkkosivujen  lisäksi ilmaiset Android- ja iOS-sovellukset. Toimitusjohtaja Jouni Jussilan mukaan aktiivisia käyttäjiä on tällä hetkellä noin 10 000. Tavoite on asetettu kymmeniin miljooniin käyttäjiin.
 – Uskon, että ensi syksynä liiketoimintamme on kannattavaa, kertoo Jussila kasvuodotuksista.
 Dized on kerännyt sijoittajilta rahaa, joiden avulla toimintaa on toistaiseksi pyöritetty. Osa sijoittajista toimii jo lautapelialalla, mikä on tuonut uskoa liikeideaan.
 Dizedin liiketoimintamalli perustuu maksuun, joka veloitetaan lautapelin julkaisijalta. Julkaisija voi sitten itse päättää tarjoaako se sisältöjään pelaajille ilmaiseksi vai maksullisena.
 Mikäli sisältö on pelaajille ilmainen, julkaisija maksaa suoraan Dizedille. Jos oppaan katselu maksaa, silloin Dized saa tietyn osan pelaajan maksamasta hinnasta.
 Tällainen maksumalli mahdollistaa sen, että myös pienet lautapelien valmistajat voivat käyttää Dizedia. Esimerkiksi  joukkorahoitettu suomalainen lautapeli Agemonia  käyttää sitä.
 Tällä hetkellä tutoriaalit tarjotaan pääsääntöisesti ilmaiseksi, mutta pelien lisäsisällöistä veloitetaan.
 Nyt yritys on kansainvälisen läpimurron kynnyksellä. Neuvottelut kansainvälisten lautapelivalmistajien kanssa ovat jo pitkällä, mutta julkisesti niistä ei voi vielä kertoa sen enempää.
 Ajoitus on myös kohdillaan, sillä  poikkeusolot ovat lisänneet pelaamista .
 – Haluamme, että ihan jokainen voisi pelata lautapelejä riippumatta sääntöjen vaikeudesta. Se on meidän tapamme parantaa maailmaa, sanoo Vainikka.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Kaikkien aikojen suurin suomalainen lautapeliprojekti toteutuu: Max Wikströmin unelma sai joukkorahoitusta 241 383 euroa
 Lauta- ja mobiilipelien suosio kasvoi: Korona-aika muutti pelaamisen tapoja, ja lisäsi myös 19-vuotiaan Janin pelaamista

Kokki ja nuoriso-ohjaaja saivat oivalluksen, joka tekee lautapelien opettelusta hauskaa – nyt heidän startupinsa on kansainvälisen läpimurron kynnyksellä


Pohjois-Karjalan Lieksassa on kymmenen huoneiston rivitalo tulessa, kertoo pelastuslaitos. Talo sijaitsee Väinöläntiellä.
 Palo on levinnyt lähes koko rakennukseen. Pelastuslaitos arvioi, että ainakin kolme huoneistoa tuhoutuu palossa täysin ja muut asunnot kärsivät vähintään savuvahinkoja.
 Tässä vaiheessa ei ole tiedossa, onko palosta aiheutunut henkilövahinkoja.
 Palosta muodostuu runsaasti savua. Ihmisiä pyydetään välttämään liikkumista lähialueella, ja keskustan alueen asukkaiden pitäisi sulkea asuntojen ilmastoinnit.
 Palon syttymissyystä ei ole tietoa. Alkutietojen mukaan palo olisi saanut alkunsa rakennuksen ulkopuolelta kuistilta.
 Sammutustyöt ovat kesken, ja niiden ennakoidaan jatkuvan puoleenpäivään asti. Sammutustöissä puretaan rivitalon kattorakenteita.
 Hälytys tulipalosta tuli hieman ennen aamuseitsemää. Paikalle on lähetetty pelastushenkilöstöä Enosta, Joensuusta, Lieksasta, Nurmeksesta ja Viekistä.

Kymmenen asunnon rivitalo palaa Lieksassa – lähialueen asukkaita pyydetään sulkemaan ilmastointi


Summary: Uusi Venäjä tarkoitti kansalaisille köyhyyttä ja valikoiduille liikemiehille valtavia rikkauksia. Politiikasta tuli kovaa peliä, jossa demokratian ihanteet unohtuivat melkein saman tien.

Neuvostoliiton hajoamisesta on kulunut 30 vuotta, mutta Venäjällä tapahtumia muistetaan ristiriitaisin tuntein.
 Kun Neuvostoliitto yhtäkkiä katosi maailmankartalta vuonna 1991, kaikki näytti vielä mahdolliselta: Venäjälle koittaisi loistava tulevaisuus demokraattisena markkinataloutena.
 Toisin kävi. Nykyisin presidentti  Vladimir Putinin  hallinto tukahduttaa kovin ottein oppositiota, riippumatonta mediaa ja kansalaisjärjestöjä.
 Historian painolastista huolimatta kehitys kohti itsevaltaista hallintoa ei ollut Venäjällä ennaltamäärätty tie. Kriittisillä hetkillä valtakamppailuissa Venäjän johtajat tekivät valintoja, jotka kuljettivat maata kohti nykytilaa.
 Tutustu neljään ratkaisevaan hetkeen, jolloin Venäjä alkoi kääntyä pois demokratiaan vievältä polulta.
 Kohtalonhetki 1991: Neuvostoliiton loppu

 Neuvostoliitto osasi järjestää näyttäviä juhlallisuuksia, mutta sen viimeinen päivä 25. joulukuuta 1991 oli koruton.
 Illalla kello seitsemän Neuvostoliiton presidentti  Mihail Gorbatšov  piti televisiopuheen, jossa hän ilmoitti kansalaisille erostaan.
 Mies, jonka oli pitänyt pelastaa pysähtyneisyyden tilaan joutunut maa, hautasi sen.
 Sitten Gorbatšov allekirjoitti eroilmoituksensa ja luovutti ydinasesalkun. Venäjän presidentti  Boris Jeltsin  ei edes saapunut paikalle.
 Pian Gorbatšovin puheen jälkeen Neuvostoliiton punalippu laskettiin Kremlin salosta. Tilalle nousi uuden Venäjän trikolori. Kello oli 19.38, ja Neuvostoliitto oli historiaa.
 Venäläiset todistivat Punaisella torilla historiallista tapahtumaa 25. joulukuuta 1991. Venäjän lippu nostettiin Neuvostoliiton punalipun tilalle.   EPA
 Lipun vaihtoa oli Moskovan Punaisella torilla  seuraamassa myös politiikan tutkija  Vladimir Gelman .
 – Sillä hetkellä ei ollut mitään suuria tunteita. Ihmiset ajattelivat kaikkea muuta, ennen kaikkea erittäin huonoa taloustilannetta, Gelman muistelee.
 Hän vertaa tapahtumaa avioeron virallistamiseen, kun aviopari on jo kasvanut erilleen.
 Gelman on nykyisin professori Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutissa ja Pietarin eurooppalaisessa yliopistossa.
 Gorbatšov oli käytännössä menettänyt pelin jo saman vuoden elokuussa, kun vanhoilliset kommunistit yrittivät suistaa hänet vallasta. Heikosti valmisteltu yritys kuivui kokoon päivissä.
 Poliittisen hyödyn tapahtumista keräsi Gorbatšovin haastaja, Venäjän neuvostotasavallan presidentiksi kesäkuun vaaleissa valittu Jeltsin.
 Lopullisesti Jeltsin oli vetänyt maton Gorbatšovin jalkojen alta jo 8. joulukuuta. Tuolloin Jeltsin ja hänen kollegansa Valko-Venäjän ja Ukrainan neuvostotasavalloista ilmoittivat Itsenäisten valtioiden yhteisön IVY:n perustamisesta.
 Se sinetöi viimeistään Neuvostoliiton kohtalon.
 Neuvostoliiton loppuvaiheita leimasi Venäjän presidentin Boris Jeltsinin ja Neuvostoliiton presidentin Mihail Gorbatšovin valtakamppailu. Alain-Pierre Hovasse / EPA
 Venäjän uusilla johtajilla  oli edessään valtava työmaa: siirtymä markkinatalouteen, demokraattisten instituutioiden rakentaminen ja kansallisvaltion luominen hajonneen imperiumin tilalle.
 Tuolloin Venäjän poliitikot valitsivat talouden uudistamisen.
 – Osittain siksi, että taloustilanne Neuvostoliiton romahtaessa oli erittäin paha, mutta osittain he myös tietoisesti laiminlöivät demokratiaa. He eivät halunneet rakentaa demokraattisia instituutioita, Vladimir Gelman sanoo.
 Gelman muistelee, mitä 1990-luvulla Pietarin pormestariksi noussut  Anatoli Sobtšak  sanoi hänelle: “Me olemme nyt vallassa, joten tämä on demokratiaa”.
 – Se kuvasi monien muidenkin poliitikkojen näkemyksiä, Gelman tiivistää.
 Demokraateiksi itseään kutsuvat poliitikot siis eivät välttämättä olleet innostuneita demokratian peruspelisäännöistä.
 Käytännössä Jeltsinillä ja hänen liittolaisillaan ei ollut kannustimia järjestää uusia vaaleja ja rakentaa uusia instituutioita.
 Uuden perustuslain valmistelu lykättiin odottamaan parempia aikoja, kun radikaalit talousuudistukset olisi ajettu ensin läpi.
 Mutta talouden jyrkkä alamäki vain jatkui. Se loi pohjan seuraavalle kriisille.
 Moskovalainen markkinapaikka 28. joulukuuta vuonna 1991. Tammikuussa 1992 Venäjän hallitus vapautti hinnat sääntelystä. Hyperinflaatio söi venäläisten säästöt ja leikkasi jyrkästi reaalituloja. Nopeita ja rajuja talousuudistuksia kutsuttiin shokkiterapiaksi. EPA
 Kohtalonhetki 1993: Jeltsin vs. parlamentti

 Viivyttely demokraattisten instituutioiden rakentamisessa kostautui: lokakuussa 1993 Moskovan kaduilla vuodatettiin verta.
 Jeltsin ja talousuudistuksia jarruttava parlamentti ajautuivat umpikujaan. Kun Jeltsin ilmoitti hajottavansa parlamentin, nosti parlamentti puolestaan presidenttiä vastaan virkasyytteen. Jeltsiniä vastustavat kansanedustajat linnoittautuivat Valkoiseen taloon.
 Lokakuun 3. päivä parlamentin aseistautuneet kannattajat yrittivät tunkeutua Moskovan pormestarinvirastoon ja Ostankinon televisiotorniin. Seuraavana aamuna Jeltsin antoi asevoimille määräyksen ratkaista tilanteen.
 Panssarivaunut tulittivat Valkoista taloa ja parlamentti antautui. Virallisten lukujen mukaan 147 ihmistä kuoli väkivaltaisuuksissa.
 Voittajaksi selvisi Jeltsin, mutta kriisi jätti syvät jäljet maan politiikkaan.
 Lokakuun perustuslaillinen kriisi päättyi parlamentin tappioon. Chuck Nacke / Alamy/All Over Press
 Gelman kuvaa tapausta nollasummapelinä,  jossa yksi osapuoli voittaa kaiken ja toinen häviää kaiken. Siitä tuli Venäjän eliitin tapa ratkaista asiat vastaisuudessakin.
 Valtakamppailun seurauksena Jeltsin ajoi maassa läpi uuden perustuslain, joka kasasi suuret valtaoikeudet presidentille parlamentin kustannuksella.
 – Suoraan sanoen jonkun pitää johtaa maata. Siinä kaikki, Jeltsin kirjoitti myöhemmin.
 Seurauksena poliittisesta järjestelmästä tuli henkilövetoinen. Perustuslaki antoi nyt mahdollisuudet autoritaariseen kehitykseen. Venäjä ei lähtenyt parlamentarismin tielle.
 Kohtalonhetki 1996: Presidentinvaalit

 Jeltsinin lähipiiri oli paniikinomaisissa tunnelmissa. Presidentin kannatus oli ennen presidentinvaalien kampanjan alkua katastrofaalisen huono, vain viiden prosentin luokkaa.
 Miljoonat kansalaiset köyhyyteen suistanut talouspolitiikka oli syönyt Jeltsinin ja nuorten uudistajien kansansuosion.
 Hintojen vapauttaminen vuonna 1992 oli aiheuttanut rajun inflaation ja tuhonnut venäläisten säästöt.
 Oli myös muita ongelmia. Tšetšenian itsenäisyyspyrkimyksiä vastaan aloitetun sotilasoperaation piti olla ”pieni voittoisa sota”, mutta se osoittautui nöyryyttäväksi, veriseksi ja likaiseksi sotkuksi.
 Lisäksi kommunistijohtaja  Gennadi Zjuganov  esiintyi Sveitsissä Davosin talouskokouksessa jo tulevan presidentin elkein ja rauhoitteli läntisiä rahapiirejä.
 Venäjän kommunistipuolueen johtaja ja presidenttiehdokas Gennadi Zjuganov puhui kannattajilleen Moskovassa 28. toukokuuta 1996. Uhkakuva kommunistien paluusta sai liikemiehet ja liberaalit tiivistämään rivejään Jeltsinin taakse. Yuri Kochetkov / EPA
 Osa Jeltsinin lähipiiriä suunnitteli jo poikkeustilan julistamista, mutta maan johto turvautui lopulta toisenlaiseen ratkaisuun.
 Se oli mutkikas ja hämärä kuvio.
 Hallinto varmisti hengissä säilymisensä suurliikemiesten avulla. Tuen Jeltsinin joukko sai lainaa osakkeita vastaan -ohjelmalla.
 Ohjelmassa liikemiehet antoivat lainoja hätää kärsivälle valtiolle tärkeiden valtionyhtiöiden osakkeita vastaan.
 Ratkaisevaa oli, että lainat annettiin ennen vaaleja, mutta osakkeiden siirtyminen liikemiesten haltuun tapahtuisi vasta vaalien jälkeen. Niinpä heillä oli tarve varmistaa Jeltsinin vaalivoitto.
 Keikauksessa pieni joukko suurliikemiehiä  sai haltuunsa merkittävän osan Venäjän talouden kruununjalokivistä, kaivos-, metalli- ja öljy-yhtiöistä. Näitä vaikutusvaltaisia liikemiehiä alettiin kutsua oligarkeiksi.
 Likainen peli perusteltiin kommunismin paluun torjumisella.
 Jeltsinin haastajaa, kommunistien johtajaa Zjuganovia ei voi pitää vankkana demokraattina. Päinvastoin hän olisi myös voinut viedä Venäjän hyvin itsevaltaiseen suuntaan, samaan tapaan kuin Valko-Venäjällä vuonna 1994 valtaan noussut  Aljaksandr Lukašenka .
 Jeltsinin voiton hinta oli, että itse poliittinen järjestelmä korruptoitui entisestään.
 – Vaalit olivat epärehelliset ja sen jälkeen vaali-instituutio alkoi yhä enemmän rappeutua, Gelman sanoo.
 Jeltsinin voitto valoi poliittiseen eliittiin uskoa siihen, että vaaleja oli mahdollista orkestroida oikean tuloksen saamiseksi jatkossakin.
 Sadat ihmiset jonottivat työnvälitystoimistoon Moskovassa 25. marraskuuta 1998. Juuri kun venäläiset olivat toivoneet 90-luvun alun talouskurimuksen jo hellittäneen, iski vuoden 1998 raju talouskriisi. Jälleen monet menettivät säästönsä ja työnsä.  EPA
 Kohtalonhetki 1999–2000: Operaatio seuraaja
 Venäjän presidentti Boris Jeltsin keskusteli pääministeri Vladimir Putinin kanssa 31. joulukuuta 1999. Jeltsin oli ladannut uudenvuodenpuheeseensa uutispommin.  epa/All Over Press
 Jeltsin sai vuoden 1996 kampanjan aikana sydänkohtauksen, eikä hänen terveytensä koskaan palannut ennalleen.
 Kohta käytiinkin jo seuraava peli presidentin seuraajasta.
 Haastajana olivat entisen pääministerin  Jevgeni Primakovin  ja Moskovan pormestarin  Juri Lužkovin  johtama ryhmittymä. Heillä oli takanaan myös muita vaikutusvaltaisia aluejohtajia.
 Entinen pääministeri Jevgeni Primakov ja Moskovan vaikutusvaltainen pormestari Juri Lužkov liittoutuivat suurin toivein vuonna 1999. Ensimmäisenä edessä olivat parlamenttivaalit, mutta tähtäimessä oli presidentin virka. EPA
 Jeltsinin lähipiiri etsi puolestaan seuraajaa, joka turvaisi heidän asemansa. Esitaistelijaksi valikoitui lojaalina pidetty entinen turvallisuuspalvelu KGB:n upseeri  Vladimir Putin .
 Putinin tueksi valjastettiin valtiokoneisto ja ystävällismielisten oligarkkien hallitsema media. Salaperäiset kerrostaloräjähdykset levittivät pelon ilmapiiriä, ja syksyllä aloitettu toinen Tšetšenian sota antoi uudelle pääministerille tilaisuuden osoittaa kovuutta ja päättäväisyyttä.
 Joulukuun 1999 parlamenttivaaleissa Primakovin ja Lužkovin leiri kärsi tappion. Aluejohtajat kiirehtivät osoittamaan uskollisuuttaan uudelle Putinia tukevalle valtapuolueelle.
 Uudenvuodenpuheessaan Boris Jeltsin kertoi jättävänsä presidentin viran ennenaikaisesti.
 Hän pyysi kansalaisilta anteeksi, että loikka harmaasta totalitaarisesta menneisyydestä valoisaan tulevaisuuteen oli osoittautunut tuskallisen vaikeaksi.
 Viran otti hoitoonsa pääministeri Vladimir Putin, joka heti ilmoitti, että maassa ei synny minuutinkaan valtatyhjiötä.

 Miksi Putin onnistui siinä missä Jeltsin ei?
 ”Villillä 90-luvulla” Jeltsin joutui koko ajan tasapainottelemaan talousvaikeuksien, oligarkkien ja itsepäisten aluejohtajien keskellä.
 Putinilla sen sijaan oli tukenaan talouskasvu, kansansuosio ja valtion väkivaltakoneisto, joten hän kykeni alistamaan oligarkit ja aluejohtajat osaksi keskusjohtoista vallan vertikaalia.
 Professori Gelman ei usko, että tie henkilövetoiseen autoritarismiin oli väistämätön.
 Gelman muistuttaa, että Venäjä oli kuitenkin koko maailman kriteereillä taloudellisesti kehittynyt maa: bruttokansantuote oli asukasta kohti suhteellisen korkea, eivätkä tuloerot ja epätasa-arvo olleet niin jyrkät kuin esimerkiksi monissa Latinalaisen Amerikan demokratioissa.
 Ratkaisuja tekivät ihmiset.
 – Yhtä ainoaa ratkaisevaa hetkeä ei ollut, mutta joka kerta päätökset tehtiin demokratiaa vastaan, Vladimir Gelman sanoo.
 Samaan aikaan poliitikoille ei löytynyt vastavoimaksi vahvoja yhteiskunnallisia kansanliikkeitä.
 Esimerkiksi 1800-luvun Euroopassa ja 1900-luvun Latinalaisessa Amerikassa demokratisoinnin puolesta taisteli työväenliike, mutta sellaista ei kommunismin jälkeisessä Neuvostoliitossa ole muodostunut.
 – Venäjällä ammattiliitot ovat heikkoja eivätkä kykene mobilisoimaan väkeä, Gelman sanoo.
 Vastavoimaa ei löydy uskonnollisistakaan liikkeistä, koska kirkolla ei ole valtiosta riippumatonta asemaa.
 Toisaalta Putinin hallinnollakaan ei ole enää edessä helppoja vuosia. Kituliaan talouskasvun oloissa tyytymättömyys hallintoon kasvaa.
 – Se on vakava haaste vallanpitäjille, sillä tyytymättömyyttä vastaan taisteleminen vain sortotoimien avulla on raskasta ja riskialtista, professori Gelman toteaa.
 Näetkö vielä mahdollisena, että Venäjästä voisi tulla demokraattinen naapuri? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.12. kello 23 asti.
 Kuuntele aiheesta:
 Maailmanpolitiikan arkipäivää:  30 vuotta Neuvostoliiton hajoamisesta: Venäjän demokratiakehitys kompastui ja neuvostonostalgia elää  4.12.2021
 Katso:
 Elävä arkisto:  Elävä arkisto: Elokuun vallankaappauksesta Putiniin – Venäjän tie kommunismista kuriin
 Elävä arkisto:  Elävä arkisto: Lopullinen isku Neuvostoliitolle
 Lisää aiheesta:
 Toimittajalta: Panssareita, valheita ja katukansaa – Moskova opetti vuonna 1991, mitä vallankaappaukseen tarvitaan  8.1.2021
 Viro vapautui 30 vuotta sitten telaketjujen kalistessa – "Ajassa oli ikkuna, joka oli auki vain hetken verran," sanoo Helena Lotman, 30 20.8.2021
 Öljytuloja yhteiskassaan ja peiteyhtiöiden verkostoja – Vladimir Putinin lähipiiri oppi konstinsa jo 1980-luvun KGB:ssä  4.10.2021
 Essee: Putin hakee vakautta ja poimii aatteita historian noutopöydästä  18.3.2021
 Tällainen on neljättä kautta tavoittelevan Vladimir Putinin tarina: Nousu Venäjän johtoon alkoi KGB:stä  6.12.2017

Venäjän itsevaltainen kehitys alkoi heti, kun Neuvostoliitto hajosi 30 vuotta sitten –  Katso neljä kohtalonhetkeä Boris Jeltsinin villiltä 1990-luvulta


Summary: Viime vuonna paikalle kokoontui koronaviruksen takia vain muutamia satoja kuulijoita. Aiemmin messua ovat paikan päällä seuranneet tuhannet ihmiset.

Roomalaiskatolisen kirkon johtaja, paavi  Franciscus  on pitänyt perinteisen jouluaattoillan messun noin 2 000 kuulijalle Vatikaanin Pietarinkirkossa. Asiasta kertoivat muun muassa uutistoimistot AP ja AFP.
 AFP:n mukaan yleisössä olisi ollut lisäksi parisensataa kirkon edustajaa. Messu esitettiin samanaikaisesti suurilta näytöiltä Pietarinkirkon ulkopuolella, jotta sitä pääsivät seuraamaan myös ne, jotka eivät olleet onnistuneet saamaan pääsylippua sisälle kirkkoon.
 Roomalaiskatolisen kirkon sydämessä pidetty seremonia oli huomattavasti suurempi kuin viime jouluna tiukempien koronarajoitusten aikaan. Viime vuonna messuun osallistui vain liki 200 ihmistä, joista valtaosa oli Vatikaanin työntekijöitä.
 Osallistujamäärä oli silti edelleen vain murto-osa koronaa edeltäviin messuihin nähden. AP:n mukaan Pietarinkirkossa on kapasiteettia noin 20 000 ihmiselle ja ennen pandemiaa jouluaaton messu veti sen tavallisesti täyteen.
 Perinteisesti keskiyöllä pidetty messu alkoi edellisvuoden tapaan jo alkuillasta.
 Puheessaan paavi vetosi koronapandemiassa kärsineiden köyhien puolesta. Paavi toivoi myös, ettei jatkossa nähtäisi enää "yhtään kuolemia työpaikalla" ja muistutti työnteon arvokkuudesta.
 Franciscus kehotti kirkkokansaa arvostamaan elämän pieniä asioita.
 – Siellä Jumala on, pienuudessa, Franciscus sanoi.
 Messukansa maskeissa, paavi paljain kasvoin
 Monen muun maan tapaan Italia painii nopeasti lisääntyvien tartuntamäärien kanssa omikronmuunnoksen levitessä. Perjantaina Italiassa kirjattiin AP:n mukaan uusi ennätys päivittäisten uusien koronatartuntojen määrässä, kun maassa vahvistettiin noin 50 600 uutta tapausta.
 Maailman koronatilannetta seuraavan Johns Hopkinsin yliopiston seurannan mukaan Italiassa on vahvistettu tähän mennessä yli 5,5 miljoonaa tartuntaa ja kirjattu yli 136 000 koronaan liittyvää kuolemaa. Italiassa on noin 60 miljoonaa asukasta.
 Aattoillan messuunkin osallistuttiin kasvomaskeissa ja  Vatican News -sivustolla  painotettiin messua vietetyn terveysvaatimuksia noudattaen. 85-vuotias paavi itse tosin oli kirkossa ilman maskia.
 Franciscus esiintyy julkisuudessa tavallisesti maskitta, mikä on herättänyt aiemmin pandemian aikana myös huolta hänen terveydestään. Paavilta puuttuu osa toisesta keuhkosta, mikä saattaa vaikeuttaa maskin lävitse hengittämistä.
 Paavi Franciscuksen sekä hänen edeltäjänsä  Benedictus XVI:n  uskotaan jo saaneen koronarokotteen tehosteannokset, kertoo AP. Nykyinen paavi on kuvaillut rokotteen ottamisen olevan rakkauden teko, minkä lisäksi hän on kehottanut rikkaita maita tarjoamaan rokotteita kehittyville maille.
 Lähes kaikille Vatikaanin työntekijöille rokotepakko
 AP:n mukaan omikronin vuoksi pahentuvan koronatilanteen myötä Vatikaanin työntekijöille annettiin torstaina uusi määräys rokotepakosta. Aiempaa rokotemääräystä laajennettiin koskemaan nyt koko Vatikaanin henkilökuntaa pois lukien ne, jotka ovat toipuneet koronaviruksesta.
 Aiemmin rokotepakko koski vain niitä henkilökunnan jäseniä, jotka olivat suorassa tekemisessä yleisön kanssa. Rokotteita vaadittiin täten muun muassa Vatikaanin museoiden henkilökunnalta sekä paavin turvallisuudesta vastaavan sveitsiläiskaartin jäseniltä.
 Messuun osallistuneita rokotepakko ei sen sijaan koskenut.
 – En ole huolissani, koska minulla on ensinnäkin maski ja olen saanut kolmannen (rokote)annokseni, joten tunnen oloni rentoutuneeksi, kertoi messuun osallistunut roomalainen  Franco Pasquali  AP:n mukaan.
 – Ongelma ovat ne, jotka eivät rokottaudu, hän jatkoi.

Paavi piti jouluaattoillan messun edellisvuotta suuremmassa seremoniassa


Summary: Hubble-teleskoopin seuraajan suunnittelu alkoi 25 vuotta sitten. James Webb -teleskoopin odotetaan muuttavan perustavanlaatuisesti tutkijoiden ymmärrystä maailmankaikkeudesta.

Yhdysvaltain avaruushallintoviraston Nasan, Euroopan avaruusjärjestön ESA:n ja Kanadan avaruusjärjestön CSA:n yhteistyönä rakentama James Webb -avaruusteleskooppi on määrä laukaista avaruuteen tänään joulupäivänä kello 14.20 Suomen aikaa.
 Laukaisua voi seurata suorana lähetyksenä  Yle Areenasta .
 Etelä-Amerikasta, Ranskan Guyanasta laukaistava teleskooppi saa kyydin avaruuteen ranskalaisvalmisteiselta avaruusraketilta. 26 minuutin kyydityksen jälkeen teleskooppi jatkaa matkaansa itsekseen.

 Seuraavan kuukauden aikana teleskoopin on tarkoitus päätyä määränpäähänsä auringon kiertoradalla noin 1,5 miljoonan kilometrin päähän maasta. Tämä on noin neljä kertaa kauempana kuin kuu. Webbin erityinen kiertorata pitää sen jatkuvassa linjassa Maan kanssa.
 Lähes tenniskentän kokoiseksi avautuva James Webb -teleskooppi voi havaita esimerkiksi maailmankaikkeuden alussa syntyneitä, nyt kaikkein kauimpana olevia kohteita. Teleskoopin avulla on tarkoitus päästä kuvaamaan suoraan eksoplaneettoja ja jopa saaman tietoa niiden elinkelpoisuudesta, ESA:n tiedeohjelman neuvonantaja  Mark McCaughrean  kertoi  Yle Uutisille marraskuussa . Eksoplaneetat ovat planeettoja, jotka kiertävät muita tähtiä kuin omaa Aurinkoamme.
 Taitelijan näkemys JWST:stä työssään avaruudessa. Kaikkien aikojen suurin ja tehokkain avaruusteleskooppi on määrä laukaista matkaan joulukuun 18. päivänä.  Adriana Manrique Gutierrez / Nasa GSFC /CIL
 Nasan Hubble-teleskoopin seuraajaksi rakennettu James Webb -teleskooppi on maksanut lähes yhdeksän miljardia euroa. Sen odotetaan muuttavan perustavanlaatuisesti tutkijoiden ymmärrystä maailmankaikkeudesta.
 Lue lisää:
 Uuden sukupolven avaruusteleskooppi laukaistaan pian matkaan Etelä-Amerikasta – Yle tutustui isosilmäiseen jättiläiseen avaruuskeskuksessa

Lähes yhdeksän miljardin euron James Webb -teleskooppi on määrä laukaista avaruuteen iltapäivällä – Yle näyttää suorana historiallisen tapahtuman


Summary: Koronaepidemia leviää nyt ennätystahtiin, ja se näkyy myös arkea pyörittävillä aloilla. Ruokakaupassa, pelastuslaitoksella ja jätehuollossa laajoihin sairastumisaaltoihin on varauduttu.

Koronatartuntojen määrä on rikkonut joulukuussa toistuvasti ennätyksiä.
 Suomessa 3 000 uutta tartuntaa .
 Siinä missä sairaalat ovat lujilla potilasmäärien kanssa, myös yhteiskunnan muiden ydintoimintojen, kuten ruokakauppojen, teiden aurauksen tai pelastustoimen pitää pyöriä – tarvittaessa ympäri vuorokauden. Kaupoista pitää saada ruokaa, jäteastiat täytyy tyhjentää ja paloautojen on tärkeää saapua apuun tosipaikan tullen.
 Mutta miten käy, jos helposti tarttuvan omikronmuunnoksen aalto pyyhkäisee rajoituksista huolimatta Suomen yli lähiviikkoina?
 Logistiikka on kriittiisin osa kaupan tuotantoketjua
 Ruokakaupoissa joulu on vuoden vilkkainta aikaa, ja samalla ruuhkaisinta.
 Keskossa omikronmuunnokseen on varauduttu samaan tapaan kuin koronavirukseen koko pandemian ajan:  suojaamalla henkilökuntaa ja asiakkaita virukselta , kertoo ketjujohtaja  Ari Sääksmäki .
 – Keskeistä on, että näitä toimenpiteitä jaksettaisiin edelleen noudattaa.
 Kaupan näkökulmasta kaikkein kriittisin paikka on logistiikka, kertoo Keskon ketjujohtaja Ari Sääksmäki. Järeimmät koronatoimet omikronin leviämisen estämiseksi on Sääksmäen mukaan tehty juuri logistiikan puolella.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Iso osa yhteiskunnan ydintoiminnoista on sellaisia, että niiden merkityksen huomaa usein vasta silloin, jos niissä ilmenee ongelmia.
 Logistiikka eli tavaroiden hankkiminen ja kuljettaminen kauppoihin on Sääksmäen mukaan koronariskin suhteen kaikkein kriittiisin osa kaupan toimintaa.
 – Muun muassa ulkopuolisten vierailut on kielletty logistiikassa, työvuoroja on jaksotettu niin, että mahdolliset altistumiset rajoittuisivat mahdollisimman pienelle joukolle, käytetään suojaimia koko työvuoron ajan, Sääksmäki luettelee.
 Tähän asti koronaa on Sääksmäen mukaan ollut Keskossa verrattain vähän. Myös kaupan työntekijöiden osalta on varauduttu joukkosairastumisiin.
 – Jos joukkosairastumisia tulee, pystytään nopeasti kouluttamaan uutta henkilöstä näihin tilanteisiin.
 – Kyllä joulu saadaan läpi vietyä, Sääksmäki vakuuttaa.
 Palopäällikkö: Apu tulee jouluna, kun 112 soi
 Omikronmuunnokselta ei ole Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoskaan kokonaan onnistunut välttymään.
 Länsi-Uudellamaalla karanteenissa tai sairauslomilla oli torstaina parikymmentä henkeä, mutta pelastuslaitoksissa oli työvuorossa silti määritelty vähimmäismäärä eli 85 henkeä, kertoo palopäällikkö  Juha Rajala .
 Tilanne ei vaikuta joulun pelastustöihin, sillä kokonaisvahvuus Länsi-Uudellamaalla on noin 400 henkeä.
 – Olemme joulunpyhinä normaalisti valmiudessa, ja apu tulee. Jos 112:een joutuu joulunpyhinä soittamaan, täältä tullaan hätiin, Rajala kertoo.
 Jos omikron leviäisi pelastuslaitoksen henkilöstöön, ensimmäiseksi soitettaisiin ihmisiä ylitöihin.
 – Aika paljon on jouduttukin ylitöitä teettämään. Se on ensimmäinen ja helpoin asia joka voidaan toteuttaa. Jos asema jää vajaalle, sitten ajetaan vajaalla yksiköllä ja apu tulee perille niinkin, Rajala kertoo.
 Pelastuslaitoksilla on varauduttu koronaan eri tavoin keväästä 2020 asti eli siitä saakka, kun pandemian levisi Suomeen.
 Silloin alettiin suunnitella toimintaa pahimman skenaarion varalle.
 Vaikka pelastuslaitokselle tulisi laaja joukkoaltistuminen, asemat pidettäisiin auki niin kauan kuin mahdollista. Tarvittaessa on mahdollista vähentää pelastusyksiköissä olevien työntekijöiden määrää neljästä kolmeen.
 – Aina voi tiputtaa yhden, sillä selvitään vielä, vaikka yksikkö ei ole silloin säännösten mukaisesti savusukelluskelpoinen.
 – Sitten viereiseltä asemalta mahdollisimman nopeasti toinen yksikkö apuun, niin saadaan toiminta alkuun. Vajaallakin yksiköllä pystytään tekemään jotain niin, että avuntarvitsija saa avun, Rajala sanoo.
 Pelastuslaitoksilla on jouluna normaali valmius, vaikka osa henkiöstöstä olisi koronan takia karanteenissa. Jos 112:een joutuu joulunpyhinä soittamaan, täältä tullaan hätiin, sanoo palopäällikkö Juha Rajala Länsi-Uudenmaan pelastuslaitokselta. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Rajalaa pandemian jatkuminen myös huolestuttaa.
 – Toistaiseksi rivit pitävät, mutta totta kai huolta herättää ihan ensihoitajien ja pelastajien turvallisuus ja jaksaminen. Tämä on kestänyt kauan, ylitöitä teetetään paljon, ja porukat rupeavat pikku hiljaa väsymään, Rajala pohtii.
 Jätehuollossa on oltu koronavalmiudessa kaksi vuotta
 Miljoonan ihmisen jätehuollosta pääkaupunkiseudulla vastaavassa HSY:ssä työ jatkuu kuten tähänkin asti, tarkkoja käytäntöjä noudattaen.
 Kuljetuspalveluiden käyttöpäällikkö  Juho Nuutinen  sanoo, että omikronmuunnoksen laajempi leviäminen herättää ajatuksia henkilöstön riittävyydestä, mutta ei vielä kovinkaan suurta huolta.
 – Tällä hetkellä ei ole mitään syytä katsoa jotenkin pelokkaasti tulevaisuuteen. Meillä autot pyörii ja jäte kulkee eli kaikki on siinä mielessä hyvin tulevia joulunpyhiä ajatellen
 HSY tarjoaa vesi- ja jätehuollon palveluita noin miljoonalle ihmiselle. Omaa väkeä on 700–800 työntekijää, minkä lisäksi kuljetuspalveluita ostetaan alihankintana.
 Yhteiskunnan ydintoimintojen voi sanoa sujuvat hyvin silloin, jos niiden olemassaolosta ei tarvitse huolehtia. Ihmiset kävivät jouluostoksilla Tammiston Citymarketissa 23.12.2021 Mikko Ahmajärvi / Yle
 Kaikki mahdollinen työ tehdään jo nyt etänä, mutta jäte- ja vesihuollossa käytännön työ tehdään paikan päällä.
 Koronan kanssa on pitänyt olla valmiudessa jo kohta kaksi vuotta. Tiimit pidetään erillään, taukoja porrastetaan ja autojen sisätiloja desinfioidaan. Näin yritetään Nuutisen mukaan välttää laajempaa karanteenikierrettä.
 – Joukon pienentäminen ja kohtaamisten vähentäminen ovat oikeastaan ainoat asiat, joita käytännön elämässä pystyy tekemään, Nuutinen sanoo.
 Voit keskustella jutusta 24.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Hallitus vetää hätäjarrusta, yli 5-vuotiaiden rokottaminen alkaa
 Analyysi: Hätäjarrussa on kyse myös kriisiviestinnästä, eikä se välttämättä ole työkalun tehottomin puoli
 Kun pääministeri Marin oli puhunut televisiossa kello 23, alkoi ravintoloitsija Henry Olanderin ja hääparien uneton yö

Pyöriikö Suomi, jos omikron kaataa joukoittain väkeä sairasvuoteelle? Näin ruokakaupat, pelastuslaitokset ja jätehuolto varautuvat


Summary: Helsingin käräjäoikeus asetti aiemmin AKT:lle uhkasakon, jos liitto ei lopeta saartotoimenpiteitä pohjoissavolaista metsäyhtiötä vastaan.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT katsoo, että Helsingin käräjäoikeuden sakon uhalla määräämä Keitele Groupia koskeva turvaamistoimi on perusteeton ja se on purettava välittömästi.
 AKT on pysäyttänyt satamissa Keiteleen tuotteiden käsittelyn työtaistelutoimena.  Helsingin käräjäoikeus asetti viime keskiviikkona AKT:lle  miljoonan euron uhkasakon, jos liitto ei lopeta saartotoimenpiteitä Keitele Groupia vastaan.
 AKT:n mielestä työtaistelu pohjoissavolaista Keitelettä vastaan on laillinen ja oikeutettu.
 Keitele Groupin mielestä AKT:n tulkintaa törkeänä ja oikeuden päätöstä halveksivana.
 – Viennin pysäyttäminen oli jo alun perin kohtuuton toimenpide ja oikeuden päätöksen halveksiminen on törkeää, oikeusvaltiossa sopimatonta käytöstä, sanoo Keitele Forestin hallituksen puheenjohtaja  Ilkka Kylävainio  tiedotteessa.
 Kiistassa on kyse mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimuksista. Pohjoissavolainen perheyritys Keitele Group, kieltäytyi tekemästä yrityskohtaista työehtosopimusta Teollisuusliiton kanssa ja joutui Teollisuusliiton työtaistelutoimenpiteiden kohteeksi.
 AKT pyrkii painostamaan Keitelettä aloittamaan neuvottelut Teollisuusliiton kanssa yrityskohtaisesta työehtosopimuksesta. AKT:n mukaan Keitele on kieltäytynyt neuvotteluiden aloittamisesta toistuvista pyynnöistä huolimatta.
 – Jos yhtiö haluaa ratkaista tämän tilanteen, sen on palattava neuvottelupöytään. Työntekijöillä on Teollisuusliiton edustamana oikeus tavoitella neuvotteluratkaisua ja työehtosopimusta. Aloite on nyt Keitele Groupilla, sanoo AKT:n puheenjohtaja  Ismo Kokko  liiton tiedotteessa.
 Lue myös:   Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:lle miljoonan euron uhkasakko, jos liitto ei lopeta metsäyhtiö Keitele Groupin saartamista
 Teollisuusliitto ja Keitele Group kiistelevät työehtosopimusneuvotteluista

AKT ei tottele käräjäoikeutta – kiista metsäyhtiö Keitele Groupin kanssa kärjistyy


Summary: Ihmiset eri puolilta maailmaa tulevat Lappiin tontun töihin. Yksi heistä on Minna Tuomenharju, joka kaipasi arkeensa vaihtelua.

Kun  Minna Tuomenharju , 34, kertoi syksyllä harkitsevansa tontuksi ryhtymistä, oli tunnelma kotona samaan aikaan huvittunut ja kannustava.
 Tuomenharjun perheeseen kuuluu puoliso, tämän 11- ja 13-vuotiaat lapset ja koira.
 – Olivathan lapset ihmeissään ja huvittuneita. Puoliso sanoi, että aivan ehdottomasti menet, kaikki hoituu kotopuolessa, Tuomenharju kertoo.
 Kajaanissa asuva, Rovaniemeltä kotoisin oleva Tuomenharju työskenteli tonttuna ensimmäisen kerran vuonna 2011. Sen jälkeen sosiaalialan työt veivät mennessään. Hän tiesi, että jos tilaisuus tulisi, hän haluaisi vielä uudelleen tontuksi.
 – Tonttuilusta jäi hyvät fiilikset, ja halusin tulla ehdottomasti uudestaan.
 Tontun työssä Tuomenharjua kiehtoo joulun tunnelma, hyväntuuliset ihmiset ja työn ainutlaatuisuus.
 – On ihana katsoa sitä iloa, kun olen lapsia vastassa tonttuna ja lapset saavat kysyä tontulta joulupukista. Lasten ilo tarttuu aikuisiin, ja kaikki muistavat kokemuksen koko loppuelämänsä, kuvailee Tuomenharju.
 Luontoa ja joulua rakastavalle tontun työ on ikimuistoista.
 – Työ on fyysisesti raskasta, koska koko ajan on liikkeellä ja ulkona. Henkisesti tämä on palkitsevaa, koska tämä on niin ihanaa. Saan myös ansioluettelooni merkinnän, että olen ollut tonttuna, joten tämä on ainutlaatuista työkokemusta, Tuomenharju kertoo.
 Rovaniemellä työskentelee tonttuja erilaisissa tehtävissä. Postitontut vastaanottavat maailmalta saapuvia joulupukille lähetettyjä kirjeitä. Tontut avustavat myös joulupukkia vierailijoiden kanssa ja ohjaavat muun muassa tonttukoulua. Tuomenharju vastaa Iso-Britanniasta saapuvien vierasryhmien matkojen onnistumisesta. Moni turisteista toteuttaa pitkäaikaisen unelmansa päästä Lappiin.
 "Pysyn tontun roolissa"
 Tuomenharjun tonttuhahmo, Northern Star, on turisteja vastassa jo lentokentällä.
 – Olen ensisijaisesti tonttu ja pysyn tontun roolissa. Toimin kuitenkin myös matkaoppaana, joten huolehdin aikatauluista ja siitä, että kaikki ovat mukana matkassa ja oikeassa paikassa oikeaan aikaan, Tuomenharju luettelee tontun tehtäviä.
 Vierailijoiden saavuttua Rovaniemelle tonttu huolehtii siitä, että kaikki pääsevät lentokentältä hotellille. Jokaisella tontulla on oma bussi, jolla vieraat kulkevat paikasta toiseen vierailunsa ajan. Tonttu hankkii vieraille myös talvivaatteet, koska heillä ei välttämättä ole sopivaa vaatetusta pohjolan talveen. Ryhmät viipyvät Rovaniemellä kolmesta neljään päivää.
 Saapumisen jälkeen vieraille on tarjolla erilaisia aktiviteetteja kuten husky-, poro- ja moottorikelkka-ajelua ja talviaktiviteetteja. Vieraat pääsevät tapaamaan joulupukin oman poronhoitajan sekä sen tärkeimmän: joulupukin.
 – Tästä ovat innoissaan lasten lisäksi etenkin isovanhemmat. Vuosien odotuksen jälkeen he tapaavat sen aidon ja oikean joulupukin.
 Tontun työ antaa vastapainoa arkeen
 Sesonkiluontoinen tonttutyö sopii Tuomenharju mukaan henkilölle, joka kaipaa vaihtelua arkeen.
 – Paljon on tonttuja, jotka ovat ottaneet omasta työstään palkatonta vapaata ja halunneet tulla kokemaan jotain erilaista.
 Tuomenharju työskentelee joulusesongin ulkopuolella johtotehtävissä nuorten mielenterveyden parissa.
 Kertyneet lomat ja ylityöt mahdollistivat tonttutyön. Ennen tontuksi ryhtymistä Tuomenharju keskusteli työnantajansa kanssa siitä, miten kahden työn yhdistäminen onnistuu. Hän työskentelee Rovaniemeltä käsin yhden päivän viikossa Nuorimieli-toiminnalle.
 – Tulimme työnantajan kanssa siihen lopputulokseen, että tämä on positiivinen asia ja ja vahvistaa myös mielen hyvinvointia.
 Tontun työ on vastapainoa arjelle, mutta mielenterveysosaamisesta on tontun työssä myös hyötyä.
 – Nuorten kanssa tekemäni työ näkyy positiivisesti omassa ajattelutavassani ja toiminnassani. Osaan tsempata tonttukollegoita ja nostaa asioita positiivisesti esiin, miettii Tuomenharju.
 Tonttukollegoita tulee eri puolilta maailmaa.  Antti Mikkola / YLE-Lappi
 Tonttuja tulee eri puolilta maailmaa
 Tontuksi voi Tuomenharjun mukaan lähtökohtaisesti päästä kuka tahansa. Rekrytointiprosessi etenee työhakemuksen ja työhaastattelujen kautta. Tontun perusominaisuuksiin kuuluvat avoin ja iloinen asenne, esiintymiskyky ja vähintäänkin englannin kielitaito.
 – On tärkeä myös pystyä pitämään kiinni aikatauluista ja ohjaamaan isompaa ryhmää, Tuomenharju listaa.
 Tuomenharjulla on esimerkiksi juuri ollut ohjattavana 55 vieraan ryhmä, joten aikataulujen hallinta on tarpeen.
 Tonttuja saapuu Rovaniemelle eri puolilta maailmaa. Kuluvalla kaudella Tuomenharjun kollegat ovat 16–36-vuotiaita ja kotoisin muun muassa Italiasta, Puolasta, Hollannista, Kreikasta ja Espanjasta.
 Yksi aktiviteeteista on tonttukoulu, josta lapset saavat kiitokseksi diplomin.  Antti Mikkola / YLE-Lappi
 Jouluna tontuilla on myös vapaa-aikaa
 Tuomenharjulla on selkeä vastaus siihen, miten tonttu viettää vapaa-aikaansa.
 – Päikkäreitä nukkuen. Jos kysyisi nuoremmilta tontuilta, vastaus voisi olla eri. Monet kansainväliset tontut ovat käyneet katsomassa joulupukkia ja ulkoilemassa tai tavanneet kavereita. Itsellä vapaa-aika menee pitkälti lepäillen ja rauhassa. Syön hyvin ja katson omia suosikkisarjoja.
 Jouluna tontut ovat töissä, mutta aattoiltana työaika mukautuu suomalaiseen joulunviettoon. Työtä on aamulla ja päivällä, ilta on vapaa-aikaa. Tuomenharjun perhe saapuu Rovaniemelle joulunviettoon, mutta osa tontuista on kaupungissa yksin.
 – Heille työnantaja järjestää yhteisen joulun, orpojen tonttujen joulun. Osallistujat tuovat nyyttikestiperiaatteella oman maansa perinteisiä jouluruokia yhteiseen joulupöytään.
 Tonttusesonki päättyy jouluun. Joulupukin Pajakylässä joulu toki jatkuu ympäri vuoden silloinkin, kun Tuomenharju palaa takaisin arkeensa Kajaaniin. Joulun alla tunnelma onkin haikea, sillä kausi on kulunut nopeasti.
 – Pitää itsekin pysähtyä enemmän ja muistaa nauttia, ennen kuin tämä loppuu, Tuomenharju kertoo.
 Vieraat saavat lähtiessään mukaansa myös joululahjan, tonttunuken. Osa lapsista on kertonut nimeävänsä nuken Tuomenharjun tonttunimen mukaan.
 – Paras palaute on se, kun lapsi sanoo, että olen paras ja lempparitonttu ikinä, eikä hän unohda tonttua koskaan.
 Entä aikooko Tuomenharju palata tontuksi vielä uudelleen?
 – Aivan ehdottomasti, mikäli päivätyöni sen vain sallii.
 Jutun keskustelu on auki jouluaattoon kello 23:een asti.

Minna Tuomenharju otti vapaata johtotehtävistä ja lähti tontuksi Lappiin – "Tämä vahvistaa mielen hyvinvointia"


Summary: Samalla ministeriö vahvisti keskiviikkoisen tapauksen, missä vihainen väkijoukko kohdisti väkivaltaa suomalaisia kohtaan.

Maavoimat tiedotti keskiviikkona, että UNIFIL-operaatioon osallistuvat suomalaiset rauhanturvaajat olivat iltapäivällä partioimassa Etelä-Libanonissa, kun väkijoukko oli pysäyttänyt partion ja estänyt sen liikkumisen.
 – Uhkaavasti käyttäytynyt joukko kerääntyi partion ajoneuvojen ympärille ja tilanteessa viiteen suomalaiseen rauhanturvaajaan kohdistettiin lievää väkivaltaa. Myös partion käyttämät ajoneuvot kärsivät vahinkoja.
 Tilanne laukesi vasta Libanonin asevoimien tultua apuun.
 Twitterissä on julkaistu useita videoita, joissa ihmiset ovat piirittäneet YK:n rauhanturvaajille kuuluvia ajoneuvoja. Yhden auton katolle kiivetään ja auton kattoa poljetaan voimalla. Yhtä autoa päin heitetään myös isoilla kivi- tai betonimurikoilla.
 Torstaina Libanonin ulkoministeriö vahvisti Reutersin mukaan tapauksen. Ministeriö pahoittelee sitä ja kertoo odottavansa asiassa lisäselvityksiä.
 – Minkäänlaiset hyökkäykset UNIFIL:in joukkoja vastaan eivät ole hyväksyttäviä, ministeriö tiedotti.
 Tapahtumapaikan pormestarin mukaan rauhanturvaajat olisivat provosoineet paikallisia liikkumalla kaduilla, joissa he eivät yleensä partioi.
 Libanonissa toimivan suomalaisen kriisinhallintajoukon SKJL:n komentajan, everstiluutnantti  Hannu Koiviston  mukaan partio oli kuitenkin sille käsketyllä reitillä ja sen varustuksena oli perusvarustus, kertoo  Helsingin Sanomat.
 Tapaus sattui vain muutama tunti sen jälkeen, kun YK:n pääsihteeri oli lähtenyt Libanonista, missä hän oli nelipäiväisellä vierailulla.
 Rauhanturvaajien fyysiseen koskemattomuuteen kohdistuvat tapaukset ovat Koiviston mukaan harvinaisia.
 Libanonissa on noin 10 000 YK:n rauhanturvaajaa.
 Lue lisää:
 Suomalaisten rauhanturvaajien partiointitehtävän aikana välikohtaus Libanonissa – viidelle lieviä vammoja

Libanonin ulkoministeriö pahoitteli suomalaisen rauhanturvaajapartion kimppuun käymistä – "Ei missään tapauksessa hyväksyttävää"


Summary: Sesonki pitenee kuusikauppiaan mukaan molemmista päistä. Osa haluaa kuusen jo joulukuun alussa, viimeisimmät aattoiltana.

Valtaosa suomalaisista koristaa kotinsa entistä pienemmillä joulukuusilla. Tämän on pistänyt merkille pitkän linjan kuusikauppias  Veikko Lamminaho , joka myy puita sekä toreilla että netissä.
 Toisaalta osa asiakkaista tilaa nykyään suuria kuusia. Jyväskyläläinen Lamminaho kuljettaakin koteihin jopa neljä-viisimetrisiä puita.
 Isoja kuusia haluavat ainakin ihmiset, joiden kodeista löytyy kahden kerroksen korkuinen olohuone.
 – Tietysti määrä on pieni, mutta isoja kuusia menee kuitenkin, Lamminaho sanoo.
 Kauppiaalle esitetään myös muunlaisia erityistoiveita. Tänä vuonna häneltä tilattiin esimerkiksi neljäsosakuusi. Se oli tarkoitus laittaa nurkkaan ja piti saada mahdollisimman lähelle kulmausta.
 – Ihannekuusi on jokaisella omanlainen, koska ihmisillä on hyvin erilaisia tarpeita. Jos vetää yhteen, useimmat haluavat tuuhean kuusen, Lamminaho kuvaa.
 Kotimainen metsäkuusi pitää pintansa
 Lamminaho myi viimeisen kuusen jouluaattona kymmentä vaille viisi viime vuonna. Tänä vuonna hän toimitti ensimmäisen nettikauppatilauksen jo aivan joulukuun alussa.
 Sesonki onkin kauppiaan mukaan pidentynyt molemmista päistä.
 – Osa ihmisistä hankkii joulukuusen jo joulukuun alussa. Se on pidempiaikainen trendi. Luulen, että korona on vahvistanut sitä.
 Joulukuusien kysyntä jatkuu Lamminahon mukaan vilkkaana viimevuotiseen tapaan. Vuosi sitten korona kiihdytti myyntiä.
 – Enemmän ihmisiä on kotona ja ylipäätään Suomessa viettämässä joulua. Se näkyy myös kuusten kysynnässä, kauppias sanoo.
 Kotimainen kuusi pitää Lamminahon mukaan edelleen pintansa, vaikka suomeen tuodaan nykyään viljeltyjä joulupuita Virosta ja Tanskasta.
 – Suomalaiset haluavat edelleen valtaosin kotimaisen metsäkuusen.
 Lamminaho myy valtaosan puista edelleen kauppojen pihoissa ja toreilla. Nettikauppa ei ole määrällisesti suurta, mutta kauppiaalle tärkeä osa työtä. Kotiinkuljetuksia tekevät kauppias itse ja hänen lapsensa.
 – Olen kymmenen vuotta kasvattanut, leikannut ja hoitanut puita. On hieno hetki, kun vien asiakkaalle kuusen kotiin saakka.
 Lue myös:
 Tutkijat kehittävät täydellistä joulukuusta laboratoriossa Savonlinnassa – "Hyvät edellytykset, että tästä joukosta se löytyisi", sanoo Mikko Tikkinen

Veikko Lamminaho vie jopa viisimetrisiä joulukuusia koteihin, mutta valtaosa haluaa entistä pienemmän puun


Summary: Kynttilän vieminen haudalle jouluaattona on perinne, jonka lasketaan täyttävän nyt sata vuotta. Konfliktialueilla pitkin maailmaa työskennellyt Helena Ranta on ylpeä tätinsä aloittamasta perinteestä.

Hautausmaille muodostuvat kynttilämeret ja kuolleiden läheisten muistaminen ovat keskeinen osa suomalaista jouluperinnettä. Tapa on kuitenkin verrattain lyhytikäinen: varhaisin dokumentoitu tieto on Helsingin Vanhalta hautausmaalta vuodelta 1921.
 Tuolloin ylioppilas  Lyyli Grotenfelt  sytytti jouluaattona kynttilän aiemmin syksyllä kuolleen sisarensa Kyllikin haudalle. Tapa alkoi hiljalleen levitä, ja sotien jälkeen kynttilöiden sytyttäminen haudoille yleistyi nopeasti.
 Nyt sata vuotta täyttävän kynttiläperinteen alku on dokumentoitu  useissa kirjallisissa lähteissä .
 Lyyli Grotenfeltin hauta Helsingin Hietaniemen hautausmaalla. Vesa Marttinen / Yle
 Lyyli Grotenfelt oli oikeushammaslääkäri  Helena Rannan  täti. Hän kuoli jo vuosia ennen Rannan syntymää, mutta perheessä Grotenfeltin aloittamasta perinteestä ollaan hyvin tietoisia, ylpeitäkin.
 – Kynttilöiden vieminen haudolle on tapa, joka ei loukkaa käsittääkseni ketään vaan tuo tiettyä yhteisöllisyyttä koko yhteiskuntaan. Olen iloinen että tätini aloittama tapa on näin hienosti levinnyt ja säilynyt.
 Rannan mukaan Grotenfelt oli tiettävästi saanut ajatuksen kynttilän viemiseen englantilaisesta romaanista, josta ei ole kuitenkaan säilynyt tarkempia tietoja.
 Työ konfliktialueilla konkretisoi haudan merkityksen
 Helena Rannalle haudoilla käyminen on tärkeä jouluperinne. Hän vie Helsingin Hietaniemen hautausmaalla sijaitseville tätiensä haudoille ja muille sukuhaudoille kynttilät joka joulu.
 Hänelle haudat ja hautausmaat näyttäytyvät merkityksellisinä paikkoina, jotka myös muistuttavat ihmisoikeuksista.
 Ranta tunnetaan oikeuslääketieteellisten tutkijaryhmien kanssa tekemästään työstä konfliktialueilla ympäri maailman. Hän on ollut tunnistamassa muun muassa Srebrenican joukkomurhan ja Kaakkois-Aasian tsunamin uhreja.
 – Olen usein työni kautta päässyt näkemään, millainen merkitys sillä on, että vainajalla on oma merkitty hauta, jonka äärelle perhe ja omaiset voivat kokoontua häntä muistelemaan, Ranta sanoo.
 Hän kertoo kohdanneensa konfliktialueilla ihmisiä, jotka ovat menettäneet läheisiään, mutta itse säilyneet hengissä. Tällaisessa tilanteessa elää aina toivo siitä, että kadonnut läheinen löytyisi elossa.
 – Mutta kun kaikki toivo on mennyt, on äärettömän lohduttavaa, jos löydämme joukkohaudoista tai yksittäisistä haudoista vainajan, joka voidaan tunnistaa ja luovuttaa hautaamista varten omaisille.
 Rannan mukaan sekä elävillä että kuolleilla on ihmisoikeudet, ja tämä korostuu hautaamisen yhteydessä.
 – Vainajilla on oikeus tulla haudatuksi omaan hautaan, joka kantaa omaa nimeä ja oman yhteisönsä ja traditionsa tapoja. Tämä on se viesti jonka olen oppinut ja sitä koetan viedä eteenpäin.
 Vietkö haudoille kynttilöitä jouluna? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 25.12. klo 23:een asti.
 Aiheesta lisää:
 Kynttilät ovat nyt selvästi aiempaa kalliimpia, taustalla raaka-aineiden hintojen nousu
 Oikeushammaslääkäri Helena Ranta arvostelee sisällissodan aikaisen joukkohaudan siirtosuunnitelmaa – vainajia Heinolassa jopa 300
 426 tuntematonta potilasta – tällä syrjäisellä hautausmaalla lepäävät ne, joiden nimeä ei mainita
 Joulu ruuhkauttaa hautausmaat – kymmenien tuhansien kynttilöiden meri luo valoa

Lyyli Grotenfelt sytytti jouluna 1921 kynttilän siskonsa haudalle – oikeushammaslääkäri Helena Rannan tädin aloittama perinne täyttää sata vuotta


Summary: Park Geun-hye tuomittiin muun muassa lahjuksista ja vallan väärinkäytöstä yli 20 vuodeksi vankilaan.

Etelä-Korean entinen presidentti  Park Geun-hye  on armahdettu, kertoi maan oikeusministeriö perjantaina. Armahdus keskeyttää Parkin yli 20 vuoden mittaisen vankeustuomion. Oikeusministeriön mukaan päätös tehtiin kansallisen yhtenäisyyden hyväksi.
 Alkujaan Park tuomittiin vuonna 2018 yhteensä 25 vuodeksi vankilaan muun muassa lahjusten ottamisesta ja vallan väärinkäytöstä. Vuosien varrella ja eri oikeusistuimissa tuomion pituus ehti muuttua useaan kertaan.
 Tammikuussa maan korkein oikeus kuitenkin piti voimassa 20 vuoden vankeustuomion. Lisäksi Parkilla oli erillinen kahden vuoden vankeustuomio vaalilakien rikkomisesta. Hän sai myös maksettavakseen miljoonien dollarien suuruiset sakot.
 Parkista tuli maan ensimmäinen naispresidentti vuonna 2013. Hän maalasi itsestään kuvaa kansakunnan tyttärenä, joka oli korruptoitumaton.
 Alle neljä vuotta myöhemmin hänet asetettiin virkasyytteeseen ja syöstiin vallasta mittavia mielenosoituksia synnyttäneen korruptioskandaalin vuoksi.
 Park, 69, joutui tänä vuonna useaan otteeseen sairaalaan. Eteläkorealainen uutistoimisto Yonhap kertoi entisen johtajan huonon kunnon vaikuttaneen armahduspäätökseen.
 Useat ex-presidentit joutuneet linnaan korruption vuoksi
 Parkin kaatanut korruptioskandaali paljasti isojen yritysten ja poliittisen maailman välisiä hämäräperäisiä yhteyksiä Etelä-Koreassa. Park tuomittiin salaisesta yhteistyöstä uskottunsa Choi Soon-silin kanssa. Syyttäjien mukaan Park muun muassa otti vastaan tai hänelle luvattiin lahjuksia isoilta yrityksiltä, joihin kuului muun muassa Samsung. Vastineeksi hän olisi tehnyt poliittisia palveluksia.
 Etelä-Koreassa useat presidentit ovat joutuneet vankilaan valtakautensa jälkeen. Tämä on usein tapahtunut siinä vaiheessa, kun heidän poliittiset vastustajansa ovat siirtyneet valtaan.
 Parkin edeltäjä  Lee Myung-bak  on parhaillaan vankilassa korruption vuoksi. Hän on Parkin lisäksi maan ainoa elossa oleva entinen johtaja.
 Ex-presidentit  Chun Doo-hwan  ja  Roh Tae-wo o saivat aikoinaan niin ikään korruptiotuomiot. Kumpikin armahdettiin, kun he olivat suorittaneet tuomiostaan vajaat kaksi vuotta. Entinen presidentti Roh Moo-hyun puolestaan teki itsemurhan vuonna 2009 sen jälkeen, kun häntä oli kuulusteltu perheeseensä liittyvien lahjusväitteiden vuoksi.
 Parkin kohtaloksi koitunut skandaali oli isku myös hänen edustamalleen konservatiivipuolueelle ja auttoi sysäämään poliittisesti vasemmalle kallistuneen Moon Jae-inin valtaan. Moonin presidenttikausi loppuu maaliskuussa. Maan perustuslaki rajoittaa presidenttiyden yhteen viisivuotiseen kauteen.

Etelä-Korea armahti maan korruptoituneen entisen presidentin


Summary: Tilastokeskuksen kuluttajahintaseurannan mukaan kynttilät maksoivat marraskuussa lähes 14 prosenttia vuodentakaista enemmän.  Syynä on muun muassa steariinin ja parafiinin voimakas kallistuminen.

Pöytäkynttilöitä puristetaan ja kruunukynttilöitä kiillotetaan Havin tehtaalla Riihimäellä. Käsillä on joulusesonki, ja tuotteiden menekki on suurimmillaan. Muun muassa vanhemman kynttiläntekijän  Pia Salosen  hoitamaa konetta ajetaan useassa vuorossa.
 – Vuorokohtaisesti tulee semmoinen 30 000 kruunukynttilää, Salonen kertoo.
 Kallistuneen sähkön ohella valon tuottaminen myös kynttilöillä on nyt vuodentakaista kalliimpaa, ainakin kynttilöiden tärkeimpien raaka-aineiden hintakehityksen perusteella. Muun muassa paksuissa pöytäkynttilöissä ja lämpökynttilöissä tarvittavan parafiinin hinta on selvästi viimevuotista korkeampi.
 Sydänlanka on näennäisestä yksinkertaisuudestaan huolimatta hyvin tarkasti valittu kynttilän osa.  Jokaiselle kynttilätyypille on omanlaisensa lanka.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 – Se on noussut aivan valtavasti, siinä on ollut sadan prosentin nousu nyt viimeisen vuoden aikana. Sama on näkynyt myös steariinipuolella, siellä biodieselit ja tämmöiset ovat nostaneet hintaa. Siellä on kanssa valtavat hinnannousut ollut, sanoo Havin tehdaspäällikkö  Päivi Määttä .
 Hintojen nousu voi tuntua jo myös kuluttajien kukkaroissa. Tilastokeskuksen kuluttajahintaseurannan mukaan kynttilät maksoivat marraskuussa lähes 14 prosenttia vuodentakaista enemmän.
 Minkälaiset tekijät sitten tarkemmin selittävät parafiinien ja steariinien kallistumista?
 Parafiini ja steariini tuodaan Havin tehtaalle säiliöautoilla, kertoo tehdaspäällikkö Päivi Määttä. Mikko Ahmajärvi / Yle
 – Yksi merkittävä syy on koronan aiheuttama, se että öljynpumppauksia on rajoitettu. Raaka-aineista on pulaa. Varmasti Euroopan eri kynttilätehtaat taistelevat raaka-aineista, niin silloin hinta tuppaa nousemaan, arvioi Määttä.
 Kysynnän kasvettua myös kynttilöiden raaka-aineiden hankinta on muuttunut aiempaa vaativammaksi.
 – Tänä vuonna on vielä saatu, mutta kyllä sen on joutunut useammasta purosta keräämään. Ei ole sillä tavalla, että pistetään vakitoimittajalle tilausta sisälle vaan nyt joutuu monesta paikasta kyselemään, että saadaan tarvittava määrä raaka-ainetta, Määttä kertoo.
 Vanhempi kynttiläntekijä Pia Salonen pakkaa kruunukynttilöitä.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Muun muassa parafiini tuodaan Havin tehtaalle nestemäisenä säiliöautoilla. Parafiini on öljyperäinen tuote, mutta steariini on valmistettu uusiutuvista raaka-aineista.
 Havin Riihimäen tehdas on Suomen suurin teollinen kynttilöiden valmistaja.
 Kotimaisen tuotannon ohessa Suomeen tuodaan merkittäviä määriä kynttilöitä ulkomailta. Suurimmat tuontimaat ovat Puola ja Viro.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 25.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Lyyli Grotenfelt sytytti jouluna 1921 kynttilän siskonsa haudalle – oikeushammaslääkäri Helena Rannan tädin aloittama perinne täyttää sata vuotta

Kynttilät ovat nyt selvästi aiempaa kalliimpia, taustalla raaka-aineiden hintojen nousu


Summary: Maa ei osallistu boikottiin, muttei lähetä hallituksen edustajaa Pekingin kisoihin.

Japani ilmoitti jouluaattona, ettei se lähetä maan hallituksen virallista edustajaa Pekingin talviolympialaisiin. Japani ei osallistu Yhdysvaltain ilmoituksesta alkaneeseen diplomaattiseen boikottiin, mutta tyytyy kisoissa pelkästään urheiluväen edustukseen.
 Yhdysvallat, Britannia, Australia ja Kanada julistivat aiemmin joulukuussa diplomaattisen boikotin Pekingin kisoihin Kiinan ihmisoikeustilanteen ja erityisesti uiguurivähemmistön sorron takia. Maiden urheilijat osallistuvat silti kisoihin tavalliseen tapaan.
 Pekingin talviolympialaiset järjestetään 4.–20. helmikuuta.
 Japanin hallituksen tiedottaja  Hirokazu Matsuno  ei puhunut Japanin päätöksen yhteydessä boikotista.
 – Japanin hallitus pitää tärkeinä, että kansainvälisen yhteisön arvoja kuten vapautta, ihmisoikeuksia ja laillisuusperiaatetta kunnioitettaisiin myös Kiinassa, Matsuno muotoili maan kannan.
 – Kuten Tokion 2020 kisat osoittivat koko maailmalle, olympialaiset ja paralympialaiset on rauhan ja urheilun juhla, joka vahvistaa koko maailmaa.
 Tokio järjesti kesällä koronapandemian vuodella lykkäämät Tokio 2020 -kesäolympialaiset.
 Korkein urheilujohto lähtee Pekingiin
 Vaikka Japani ei määrittänyt kantaansa boikotiksi, julkilausuma esitettiin huolellisesti harkittuna kannanottona. Samalla hallitus kertoi Japanin keskustelleen Kiinan edustajien kanssa ihmisoikeuksista "useilla tasoilla".
 Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtaja Seiko Hashimoto ja Japanin olympiakomitean puheenjohtaja Yasuhiro Yamashita matkustavat näillä näkymin Pekingin kisoihin maan merkittävimpinä urheilujohtajina.
 – Hashimoto lähtee kisoihin ja esittää kiitokset ja kunnioituksensa urheilijoille, jotka ovat tukeneet Tokion kisoja, Matsuno vahvisti.
 Japanin paralympiakomitean puheenjohtaja Kazuyuki Mori johtaa kisajoukkuetta Pekingin paralympialaisissa maaliskuussa.
 Kiina uhkaa boikotoijia vastatoimilla
 Kiina on varoittanut diplomaattisen boikotin julistaneita maita vastatoimista jyrkkään sävyyn.
 Etelä-Korea ilmoitti viime viikolla, ettei se osallistu boikottiin vedoten välttämättömään kanssakäymiseen Kiinan kanssa. Näillä näkymin EU-maista ainakin Ranska lähettää kisoihin hallituksensa edustajia.
 Myös YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  aikoo matkustaa kisoihin.
 Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja  Thomas Bach  ilmoitti aiemmin tässä kuussa, että hän aikoo pysyä tilanteessa puolueettomana. Hän korosti tärkeimpänä asiana urheilijoiden normaalia osallistumista Pekingin kisoihin.
 Japani on joutunut boikottitilanteessa hankalaan asemaan, kun se yrittää tasapainotella kahden tärkeän kauppakumppaninsa Yhdysvaltain ja Kiinan jännitteiden välissä.
 Lue myös:
 Nyt se varmistui: NHL-pelaajat eivät lähde Pekingin olympialaisiin – Jalonen harmissaan odotetusta päätöksestä
 Pekingin olympialaiset: historia
 Tässä ovat ensimmäiset Pekingin olympialaisiin valitut suomalaisurheilijat

Japani teki talviolympialaisista nahkapäätöksen


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Kolme joulun lasta kertoo, millaista on viettää synttäreitä joulun aikaan
 Yli 30 000 suomalaista juhlii syntymäpäiväänsä joulunpyhinä. Heistä 11 000 viettää synttäreitään aattona. Varsinkin lapsena syntymäpäivän ajankohta voi jopa harmittaa, mutta joulu saattaa tuoda synttärijuhlintaan myös hyviä puolia.  Tapasimme kolme eri-ikäistä suomalaista , joiden syntymäpäivä osuu jouluun.
 Suomen Turku julistaa joulurauhan
 Toisin kuin vuoden 2016 jouluaattona otetussa kuvassa, tänään Turun Vanhalla Suurtorilla ei nähdä yleisöä joulurauhan julistuksessa.  Yle/Linus Hoffman
 Joulurauhan julistuksen välittäminen kaikkiin koteihin on Yleisradion vanhimpia perinteitä. Koronapandemian vuoksi joulurauhan julistus järjestetään jo toistamiseen ilman yleisöä, mutta Yle välittää tunnelman Vanhalta Suurtorilta kello 11.55 alkaen  Yle Areenassa , TV1:llä sekä Radio Suomen ja Radio 1:n taajuuksilla.
 Joulukynttilät ovat nyt kalliimpia kuin vuosi sitten
 Kotimaisen tuotannon lisäksi kynttilöitä tuodaan Suomeen esimerkiksi Puolasta ja Virosta. Kuvassa kynttilöiden valmistusta Havin Riihimäen tehtaalla 14. joulukuuta.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Pörssisähköllä tuotettu valo on ollut viime aikoina hinnoissaan, mutta eipä ole kynttilänvalon hintakaan pysynyt muuttumattomana.  Tilastokeskuksen kuluttajahintaseurannan mukaan  kynttilät maksoivat marraskuussa lähes 14 prosenttia vuodentakaista enemmän. Syynä on muun muassa steariinin ja parafiinin voimakas kallistuminen.
 Pakkanen kiristyy koko maassa
 Ilmatieteen laitos
 Pilvisyys on vaihtelevaa, ja hajanaiset lumisateet ovat paikoin mahdollisia. Lumisateita muodostuu erityisesti sulien järvien yhteydessä sekä virtauksen käydessä mereltä maalle länsirannikolla. Länsirannikolla lumisateet voivat olla paikoin sakeita. Pakkanen kiristyy koko maassa. Yleisesti pakkasta on 10–20 astetta.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Yli 30 000 suomalaista juhlii jouluna myös synttäreitään | Turku julistaa joulurauhan | Kynttilöiden hinnat nousivat


Summary: Ohjaaja-dramaturgi Satu Rasila hiljentyy pohtimaan joulurauhan merkitystä ihmisille näinä erikoisina aikoina, kun julistus kaikuu jo toista kertaa autiolle Vanhalle Suurtorille.

Yle Turku on pyytänyt vuodesta 2011 asti erilaisilta turkulaisilta ajankohtaisen joulurauhan julistuksen.
 Tuolloin, Turun kulttuuripääkaupunkivuonna Yle Turun Radiossa tehtiin taiteilija  Meiju Niskalan  kalenterikirjaan pohjautuvaa sarjaa Arjen löytöretkeilijät, jossa joulukuun tehtävänä oli kirjoittaa oma joulurauhan julistus.
 Julistajaksi valikoitui Turun kaupunginteatterin ohjaaja-dramaturgi  Satu Rasila . Rasilasta alkoi perinne, joka on kestänyt nyt kymmenen vuotta.
 Perinteisen joulurauhan julistuksessa Rasilan itsensä saavat kyyneliin tumppuaplodien meri, sekä se hetki, kun turkulaiset miehet ottavat Maamme-laulun alkaessa lakit päästään.
 – Sitten kun se lakkien pois ottaminen on seuraavan kerran mahdollista, se liikuttaa varmasti vielä enemmän.
 Satu Rasila paljastaa, että kymmenen vuotta sitten häntä hieman jännitti, että joku loukkaantuu tai ottaa pyhäinhäväistyksenä uudenlaisen joulurauhan julistuksen. Pelko oli kuitenkin turha.
 – Olen saanut tosi paljon positiivista palautetta, ihmiset ymmärsivät että tämä on tällainen humoristisempi tilaisuus.
 Nyt Rasila toivoi pääsevänsä tekemään kymmenen vuoden jälkeen päivitetyn julistuksensa Brinkkalan parvekkeen takana olevaan huoneeseen, josta protokollapäällikkö  Mika Akkanen  jouluaattona ilmestyy lukemaan virallisen julistuksen.
 – Kyllähän tässä nyt ollaan Turun ytimessä, sanoisin.
 Satu Rasilan joulurauhan julistus 2021
 Huomenna, jos jumala suo, tuolta takanani olevalta parvekkeelta julistetaan joulurauha. Tänä vuonna, niin kuin viime vuonnakin, julistus luetaan tyhjälle aukiolle, joka on varmuuden vuoksi aidattu, jotta halukkaita kuulijoita ei pääsisi paikalle.
 Maailma on juuri nyt sellainen, että oman turvallisuutemme vuoksi meitä on estettävä pääsemästä kuuntelemaan joulurauhan julistusta.
 Maailma tuntuu siis tulleen hulluksi, mutta on se ollut moneen kertaan ihmisen historiassa paljon hullumpikin. Onpa maailmassa ollut sota, pandemia taikka aivan tavallinen ajanjakso, yksi pysyy: nimittäin joulurauhan julistus itse.
 Se on satoja vuosia vanha, se on turkulaisuuden ytimessä, se on kaikkien suomalaisten yhteinen joulutraditio ja lisäksi se yhdistää meidät menneisiin sukupolviin.
 Joulurauhan julistus pysyy, sillä sen viesti on ajaton ja muuttumaton. Se on vetoomus yhteiselon ideaalin puolesta. Se on vetoomus ihmisessä olevan hyvän puolesta. Se on kehotus laskea aseet, hillitä kielenkannat ja tyynnyttää kaikenlaiset aggressiiviset kierrokset. Se pyytää meitä tekemään pyhästä pyhän.
 Joulurauha muistuttaa meitä siitä, että teot ovat valintoja. Me voimme itse vaikuttaa ympärillämme olevaan tunnelmaan. Jossain seurassa joulurauhaan on helpompi laskeutua kuin jossain toisessa. Esimerkiksi idioottien ympäröimänä rauhan hinta voi olla kova.
 Mutta joulurauha kysyykin meiltä hyvyyttä. Pystyisimmekö siihen yhden vuorokauden?
 Kun joulurauha julistetaan, se on kuin yhteiskunnallinen rukous. Olkaamme ihmisiksi, koska on joulu. Olkaamme ihmisiksi, koska halutessamme osaamme olla. Olkaamme ihmisiksi, koska vain silloin joulun ihmeet voivat toteutua.
 Hyvää joulua kaikille turkulaisille ja kaikille Turkua rakastaville suomalaisille. Ja tamperelaisille myös.
 Uudistettua joulurauhaa jo vuodesta 2011
 Yle Turku on jo vuodesta 2011 valinnut tunnetun turkulaisen kirjoittamaan uudenlaisen joulurauhan julistuksen ja julistamaan sen yleisöllemme.
 Ensimmäisen uudistetun joulurauhan laati dramaturgi  Satu Rasila . Modernisoidun joulurauhan ovat julistaneet myös muun muassa kirkkoherra  Kari Kanala , näyttelijä  Kalle Lamberg , räppäri  MC Kajo  ja tanssija-koreografi  Tiina Lindfors .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.12. kello 23.
 Katso myös:
 Suomen Turku julistaa joulurauhan  (24. joulukuuta 2021 kello 11.55)

Satu Rasila julistaa vaihtoehtoisen joulurauhan uudestaan 10 vuoden tauon jälkeen: "Joulurauha muistuttaa meitä siitä, että teot ovat valintoja"


Summary: Kun Kähkönen kutsui somessa ihmisiä joulun viettoon, ilmoittautuneita tuli hetkessä paljon. Toisilleen täysin tuntemattomat ihmiset ovat suunnitelleet yhdessä aaton menua ja aktiviteettia.

Oululainen Hanna Kähkönen oli päätynyt tilanteeseen, jossa edessä oli elämän ensimmäinen joulu yksin. Tähän asti hän oli viettänyt perhejouluja ensin lapsuuden perheensä parissa ja sitten oman perheensä kanssa.
 Kähkönen on eronnut, eivätkä lapset vietä tänä vuonna joulua hänen kanssaan.
 – Ensin ajattelin, etten vietä joulua lainkaan. En siivoa, en tee ruokaa, en koristele.
 Jouluton joulu alkoi kuitenkin tuntua surulliselta.
 Kähkönen keräsi rohkeutta pari päivää ja kirjoitti sen jälkeen Facebookissa olevaan ryhmään, Puskaradio Ouluun.
 Hän etsi muita yksinään joulua viettäviä ihmisiä ja kutsui heitä kotiinsa pelaamaan seurapelejä ja katsomaan elokuvia.
 – Mietin mahdetaanko kirjoitustani edes julkaista, mutta ajattelin, etten häviä siinä mitään.
 Kutsun suosio yllätti
 Mielenterveystyötä tekevä Kähkönen kertoo huomanneensa, että yleensä ihmiset ajattelevat olevansa tilanteidensa kanssa yksin, mutta näin ei ole.
 Hän mietti, että Oulun kokoisesta kaupungista voisi löytyä myös muita yksin jouluaan viettäviä, joille kelpaisi seura. Ja hän oli oikeassa.
 Hanna Kähkönen päätti koristella kotiaan joulua varten, vaikka ei ensin halunnut viettää koko juhlaa.  Janne Veikko Körkkö / Yle
 Alle vuorokaudessa Kähkönen sai niin monta vastausta, että hänen oli laitettava julkaisunsa kommenttiosio kiinni.
 – Ensin ajattelin, että kahdeksan ihmistä olisi maksimi. Se määrä pystyy pelaamaan yhdessä Monopolya. Mutta ehkä tilaa on vielä parille ihmiselle, Kähkönen pohtii ison pöytänsä ääressä.
 Hän ei karsinut tai haastatellut ihmisiä etukäteen, vaan otti ilmoittautumisia vastaan saapumisjärjestyksessä.
 – Ilmoittautuneet ihmiset tekivät päätöksen tulla viettämään joulua luokseni todella nopeasti. He halusivat viettää joulua mieluummin outojen ihmisten kanssa kuin yksin
 Kähkönen sanoo, että osa oli liikkeellä treffimielessä, mutta hän ei. Eikä hän myöskään ajatellut tekevänsä hyväntekeväisyyttä, eli tarjoilut hoidetaan nyyttäriperiaatteella.
 – Kirjoitin ensin, että voin ostaa sipsipussin, mutta en muuta.
 Nyt Kähkönen kuitenkin suunnittelee kokkaavansa tuntemattomalle vierasjoukolleen. Aaton menua suunnitellaan yhdessä WhastApp-ryhmässä.
 – Joku tuo kinkun, joku tekee laatikot. Aika perinteisellä jouluruualla mennään.
 Samoin ohjelmaa suunnitellaan yhdessä. Esillä on ollut esimerkiksi joulusauna ja avannossa käynti. Myös joulupaketteja on tarkoitus vaihtaa.
 – Mikähän mahtaisi olla kenelle tahansa sopiva noin kymmenen euroa maksava lahja, Kähkönen pohtii.
 Joulu, josta ei ole tulossa perinne
 Mutta millainen ihminen on valmis istuutumaan tuntemattomien kanssa joulupöytään?
 Kähkösen mukaan häntä on kiitelty rohkeudesta, mutta turhaan.
 – En halunnut viettää joulua yksin, joten hyödyn tästä itsekin.
 Vierasjoukkonsa Kähkönen kertoo koostuvan noin 30-50-vuotiaista naisista ja miehistä.
 Moni heistä olisi viettänyt joulua ensimmäistä kertaa yksin. Taustalla on esimerkiksi eroja, lapset ovat poissa tai puoliso on jossain muualla.
 Kähkönen arvelee, että tulossa on ainutkertainen joulu koko porukalle.
 – En suunnittele tästä perinnettä. Tämä on kerran elämässä tilaisuus.
 Joulu, josta oli tulossa Kähköselle ankea, on nyt jotain ihan muuta. Nyt on hyvä syy siivota ja koristella asunto.
 – En meinannut saada unta, kun olen niin innoissani.
 Jouluaaton viettäminen yksin voi tuntua haastavalta, miten se sujuisi mukavasti? Kuuntele alta kokemusasiantuntijoiden vinkit.
 Miten sinä vietät jouluaaton? Jaa kuulumisesi keskusteluosiossa, joka on auki joulupäivään kello 23:een asti.

Hanna Kähkösen joulupöytään istuu kymmenkunta täysin tuntematonta vierasta – yksinäinen joulu vaihtui somen ansiosta jännittävään odotukseen


Summary: Pariskunta on tuonut enkeleitä esimerkiksi Moldovasta ja Valko-Venäjältä. Enkeleillä on kerrostaloasunnossa oma huone. Ennen joulua enkelihuone siivotaan katosta lattiaan. Siihen kuluu kaksi päivää.

Kerrostaloasunnossa Janakkalan Turengissa eletään enkeleiden keskellä. Tietokone sai väistyä olohuoneen puolelle, kun Liisa ja Esko Salminen tekivät kodissaan työhuoneesta enkelihuoneen.
 Nyt yövieraat nukkuvat satojen siipien suojassa.
 – Vaikka meillä on ollut pieniä lapsiakin kylässä, patsaille ei ole koskaan tapahtunut mitään, Liisa Salminen kertoo.
 Enkeliaiheisia esineitä on myös muissa huoneissa, kylpyhuonetta ja parveketta myöten.
 – Niitä on noin tuhat, kaikki ovat erilaisia.
 Espanjan matkoilta on hankittu paljon enkelipatsaita. Tutusta lahjatavaraliikkeestä löytyneet enkelit ovat yksilöllisiä ja ne on numeroitu. Tuija Veirto / Yle
 Äidit ovat enkeleitä
 Mittava kokoelma alkoi karttua 12 vuotta sitten tyttären lahjoittamasta kiitostaulusta. Sen viesti oli, että äidit ovat pelastavia enkeleitä. Tytär oli eronnut, ja hänen opiskelujensa aikana äiti auttoi usein lastenhoidossa.
 Iso osa kokoelmasta on pieniä patsaita. Salmiset etsivät tavaroita myös ulkomailta, jonne geokätköily-harrastus on usein pariskunnan vienyt.
 – Olemme käyneet 25 maassa. Patsaita on muun muassa Moldovasta ja Valko-Venäjältä. Espanjan lomilta Fuengirolasta on tuotu paljon enkeli-esineistöä.
 Kotimaassa Salmiset löytävät enkeleitä usein kirpputoreilta.
 – Silmä on harjaantunut huomaamaan, että tuossa on enkeli, jollaista ei ole kokoelmassa. Sitten se lähtee mukaan.
 Tuorein löytö on parin viikon takaa. Patsaan toivat Yhdysvalloissa asuvat ystävät.
 Enkelit on jaoteltu teeman tai värin mukaan. Oman hyllynsä ovat saaneet jouluenkelit. Tuija Veirto / Yle
 Iloa silmälle ja sielulle
 Liisa Salminen ei kuulu kirkkoon, eivätkä enkelit liity hänellä suoraan uskoon tai uskontoon.
 Esineet tuottavat silmille iloa, mutta ne ovat myös lohduttaneet läheisten menettämisen hetkellä. Edesmenneet omaiset ovat saaneet oman paikkansa hyllyssä enkelikehyksissä.
 – Enkelit ovat kauniita ja niissä on jotakin sanomaa, Liisa Salminen toteaa.
 Ennen joulua enkelihuone siivotaan katosta lattiaan. Siihen kuluu kaksi päivää.
 – Onhan se aikamoinen operaatio, kun hyllyiltä ja enkeleistä pyyhitään pölyt pois. Mies auttaa.
 Jouluna rauhoitutaan.
 – Istuskellaan enkelihuoneen sohvalla ja nautitaan glögiä enkelimukeista.
 Kokoelman pienin enkeli on kynnen kokoinen. Ystävä löysi sen kirpputorilta ja lahjoitti Liisa Salmiselle.  Tuija Veirto / Yle

Kerrostaloasunnossa majailee yli tuhat enkeliä – Salmisen pariskunta on hankkinut patsaita 25 maasta


Summary: Koronarajoituksien vuonna Turun Vanhalla Suurtorilla ei ollut paikalla yleisöä. Yleisradio välitti julistuksen eri välineissään.

Koronatilanne on Varsinais-Suomessa heikentynyt nopeasti. Juuri joulun alla tuli voimaan Lounais-Suomen aluehallintoviraston määräys, jolla kielletään sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet sekä yleiset kokoukset lyhytaikaisesti.
 Määräysten vuoksi perinteinen joulurauhan julistus  järjestettiin tänäkin vuonna ilman yleisöä .
 Yleisöä Vanhalle Suurtorille ei päästetty, alue on aidattu ja ihmiset voivat seurata julistusta kotisohviltaan. Myös viime vuonna julistus pidettiin koronapandemian johdosta poikkeusjärjestelyin.
 Tuttuun tapaan Vanhalla Suurtorilla esiintyivät Laivaston soittokunta sekä mieskuoro Naskalit ja Mieskuoro Laulun ystävät. Laivaston soittokunnalle vuosi on erityinen, sillä se on ollut mukana julistuksessa yhtäjaksoisesti vuodesta 1941 asti.
 Jo yhdeksännen kerran joulurauhan julistuksen lukee Turun kaupungin protokollapäällikkö  Mika Akkanen .
 – Uskon, että me kaikki ymmärrämme turvallisuuden tärkeyden myös tänä jouluna. Luotamme siihen, että ensi vuonna olemme taas Vanhalla Suurtorilla sankoin joukoin. Toivon sydämestäni, että korona olisi silloin selätetty, väkeä tulisi sankoin joukoin paikalle ja olisi hieman luntakin maassa.
 Yleisradio välittää joulurauhan julistuksen kuten ennenkin
 Joulurauhan julistuksen välittäminen kaikkiin koteihin on Yleisradion vanhimpia perinteitä.
 Joulurauha radioitiin suorana ensimmäistä kertaa vuonna 1935. Kuvaavaa tuolle ajalle oli se, että ennen joulurauhan julistusta ei radiossa ollut muuta ohjelmaa, ja sen jälkeenkin pidettiin taukoa kello 17 saakka.
 Televisio tuli mukaan joulurauhan julistuksen välittämiseen vuonna 1983. Kolme vuotta myöhemmin lähetyksiä pystyi katsomaan Suomen lisäksi myös Ruotsissa.
 Nykyään joulurauhan julistusta voi seurata internetin välityksellä suorana lähetyksenä joka puolella maailmaa.
 Katso koko tilaisuus  Yle Areenassa .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.12. kello 23.
 Lue myös:
 Joulurauhan julistus Ylen Elävässä arkistossa

Suomen Turku julisti joulurauhan jo toista vuotta peräkkäin ilman paikan päällä olevaa yleisöä


Summary: Koronaviruksen omikronmuunnos leviää nyt vauhdilla Euroopassa. Monessa maassa on viime aikoina kerrottu uusista koronarajoituksista, jotka ovat voimassa joulupyhien yli.

Ihmiset eri puolilla Eurooppaa valmistautuvat joulun viettoon, mutta monissa maissa on joulun alla otettu käyttöön koronarajoituksia, jotka vaikuttavat joulun ja uudenvuoden viettoon.
 Italiassa ja Kreikassa otettiin juuri ennen joulupyhiä jälleen käyttöön kasvomaskipakko. Italiassa maskipakko on voimassa julkisissa paikoissa, mutta Kreikassa maskia vaaditaan myös sisätiloissa pidettävissä joulun ja uudenvuoden juhlissa.
 Lisäksi Kreikassa pitää olla todistus koronarokotteesta, jos haluaa päästä jumalanpalvelukseen.
 Liettuassa koronapassia vaaditaan huoltoasemilla, jos pysähdys kestää yli 15 minuuttia. Lisäksi maan parlamentin jäsenet on velvoitettu hankkimaan rokote. Jos rokotetta ei ole, virkamies voidaan erottaa tehtävästään.
 Euroopassa eletään koronaviruksen uutta aaltoa
 Italian terveysministerin  Roberto Speranzan  mukaan Euroopassa eletään juuri nyt pandemian vaikeaa vaihetta. Italiassa on tällä viikolla peruttu juhlat ja suljettu yökerhot tammikuuhun asti. Skotlannissa yökerhot suljetaan ensi viikolla ja ne ovat kiinni ainakin uudenvuodenaattoon asti.
 Myös Espanjan Kataloniassa yökerhot pysyvät kiinni. Torstaina Kataloniassä päätettiin ottaa käyttöön kahden viikon ulkonaliikkumiskielto, joka alkaa jouluaattona. Ulkonaliikkumiskielto on voimassa yöaikaan.
 Ranskassa ja Britanniassa on raportoitu ennätysmäärästä uusia tartuntoja. Englannissa uudet koronarajoitukset on lykätty ainakin joulun yli. Esimerkiksi pubeihin pääsee joulun aikaan koronapassilla.
 Matkoja peruttu
 Saksan kansallinen lentoyhtiö Lufthansa kertoi aiemmin, että yhtiö peruu 33 000 lentoa, sillä matkustaminen on vähentynyt omikronmuunnoksen levitessä Euroopassa.
 Viron pääkaupunki Tallinna pystyttää kaupungin keskustaan Vapaudenau kiolle ilmaisen pikatestauspaikan.Ilmaisten antigeenitestien kokeilu alkaa 26. joulukuuta ja jatkuu vuoden loppuun.
 Ruotsissa otettiin eilen käyttöön uusia koronarajoituksia. Pääministeri  Magdalena Anderssonin  mukaan välipäivinä ja uutenavuotena ei juhlita yökerhoissa. Ravintoloissa saa nyt tarjoilla vain pöydissä istuville asiakkaille ja seurueiden välillä on oltava vähintään metrin turvaväli.

Koronavirus varjostaa joulunviettoa Euroopassa – useissa maissa rajoitukset voimassa joulupyhinä ja uudenvuodenaattona


Summary: Jo kolmesta hongkongilaisesta yliopistosta on poistettu Tiananmenin verilöylyn uhrien muistomerkkejä torstain ja perjantain aikana.

Kaksi hongkongilaista yliopistoa ovat tänään poistaneet Tiananmenin uhrien muistomerkkejä kampusalueiltaan. Suurin osa opiskelijoista on parhaillaan lomalla ja poissa kampuksilta.
 Eilen tanskalaisen kuvanveistäjä  Jens Galschiøtin  Häpeäpylväs-veistos vietiin pois Hongonkongin yliopiston kampukselta.
 Kaikki poistetut muistomerkit kunnioittivat demokratian puolesta mieltään osoittaneita, jotka Kiinan sotilaat surmasivat Pekingissä Tiananmenin aukiolla 1989.
 – Nämä toimet osoittavat, että hallinto pyrkii hankkiutumaan eroon kaikesta, mikä rehellisesti todistaa historiaa, kuvataiteilija  Chen Weiming  sanoo uutistoimisto Reutersin haastattelussa.
 Chen on luonut Hongkongin kiinalaiselta yliopistolta tänään poistetun yli kuusimetrisen demokratian jumalatarta kuvaavan patsaan.
 Yliopistot niukkasanaisia
 Eri puolille Hongkongia pystytetyt muistomerkit ovat viime vuosina olleet kokoontumispaikkoja demokratiaa puolustaville mielenosoittajille, kun Kiina on tiukentanut otettaan Hongkongista.
 BBC:n mukaan  Hongkongin kiinalaisen yliopisto ei ole kommentoinut suoraan patsaan poistamista. Yliopisto kertoo kuitenkin tiedotteessa, että "luvaton patsas" on poistettu sen alueelta.
 Toinen taideteos poistettiin Lingnanin yliopistolta. Yliopiston mukaan kohokuva olisi voinut muodostaa sille "oikeudellisia ja turvallisuuteen liittyviä riskejä".
 Poliittinen tilanne on tiukentunut Hongkongissa viime vuosina. Tiukka turvallisuuslaki astui Hongkongissa voimaan viime vuonna. Lain nojalla muun muassa Kiinan kritisointi on suureksi osaksi kriminalisoitu.
 Lue lisää:
 Tiananmenin verilöylyn uhrien muistomerkki vietiin Hongkongin yliopistolta peitellen ja pimeän turvin: ”Pelkurimaista”  (23.12.)
 Hongkongissa käydään sunnuntaina ensimmäiset vaalit uudistusten jälkeen – oppositiopoliitikko: "Parlamentista tulee Pekingin kumileimasin"  (18.12.)
 Tiukka turvallisuuslaki taltutti Hongkongin demokratialiikkeen – tilalle tulivat pelko ja suru  (4.12.)
 Hongkongin aluejohtaja kehotti perheitä tarkkailemaan teini-ikäisiä – uudet linjaukset menevät yhä syvemmälle yksityiselämään  (6.7.)
 Hongkongin erityisasema Kiinan kyljessä saattaa pian olla historiaa – listasimme tärkeimmät tapahtumat Hongkongin vaikeasta vuodesta  (1.7.)

Hongkongissa yliopistot poistivat lisää demokratiaan viittaavia taideteoksia kampuksiltaan


Summary: Joulu on monelle perinteiden aikaa – mutta ei kaikille. Osaa traditiot tympivät tai pakkokuvastot ahdistavat, ja yhtä vaanii näkymätön tonttu. Kaikille joulu ei edes ole juhla. Psykoterapeutti kannustaakin tekemään omia, harkittuja valintoja.

Jyväskyläläinen  Simo Lipsanen , 30, inhoaa joulua.
 Muut saavat toki joulunsa viettää, mutta Lipsanen ei siedä sitä millään tasolla. Hän ei muista pitäneensä joulusta lapsenakaan. Lahjojen saaminen oli ok ja mummun ruoka hyvää. Kaikki muu tuntui pakkopullalta.
 Kaikkein mieluimmin kovapuheinen mies katsoisi leffan ja istuisi lattialla, söisi jätskiä ja juttelisi tuntikausia.
 – Itselle ihanteellista olisi voida viettää aikaa vaikka kaverin kanssa ja tehdä mitä huvittaa. Mutta ei voi, kun kaikki ovat perheidensä kanssa.
 Lipsanen ei halua syyllistää ketään, vaikka ihmisiä onkin vaikea saada jouluna kiinni. Hän myöntää silti, että aatto tuntuu yksinäiseltä.
 – Se alleviivaa, että jos et vietä joulua, et kuulu tähän päivään.
 Lipsasen aatto on kulunut monena vuonna töissä ravintolan ovella. Nyt on toinen vuosi, jolloin aika menee kuntosalilla ja kotona. Omia perinteitään hän rikkoo tekemällä jouluaterian koiralleen.
 Hän toivottaa aina hyvää joulua niille, jotka sitä viettävät ja kannattaa ilman muuta vapautta pitää kiinni perinnejuhlasta.
 – Mutta jos normaali perinne ei tunnu hyvältä, älkää antako kenenkään määrätä että näin pitää tehdä, sanoo Lipsanen.
 Kymmenestä viime vuodesta Simo Lipsanen on ollut kahdeksana aattona töissä ravintolassa, ja se on ollut hyvä ratkaisu: porukka on hyvällä päällä eikä joulua tarvitse itse ajatella. Nyt joulu kuluu salilla, kotona ja syödessä. Simo Lipsanen
 Näkymätön tonttu ajoi rakentamaan omat joulutavat
 Minna Koivulan  lapsuuden joulut olivat ihania.
 Parinkympin korvilla tilanne muuttui: joulu alkoi ahdistaa jo pari viikkoa etukäteen. Aatto vaati pitkiä kävelyitä, ja joulupöydässä oli usein itku silmässä.
 – Tuntui siltä kuin selässä olisi ollut sadan kilon reppu, sanoo Koivula.
 Pohdittuaan tilannetta vuosia itse ja läheisten kanssa Koivula päätti kysyä, josko psykologi löytäisi selityksen siihen, miksi muutoin pirteä ja positiivinen nainen ahdistuu joulusta niin kovasti.
 Löysihän tämä. Tunnin kuunneltuaan psykologi totesi, että Koivulaa vaivaa melko varmasti Varma Säpsäyttäjä, Näkymätön tonttu, joka vaanii häntä ja kasvaa sitä suuremmaksi, mitä enemmän Koivula joulusta kärsii.
 Sitä voisi komentaa poistumaan joulupöydästä ja esittää iloista – teatterialan ammattilainen kun sen varmasti osaa.
 Koivula maksoi laskun, ohitti neuvon ja päätti rakentaa omannäköisensä joulun.
 Muutama viime joulu on kulunut oman ja ystäväperheen kanssa Lapissa, hiihdellen ja lasketellen. Lahjoja annetaan ja muitakin joulutapoja on, mutta ne toteutetaan oman aikataulun ja halujen mukaan.
 – On mahtavaa, kun löytää oman tavan viettää joulua. Moni saattaa haaveilla siitä, mutta ei uskalla toteuttaa, kun pelkää, että joulun taika raukeaa.
 Koivula pelkäsi olevansa huono äiti ja siirtävänsä ahdistuksensa eteenpäin, mutta toisin kävi. Viimeksi poika kirjoitti toivelistaan ykköseksi hyvän joulumielen. Sellaisen, joka Lapin-reissuilla hänen mukaansa aina on.
 Asiantuntija kannustaa omiin valintoihin
 Perinteinen joulunvietto ei olekaan kaikkien juttu.
 Varsinkin nuoret aikuiset valitsevat yhä useammin omannäköisen tavan viettää joulun aikaa, arvioi Väestöliiton johtava asiantuntija, psykoterapeutti  Heli Vaaranen .
 Joku on kotona ja tilaa pitsan. Toinen viettää joulun ihan tavallisena viikonloppuna, katselee sarjoja ja lepää.
 – En kutsuisi sitä jouluperinteiden rikkomiseksi, vaan valinnanvapaudeksi, sanoo Vaaranen.
 En kutsuisi sitä jouluperinteiden rikkomiseksi, vaan valinnanvapaudeksi.  Heli Vaaranen
 Nuorilla aikuisilla syynä voi olla opiskelu- ja työväsymys: hulinaan, siivoukseen, lahjapaineisiin ja ruuanlaittoon ei kerta kaikkiaan ole voimia, vaan muutama lomapäivä pyhitetään levolle.
 Sukujouluissa voi myös olla jännitteitä ja stressielementtejä, jotka tekevät ne raskaiksi.
 Vaaranen muistuttaa, että postmodernismissa ei enää olla sidottuja perinteeseen ja siihen, miten aina on tehty. Se koskee myös ruokakulttuuria, riittejä ja juhlia, joista joulu on vain yksi.
 – Kannustan ihmisiä tekemään omia terveitä, harkittuja valintoja.
 (Tästä  Tilastokeskuksen koosteesta  voit katsoa, osutko itse suomalaisten enemmistöön joulunvieton yksityiskohdissa.)
 Kuuntele alta Simo Lipsasen ja Marjo-Rita Juntusen haastattelut:
 Päivi Mäki-Kala etsii itsensä näköistä joulunviettotapaa
 Seinäjokelaisen  Päivi Mäki-Kalan  kodissa joulu ei näy. Siellä ei ole koristeen koristetta, eikä paikalla ole asukaskaan.
 Vielä viime vuonna Mäki-Kala vietti joulua melko perinteisesti vanhempien ja sukulaisten kanssa. Tämä joulu on avoin kirja.
 Mäki-Kala on vuokrannut Leviltä asunnon ja lähtee etsimään uusia tapoja viettää juhlapyhiä. Kyseessä ole pakomatka, vaan halu tehdä joulun ajasta omannäköinen.
 – Ajattelin lähteä vähän seikkailemaan. En tiedä yhtään, mitä joulu tuo tullessaan – toivottavasti vain hyviä asioita.
 Pitää tehdä rohkeasti asioita, joita haluaa, ja kyseenalaistaa, onko perinteinen joulunvietto itselle hyvä.  Päivi Mäki-Kala
 Mäki-Kalan mielestä sinkkujoulusta maalataan usein murheellinen kuva, mutta hän haluaa haastaa tuon ajattelun ja perinteet: katsoa elämää toisesta lähtökohdasta.
 – Pitää tehdä rohkeasti asioita, joita haluaa, ja kyseenalaistaa, onko perinteinen joulunvietto itselle hyvä. Tämä ei lähde mistään negatiivisista tunteista. Nyt vain voin tehdä joulusta mitä vain. Tämä on itselleni todella iso juttu, sanoo Mäki-Kala.
 Mikään joulun vastustaja Mäki-Kala ei silti ole eikä karta jouluruokaa, glögiä tai edes piilottele joulupukilta, jos tämä sattuu vastaan tulemaan. Nyt vain on uuden aika.
 – Pandemian aikana on tullut paljon mietittyä mitä elämältä haluan. Nyt täytyy mennä niitä asioita kohti. Olen avoin kaikelle, mitä elämä voi tarjota.

 Paras joulu: tacoja ja kaljaa Perussa
 Järvenpääläisellä järjestöasiantuntija  Marjo-Rita Juntusella,  29, ei ole perinnekaipuuta. Hän purkaa mielellään yksipuolisiksi kokemiaan normeja, joita media ja yhteiskunta joulusta tarjoavat.
 – Kuvastot joita meille tarjotaan, on usein rakennettu tiettyjen mielikuvien varaan. Jos on paha mieli siitä että on joulun yksin, olisi hyvä muistaa että se on meille rakennettu malli: että jäädään jostain paitsi jos ei vietetä joulua tietyssä yöpuvussa tonnin kuusen alla, sanoo Juntunen.
 Hänellä jouluun liittyy huonoja muistoja, ja aika on ollut ahdistavaa. Aiemmin Juntunen on pyrkinyt sukkuloimaan ja selviytymään, mutta helpotus tuli oivalluksesta, että ihmisten luoman rakenteen voi purkaa.
 – Sen kun on ymmärtänyt, on voinut viettää joulut haluamallaan tavalla.
 Parhaan joulun Juntunen vietti valmistumisensa kynnyksellä reissaamalla Perussa ja Brasiliassa: aattona hän nautiskeli Machu Picchun kaupungissa tacoja ja kaljaa.
 Viime joulu sujui puolison ja koiran kanssa. Tämä joulu kuluu paljolti yksin, kun puoliso on vuorotöissä. Siitä Juntunen on saanut myötätuntoa ja säälittelyä.
 Ihan turhaan.
 Avannossa käynti on ainoa perinne, jota Marjo-Rita Juntunen Suomessa ollessaan vaalii. Marjo-Rita Juntunen
 Psykoterapeutti opetteli joulutapoja asiakkaita varten
 Turkulainen  Christine Salminen  ei ole koskaan viettänyt joulua. Hän on työpaikallaan se, joka on lähes aina joulunpyhät töissä.
 Ratkaisukeskeinen psykoterapeutti työskentelee kehitysvammaisten parissa ja kertoo opetelleensa asiakkaiden takia joulunviettoon kuuluvia tapoja.
 – Osaan kysyä traditioista ja koska yleensä teemme työpaikalla jouluaterian, osaan myös valmistaa perinteiset laatikot. Porkkanalaatikko on hyvää, hän toteaa.
 Salminen on Jehovan todistaja. Yhteisön mukaan Raamatusta ei löydy perusteita viettää juhlaa, jonka juuret ovat pakanallista alkuperää.
 – Lapsiasiakkaille olen työn takia ostanut joululahjoja, muuten en. Töissä soiva joulumusiikki on taustakohinaa. Se ei kosketa. Ei merkitse yhtään mitään.
 Salmisen kotona joulu ei näy millään tavalla. Kieltääkö uskonto hankkimasta joulukoristeen?
 – En ole ajatellut, en kaipaa sellaista. Tiedän kyllä monia Jehovan todistajia, jotka tykkäävät laittaa ulos valonauhoja. Se ei ole joulun viettämistä, eikä siinä ole mitään pahaa.

 Esa Tikkakoski on tottunut olemaan töissä, ettei perheellisten tarvitsisi
 Kokkolalaisen  Esa Tikkakosken  kotona joulukuusi on jo pystyssä ja koristeet paikallaan. Tikkakoski ja vaimonsa ovat molemmat jouluihmisiä, mutta aattoa he eivät tänä vuonna vietä yhdessä.
 Sairaanhoitajaksi opiskeleva Esa on töissä asumisyksikössä ympärivuorokautista valvontaa tarvitsevat asukkaan omahoitajana.
 – Yritetään sielläkin mahdollisuuksien mukaan tehdä vähän joulufiilistä.
 Otin yleensä perheellisiltä vuorot, koska pystyin ne tekemään. Näen asian yhä niin, että on parempi, ettei perheissä mene lasten joulu pilalle, jos vanhempi joutuu olemaan töissä.  Esa Tikkakoski
 Pääkaupunkiseudulla kasvanut Tikkakoski ei aiemmin viettänyt joulua kovin vakavissaan, vaan tottui tekemään töitä pyhien aikana.
 Helsingissä tavasta kasvoi jo perinne: kun valtaosa nukkui ja valmistautui joulunviettoon, mies suuntasi töihin kauppaan.
 – Otin yleensä perheellisiltä vuorot, koska pystyin ne tekemään. Näen asian yhä niin, että on parempi, ettei perheissä mene lasten joulu pilalle, jos vanhempi joutuu olemaan töissä, sanoo Tikkakoski.
 Viime vuosina tavaksi on tullut viettää joulua vaimon ja appivanhempien kanssa.
 – Me on yritetty kasvattaa jouluperinnettä täällä, mutta vielä on vähän verissä se, että on valmis töihin, sanoo Tikkakoski.
 Hän uskoo, että hoitoalalla tarvetta pyhien aikaan töihin meneville on jatkossakin. Aika näyttää, miten valmis mies vuoroihin valmistuttuaan on.
 – Tykkäisin olla vapaalla, mutta sekin on mukavaa, että pystyy auttamaan työyhteisöä.
 Esa Tikkakoskesta joulunvietto on nykyään mukavaa, mutta ei niin kriittistä, etteikö töissäkin voisi olla, ettei perheellisten tarvitsisi. Esa Tikkakoski
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 25. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Strömsön joulutietovisa 2021 – testaa tietosi joulusta
 Mielikuva joulun överistä koko kansan kulutusjuhlasta on harhaa – tutkija: "Saattaa loppujen lopuksi olla aika pienen porukan juttu"
 "Ekologisesta joulusta ei kannata ottaa suorituspaineita" – Ituhippi ja juristi Anna Koskela, 26, nauttii elämästä samalla, kun yrittää pelastaa maailman

Simo tekee aattona salitreenin ja Päivi ei tiedä joulustaan vielä mitään – moni viettää joulun ilman perinteitä, ja se on asiantuntijan mukaan tosi ok


Summary: Moni työpaikka ei hiljene juhlapyhinäkään. Apulaismyyntipäällikkö ja kätilö kertovat, millaista on työskennellä kaupassa tai synnytysosastolla jouluna.

Kun monet asettuvat jo joulupöydän ääreen syömään kinkkua ja muita herkkuja, esimerkiksi suuressa marketissa moni jatkaa töitään iltaan saakka. Terveydenhuollossa taas henkilökuntaa on töissä vuorokauden ympäri vuoden jokaisena päivänä.
 Millaista on olla töissä joulun pyhinä? Omasta kokemuksestaan kertovat apulaismyyntipäällikkö  Kimmo von Zansen  ja kätilö  Anne Kemppainen .
 Suurempi palkka ei ole motivoiva tekijä Kajaanin Prismassa työskentelevälle Kimmo von Zansenille.
 Hänen omat lapsensa ovat jo täysi-ikäisiä, eikä joulun vietto kärsi merkittävästi työpäivästä. Nyt jouluaattona vapaalle pääsevät lapsiperheelliset.

 Työpaikalla joulun aikana työporukalle juhla näkyy joululounaan muodossa. Muuten joulua ei töissä juhlisteta.
 – Täällä ollaan kuitenkin ihan töissä, että joulua ei sen kummemmin vietellä työmaalla, von Zansen toteaa.
 Kätilö Anne Kemppainen kertoo, että Kainuun keskussairaalan synnytysosastolla joulunaika näkyy muun muassa koristeluna ja syntyneille lapsille annettavina lahjoina.
 Työvuorot saadaan jaettua siten, että kaikki saavat viettää jonkun vapaapäivän. Jouluaattoilta yritetään järjestää heille, kenellä on pieniä lapsia tai lapsenlapsia.
 Joulupukkia voidaan myös nähdä uudella vuonna 2020 käyttöön otetulla osastolla.
 – Viime jouluna hän kävi. Kyllä hän tietää tämän uuden osoitteen, Kemppainen sanoo.

 Joulu on pyhä muiden joukossa
 Osalle niin kutsutut pyhälisät ovat merkittävä syy jouluna työskentelemiselle, josta esimerkiksi kaupan alalla maksetaan kaksinkertaista palkkaa.
 Saman verran maksetaan palkkaa sunnuntaisin, kirkollisina juhlapäivinä, itsenäisyyspäivänä ja vapunpäivänä.
 Arkipyhiksi määritellyt päivät vaihtelevat työehtosopimuksissa. Samoin vaihtelee myös arkipyhinä tehdystä työstä maksettu palkka.
 Vaikka kauppojen aukioloajat ovat vapautuneet ja ne saavat olla auki sunnuntaisin ja juhlapyhinä, se ei ole vaikuttanut palkkaa koskeviin määräyksiin, johtava asiantuntija  Antti Huotilainen  Kaupan liitosta kertoo.
 – Nykyään tuplapalkkaan oikeuttavia työvuoroja voidaan tarjota ja teettää vapaammin kuin aiemmin, hän tarkentaa.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon työehtosopimuksen mukaan jouluna maksetaan kaksinkertaista palkkaa. Vaihtoehtoisesti ylimääräisen palkan voi ottaa vapaana.
 Lue myös :  Harva hoitaja saa jouluksi vapaata, vaikka takana on ylipitkien työpäivien vuosi – sairaanhoitaja Johanna Vesterin joulu on palautumista
 Oletko jouluna mieluummin lomalla vai töissä? Keskustelu on auki joulupäivään kello 23:een asti.

Nämä ihmiset eivät vietä joulua perheensä kanssa, vaan ovat töissä – "Joulua ei sen kummemmin vietellä työmaalla", toteaa apulaismyyntipäällikkö