Summary: Suomi on tehnyt rokotteista hankintasopimukset, joilla varmistetaan, että rokotteet riittävät, jos asiantuntijat suosittelevat kolmatta rokotusta. Ministeri Kiuru kertoi asiasta Ykkösaamun haastattelussa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Suomi on varautunut rokottamaan kaikki yli 12-vuotiaat kolmanteen kertaan. Asiasta kertoi Ylelle perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.).
 – Olemme varautuneet rokotusten määrällä siihen, että pystymme rokottamaan vaikka koko kansan, jos asiantuntijat niin suosittelevat, Kiuru sanoi Ykkösaamussa.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS  ilmoitti perjantaina aloittavansa kolmannen rokotuskierroksen heti, jotta pian vanheneva rokote-erä saataisiin käyttöön.
 Kolmas rokoteannos pistetään henkilöille, jotka eivät sairautensa tai sen hoidon vuoksi saa kahdesta rokotteesta yhtä vahvaa suojaa kuin muut. Lisäksi HUSin kunnissa rokotetaan hoitohenkilökuntaa, jotka saivat ykkös- ja kakkosrokotteet ensimmäisten joukossa ja vain kolmen viikon välein.
 Pian HUSin päätöksen julkistamisen jälkeen  Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos THL  ilmoitti, että kolmosrokotteita voidaan ruveta antamaan alhaisesta immuunivasteesta kärsiville koko maassa.
 Kiuru korosti, että kolmas rokote riippuu asiantuntijatiedoista. Suositukset tekee Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR.
 – Rokotteita pitää hankkia jo etukäteen, Kiuru muistutti.
 Kolmas rokotekierros yhä todennäköisempi
 Päätöstä kolmannesta rokotekerrasta ei ole vielä tehty. Kiurun mukaan päätös tehdään mahdollisesti syksyn aikana.
 – Suomi on tehnyt rokotteista hankintasopimukset, joilla turvataan se, että jos tehosteannoksia tarvitaan, rokotteet riittävät, Kiuru sanoi.
 Tähän saakka on arvioitu, että kolmannen rokotteen tarvitsevat ne, joiden kohdalla kahden rokotteen suoja ei nouse tarpeeksi korkeaksi.
 Lisäksi kolmannen rokotteen tarvitsevat ne vanhukset ja hoitohenkilökuntaan kuuluvat, joka saivat ykkösrokotteen ensimmäisinä. Heille kakkosrokote pistettiin alkuvuodesta kolmen viikon kuluttua ykkösrokotteesta. Nyt tiedetään, että kuuden viikon väli antaa vahvemman suojan koronaa vastaan.
 Kiuru: Suomalaisten rokotteet turvattava
 Rokotuskattavuus on vielä todella pientä maailmanlaajuisesti. Maailman terveysjärjestö WHO on toistuvasti pyytänyt, että länsimaat eivät aloittaisi kolmansia rokotuksia ennen kuin köyhissä maissa olisi saatu rokotettua edes yhden kerran.
 Kiuru myöntää, että rokotuskattavuus on maailmanlaajuisesti yhä matala, erityisesti Afrikassa.
 – Tauti ei ole ohi ennen kuin se on koko maailmassa on ohi. Olemme tarjonneet Covaxin käyttöön Astra Zenecan ja Johnson & Johnsonin rokotteita, joita kumpaakaan emme käytä.
 Kiurun mukaan Biontech-Pfizerin ja Modernan rokotteet tarvitaan Suomessa.
 – Tarvitsemme näitä rokotteita omalle kansalle. Minun tehtäväni on huolehtia Suomen kansasta, enkä voisi missään tapauksessa esittää, että jättäisimme kolmansia rokotteita väliin, jos asiantuntijatieto antaa meille ymmärryksen, että niitä tarvitaan.
 – Suomi ei voi lähteä siihen, että laitamme muiden maiden kansalaiset omien kansalaistemme edelle. Nyt on kyse terveydestä ja jokaisella on perustuslaillinen oikeus siihen, että terveyttä suojellaan, Kiuru sanoi.
 Yhteiskunnan avaaminen voi viivästyä
 Hybridistrategian mukaisesti yhteiskunnan avautuminen alkaisi lokakuun puolivälissä, jolloin rokotusten ajateltiin olevan rokotukset sillä tasolla. Rokotuskattavuus pitää saada yli 80 prosentin ennen sitä, eivätkä rokotukset ole sujuneet aivan toivotussa tahdissa, Kiuru huomautti.
 – Tehtävämme ei ole vain avata yhteiskuntaa vaan myös pitää yhteiskunta auki, ja riittävällä rokotuskattavuudella se voidaan pitää auki, Kiuru sanoi.
 Kiurun mukaan yhteiskunta ei voi kuitenkaan jäädä yksittäisten paikkakuntien vangiksi, jos kaikissa kunnissa ei saada rokotuksia tarvittavalle tasolle.
 Maskien käytön suositukset voivat niin ikään muuttua.
 – THL tiedottaa lähiaikoina, millaisia askelia otetaan tässä asiassa. Osa rajoituksista kevenee jo ennen täydellistä avautumista.
 Lisää aiheesta
 THL ohjeistaa kuntia kolmansien koronarokotteiden antamiseen – HUSin alueella ja Varsinais-Suomessa alkaa kolmas rokotuskierros
 Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään

Ministeri Kiuru: "Muiden maiden kansalaisia ei voi asettaa suomalaisten edelle" – Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille


Summary: Sadan neliön hirsimökki tuhoutui täysin tulipalossa viime yönä. Mökissä yöpyi kuusi nuorta miestä, jotka selvisivät palosta vahingoitta. Yksi heistä havahtui savuun ja herätti kaverinsa.

Kaksikerroksinen vuokramökki tuhoutui tulipalossa Salon Multasillantiellä aamutunteina. Sadan neliön mökki oli hirsirakenteinen.
 Palokunta sai hälytyksen palopaikalle hieman ennen kuutta. Paikalla olleet kuusi noin kaksikymmenvuotiasta miestä olivat palavassa mökissä, tulivat ulos rakennuksesta ja soittivat apua.
 Yksi nuorista oli herännyt siihen, että välikatto oli tulessa ja herätti muun joukon. Heidän arvionsa mukaan kyse oli nokipalosta, eli hormiin kertynyt karsta oli syttynyt. Mökissä olleet palovaroittimet eivät hälyyttäneet ja seuraukset olisivat voineet olla kohtalokkaat.
 Sammutustöiden alettua vuokralaiset poistuivat paikalta. Henkilövahinkoja ei syntynyt, mutta nuorten tavaroita jäi mökkiin.
 – Mökki tuhotui täysin sisätiloiltaan, ainoastaan seiniä jäi pystyyn, kertoo päivystävä palomestari  Timo Lehmuskoski  Varsinais-Suomen aluepelastuslaitoksesta.

Kuusi nuorta pelastui vuokramökin palosta Salossa – palohälyttimet olivat hiljaa, vaikka katto oli jo liekeissä.


Summary: Teemme juttua Tampereen näköalapaikoista. Kerro meille, minne pitäisi kiivetä!

Näsinneula, Pyynikin näkötorni ja Torni-hotellin terassi tuoreimpana ovat perinteisiä paikkoja tiirailla kaupunkimaisemaa.
 Lauantaina 2.10. klo 10 alkaen näet  suorassa lähetyksessä , miltä näyttää nyky-Tampere kattojen yltä. Tampere-päivän kunniaksi vierailemme muun muassa Tampereen Areenan tulevalla kattoterassilla.
 Lomakkeen kautta voit äänestää ja perustella, mikä näköalapaikka on sinun suosikkisi. Onko se jokin yllättävä kohde, johon liittyy tärkeä muisto? Jätä myös yhteystietosi, niin voimme olla aiheesta sinuun tarkemmin yhteydessä.

Mistä aukeaa Tampereen paras näköala? Kerro meille ja voit päästä haastatteluun hulppeisiin maisemiin


Summary: Retkimelojille on valmistunut uusi, opastettu reitti palvelukarttoineen. Kansainvälisen sivuston ja mobiilisovelluksen avulla tavoitellaan melojia ja muita luonnossa liikkujia myös ulkomailta Päijät-Hämeeseen ja Kymenlaaksoon.

Ulkoliikunnan suosio on kasvanut korona-aikana ja matkailuyritykset haluavat saada siitä osansa.
 Iitin matkailuyhdistys on laatinut yhdessä yritysten kanssa uuden palvelureitin Lahden ja Iitin välille. Reitti johdattaa melojan Kymijärveltä pieniä jokia ja järviä pitkin Kymijoelle ja Kimolan kanavalle.
 – Etelä-Suomessa ei vastaavia pitkiä, opastettuja reittejä juurikaan löydy. Tai ainakaan sellaisia, joiden varrella olisi palveluja helposti löydettävissä ja tarjolla, sanoo Iitin matkailuyhdistys ry:n sihteeri  Annukka Linninen .
 Kajakkilaituria ja siirtymäpaikkaa osoittava opaste Iitin Vuolenkosken kylällä. Siirtymäpaikkojen lähistöltä voi vuokrata kärryjä, joilla kajakin saa siirrettyä seuraavaan paikkaan. Tuija Veirto / Yle
 Koko reitti vajaassa viikossa
 Opastetulla osuudella on mittaa pistoreitteineen ja etappeineen yhteensä 160 kilometriä.
 Jos kaikki osuudet haluaa meloa läpi, se kestää Linnisen mukaan viisi, kuusi päivää.
 – Etapit sopivat päiväretkien kohteiksi. Esimerkiksi Iitin puolella on 65 kilometriä pitkä ympyräreitti. Se vie Vuolenkoskelta Mankalan padolle, sieltä Hiidensaaren kautta Kimolan kanavalle.
 Maa-alueilla siirtymäkohtiin on sijioitettu kärryjä, joita vuokraamalla kajakin voi kuljettaa seuraavaan kohteeseen.
 Tavoitteena on houkutella palvelureitin käyttäjiksi melojia paitsi läheltä, myös ulkomailta digitaalisen,  outdooractive.com -sivuston kautta.
 Melontareitti-hanketta ovat rahoittaneet Kestävä Lahti-säätiö 20 000 eurolla. Pienempiä summia on saatu yritystahoilta.

Etelä-Suomeen syntyi uusi melontareitti – Lahdesta pääsee pieniä jokia pitkin Kymijoelle ja Kimolan kanavalle saakka


Summary: Kodeissa hoidetaan yhä sairaampia ihmisiä, eivätkä hoitajat riitä. Laitoshoitoa purettaessa asioita ei ajateltu loppuun asti, sanoo lähi- ja perushoitajia edustava SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer

Hoitoalan työvoimapula on ajanut monessa kunnassa kotihoidon ahtaalle. Varsinkin äkillisiä poissaoloja paikkaamaan on monin paikoin mahdotonta löytää sijaisia. Myös pitempien pestien tekijät ovat kiven alla.
 Esimerkiksi Kemissä tilanne on ajautunut niin hankalaksi, että hoitajat ovat pyytäneet apua aluehallintovirastolta. Henkilöstön riittävyys on päivittäinen ongelma ja usein asiakaskäyntien aikataulutus menee uusiksi.
 Hoitajat joutuvat pohtimaan, mitä töitä voi lykätä.
 – Muun muassa suihkupesuja voidaan joutua siirtämään päivältä toiselle, sanoo Kemin kotihoidon palvelupäällikkö  Riitta Nahkiaisoja .
 Aikataulujen pettäessä myös lääkerytmi saattaa mennä sekaisin: esimerkiksi aamulääkkeitä voi joutua odottamaan pitkälle aamupäivään.
 Kun sijaisia ei saada riittävästi, vuorossa olevien työpaine kasvaa entisestään. Asiakaskäyntien määrä vuorossa nousee ja monesti on venyttävä tekemään tuplavuoro.
 Lähihoitaja Sanna Heikka sanoo, että kotihoitotyö on ehdottomasti "hänen juttunsa".  Hän kuitenkin toivoo, että pystyisi enemmän vaikuttamaan esimerkiksi työvuoroihin ja vapaapäiviin, koska se parantaisi jaksamista.  Antti Ullakko / Yle
 Kun sijaisille ilmenee äkillinen tarve viikonloppuna, tekijäpulan ratkominen jää vuorossa oleville hoitajille. Lähihoitaja  Sanna Heikka  kertoo, että aamuvuorosta saattaa puuttua kolmekin työntekijää, joten töitä jaetaan uusiksi ja puhelimet soivat kiivaasti.
 – Kuka tulee aamuvuoroon, kuka vaihtaa iltavuorosta aamuun ja kuka sitten tekee iltavuoron, hän kuvailee.
 “Laitoshoidon purkua ei ajateltu loppuun asti”
 Useissa muissakin kunnissa kotihoito on hoitajapulan vuoksi jo nyt lähes kestämättömässä tilanteessa.
 Lähi- ja perushoitajia edustava SuPerin puheenjohtajan  Silja Paavolan  mukaan laitoshoitoa purettaessa ei asioita ajateltu loppuun asti. Hoidon ja hoitajien tarve arvioitiin aivan liian pieneksi. Nyt kotiin hoidetaan hyvin sairaita ja paljon apua tarvitsevia ihmisiä, joista monella ei edes ole turvaverkkoa.
 – Aika monessa paikassa tilanne on jo kriittinen, jopa katastrofaalinen. Pitovoima alalla on huono ja vetovoimaa ei saada parannettua eli on kysymys työoloista, työtaakasta, työnkuvasta ja ehdottomasti palkkauksesta.
 SuPer arvioi, että suunnitteilla olevat lakimuutokset eivät ratkaise alan ongelmia, vaan pahentavat työvoimapulaa entisestään.
 Lue myös :  Vanhusten kotihoidon uudistus sai täystyrmäyksen – lakiesitystä arvostellaan keskeneräisyydestä ja puuttuvista ratkaisuista hoitajapulaan
 Yhä useampi kysyy: Miten irtisanoudun?
 Silja Paavola kertoo, että liittoon tulee paljon yhteydenottoja. Yhä useampi kysyy, miten pitää toimia kun aikoo irtisanoa itsensä.
 Jatkuvassa sijaispulassa hoitajien jaksaminen on koetuksella ja mieltä painaa myös huoli asiakkaista.
 SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola sanoo, että pitkään kytenyt työvoimapula on räjähtänyt silmille. Arkistokuva. Terhi Liimu / Yle
 Kemissä ensi kuussa voimaan tuleva organisaatiomuutoskin arveluttaa monia, sillä esimerkiksi työvuorotus ja tiimitys muuttuvat.
 Kotihoidon palvelupäällikkö Riitta Nahkiaisoja ymmärtää, että muutokset eivät miellytä kaikkia, mutta korostaa, että tavoitteena on sekä varmistaa palvelut että vähentää henkilöstön kuormitusta.
 – Me nimenomaan haemme ratkaisuja näihin asioihin. Asiakkaille yritetään saada oikea-aikaisia ja riittäviä palveluita ja samalla pyritään parantamaan henkilöstön työhyvinvointia ja sillä tavalla ratkaisemaan henkilöstön saatavuusongelmaa.
 Kemissä pohditaan esimerkiksi sitä, otetaanko viikonvaihteissa käyttöön esihenkilöiden päivystysjärjestely, jotta sijaishankinta ei veisi hoitajien aikaa asiakaskäynneiltä.
 “Yhtään ei kestä tilanteen huonontua”
 Hoitoalalla puhutaan yleisesti kotihoidon kriisistä ja monessa paikassa ollaan jo veitsenterällä.
 – Toistaiseksi mitoituksesta on voitu pitää kiinni, eikä potilasturvallisuus ole vaarantunut. Yhtään tästä ei kyllä kestä tilanteen huonontua, sitten ollaan jo hukassa, sanoo Tornion kotihoidon osastonhoitaja  Teija Alatalo .
 Sekä hoitotyötä tekeville että töitä organisoiville tilanne on raskas.
 – Kyllä tämä on yhteinen tuska. Se on yhtä iso täällä kuin kentällä, kun jostain täytyy väkeä taikoa. Ja jos sitä ei ole, pitää vain yrittää jotenkin järjestää asiat. Paine on iso, Alatalo sanoo.
 Lue myös:   Kuka hoitaisi iäkkäät? – Suomeen tarvitaan 2030 mennessä 30 000 uutta hoitajaa
 Robotit ja etähoito eivät pysty ihmeisiin
 Hienoista apua paineeseen tuovat etähoito ja lääkerobotit. Niillä voidaan hiukan tasata ruuhkahuippuja, kun käynti joidenkin asiakkaiden luona joko etäyhteyden tai lääkerobotin ansiosta voidaan ajoittaa muuhun kuin kiireisimpään hetkeen.
 Ratkaisevaa apua teknologiasta ei saada. Vain osa kotihoitoasiakkaista ylipäätään kykenee etäyhteyksiin tai selviää lääkkeiden ottamisesta robotin avulla.
 Hoiva-avustajat ovat tärkeä tuki asiakastyössä, mutta se ei ratkaise hoitajapulan ongelmaa. SuPer korostaa, että kotihoito edellyttää alan ammattilaisia.
 – Eihän sähköasentajankaan tarvetta kiistetä, kun sähkötöitä pitää tehdä, Paavola napauttaa.
 Hän vaatii nopeasti päätöksiä ja rahaa, sillä pitkään kytenyt työvoimapula on räjähtänyt silmille. Hän moittii, että ongelma on ollut tiedossa pitkään eikä sille ole tehty riittävästi.
 – Jos olisi ollut halua, asia olisi kunnossa. Palkkaus, työn sisältö, työmäärä pitää saada kuntoon, jotta työvoimaa saadaan. Työ sinänsä on palkitsevaa, mutta tällä palkalla ja tällä työmäärällä sitä ei jaksa tehdä loputtomiin.
 Lue myös:
 Kyselyn mukaan lähes kaikki alle kolmekymppiset hoitajat harkinneet alanvaihtoa – Tehyn puheenjohtaja: "Potilasturvallisuus on vaarantunut munasolusta mummoon"
 Näin hallitus aikoo korjata kotihoidon ongelmia, professori pettynyt lopputulokseen: "Paketti kuulostaa kuntiin kohdistuvalta kurikampanjalta"
 Kotihoito Kotihoidolla tarkoitetaan kotipalvelun ja kotisairaanhoidon kokonaisuutta. Kotipalvelu auttaa asiakasta selviytymään arkipäivän askareista ja henkilökohtaisista toiminnoista, kuten hygienian hoitamisesta. Kotipalveluja voivat saada ikäihmiset, vammaiset ja sairaat tai henkilöt, joiden toimintakyky on muun syyn vuoksi alentunut. Lapsiperheillä on oikeus saada kotipalvelua, kun se on välttämätöntä lapsen hyvinvoinnin turvaamiseksi. Vanhuspalvelulakia ollaan uudistamassa kotihoidon tilanteen parantamiseksi. Vuonna 2019 kotihoidossa oli kaikkiaan 200 00 asiakasta. Lähteet: STM ja Kuntaliitto

Työvoimapula ajoi kotihoidon kriisin partaalle: Hoitaja painaa tuplavuoroa, eikä silti ehdi aina pestä tai lääkitä asiakasta ajallaan


Summary: Suuri maanjäristys jätti Haitissa jälkeensä lähes 2 000 kuolonuhria. Paikalla on yhä 30 vapaaehtoista SPR:n avustustyöntekijää. Oululaisella Lotta Purolalla on aina ollut halu auttaa.

Lotta Purolan  työpäivä Haitissa alkaa tiukoin turvallisuustoimin. Kaikki kulkeminen paikasta toiseen tapahtuu autokyydillä, niin myös työmatka toiminta-alueelle Les Cayesiin.
 Siellä piti sijaita sairaala, jossa Purolan oli tarkoitus päästä tekemään töitä kirurgina. Mutta  maanjäristyksen elokuussa kohdanneessa  maassa toimiminen tuo yllätyksen toisensa jälkeen.
 Kuten sen, että sairaala, jossa Purolan piti työskennellä, ei ole vielä valmis.
 – Kirurgin töitä ei ollutkaan tarjolla, ja siksi hoidan nyt henkilöstöhallintoasioita. Nauroin kavereille, että ei tämä ihan sitä ole, mitä piti tulla tekemään, mutta tehdään sitten, mitä tarve on.
 Kuuntele, kun Lotta Purola kertoo toimittaja Ville Muikkulalle etähaastattelussa arjestaan – esimerkiksi siitä, miksi hän pitää kaikki tavaransa aina piilossa.
 Haitissa kuukauden takainen maanjäristys vaati lähes 2 000 kuolonuhria ja jätti kymmenettuhannet kodittomiksi. Järistys oli jatkumoa  presidentin salamurhan  jäljiltä kriisiä potevalle valtiolle, jossa edellisestä tuhoisasta maanjäristyksestä oli kulunut 11 vuotta.
 Oulussa asuva, kajaanilaislähtöinen Purola on yksi Suomen Punaisen Ristin Haitiin lähettämistä suomalaisista, joita on operaatiossa tällä hetkellä 30. Hän tietää, että maassa kuka tahansa voidaan esimerkiksi kaapata milloin tahansa.
 – Mihinkään ei ole asiaa yksin. Kun tiedostaa, missä ympäristössä toimii, pärjää kyllä. Kaupungilla on sen näköistä porukkaa liikenteessä, että en halua mennä heille juttelemaan.
 Jopa oluesta on puutetta
 Purolalla on aina ollut halu auttaa. Kreikan pakolaiskriisinkin hän koki henkilökohtaisesti, kun kutsu maahan kävi.
 – Kaikkialla terveydenhuolto ei ole niin hyvissä kantimissa kuin Suomessa. Olen ajatellut, että ehkä minulla olisi jotain annettavaa. Olen myös utelias maailman suhteen ja haluan nähdä erilaista todellisuutta.
 Terveydenhuolto oli Haitissa heikoissa kantimissa ennestäänkin, mutta maanjäristyksen jälkeen se on erittäin kuormittunut. Vaikutukset näkyvät etenkin maaseudulla.
 – Tällä hetkellä terveydenhuollon vaateeseen ei pystytä vastaamaan. Se näkyy kaikissa pienissä asioissa, kun katsoo ympärilleen.
 Tällä hetkellä Suomen punaisen ristin työntekijöitä on pystyttämässä sairaalaa Les Cayesiin. Lotta Poijula tulee työskentemään siellä heti, kun se valmistuu.  Katja Kotkavaara / Suomen Punainen Risti
 Haitilaiset ovat Purolan mukaan ystävällisiä, mutta maan tilanne on hyvin epävakaa ja presidentin murha aiheuttaa pääkaupungissa jengien välisiä ammuskeluja. Tyytymättömyys vallitsevaa tilannetta kohtaan näkyy arjessa.
 – Maassa on puutetta muun muassa polttoaineesta ja niinkin oleellisesta asiasta kuin olut, Purola sanoo ja naurahtaa.
 Hän lähtee kotimatkalle lokakuun kuudentena päivänä. Taakse jää maa, jonka Purola toivoo toipuvan raskaasta historiasta.
 – Mutta kuinka kauan menee, että valtio kehittyy toimeentulevaksi – sitä on minua viisaampien tarkoitus miettiä.
 Juttua muutettu 18.9.2021 klo 12.20. Haastateltavan nimi korjattu.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Haitissa kuohuu: Syyttäjä epäili pääministeriä presidentin murhasta – pääministeri erotti syyttäjän
 Katso, mitä kaikkea kenttäsairaalaan tarvitaan – Tampereella pakataan hätäapua Haitin maanjäristyksen uhreille
 SPR lähettää avustustiimin maanjäristyksen runtelemaan Haitiin – espoolaisen Erik Finskasin mukana lähtee radiopuhelimia ja työkaluja

Lotta Purola lähti kirurgiksi Haitiin, mutta päätyikin aivan muihin töihin – kuuntele, mitä on arki kaaoksen keskellä


Summary: Siirtolaiset ovat pystyttäneet alueelle telttoja ja rakentaneet suojia jättiruo’oista. Osa on pessyt vaatteitaan joessa. Rajalle jumiin jääneet siirtolaiset ovat iso haaste presidentti Joe Bidenille, joka lupaili edeltäjäänsä inhimillisempää maahantulopolitiikkaa.

Yhdysvaltoja ja Meksikoa yhdistävän rajasillan kupeeseen Del Rion pikkukaupunkiin on kerääntynyt jopa yli 10 000 maiden välisen rajan ylittänyttä siirtolaista.
 Viranomaiset molemmin puolin rajaa arvioivat uutistoimisto Reutersille, että valtaosa siirtolaisista on haitilaisia ja että heitä on tulossa lisää.
 Del Rioon hätätilan julistanut pormestari  Bruno Lozano  kertoo, että siirtolaiset ovat leiriytyneet Yhdysvaltojen tulli- ja rajavartiolaitoksen valvomalle alueelle Del Rion kansainvälisen sillan alle.
 Ylikulkusilta kulkee Rio Grande -joen yli Meksikoon.
 Siirtolaiset ovat pystyttäneet alueelle telttoja ja rakentaneet suojia jättiruo’oista. Osa on pessyt vaatteitaan joessa.
 Meksikon puolella Ciudad Acuñan rajakaupungissa bussiterminaalissa työskentelevät lähteet kertovat Reutersille, että yksinään perjantaina kaupunkiin saapui pari tusinaa bussillista haitilaisia.
 Siirtolaisia Meksikon ja Yhdysvaltain Texasin välisellä rajalla Del Riossa. Jordan Vonderhaar / AFP
  Haitia kurittavat luonnonilmiöt ja poliittinen epävakaus
 Karibialla sijaitseva noin 11 miljoonan asukkaan Haiti on läntisen pallonpuoliskon köyhin maa.
 Haiti on noussut otsikoihin erilaisten kriisien ja erityisesti luonnonkatastrofien myötä, joista tunnetuin on vuoden 2010 valtaisa maanjäristys.
 Nyt elokuussa rutiköyhää maata kurittivat voimakas maanjäristys ja myrsky.
 Haiti on myös poliittisesti epävakaa – maan presidentti salamurhattiin kotonaan heinäkuussa hämärissä olosuhteissa.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelemat haitilaissiirtolaiset kertoivat asuneensa Etelä-Amerikassa, usein Brasiliassa tai Chilessä. He suuntasivat pohjoiseen, koska työpaikat ovat kiven alla ja laillisen oleskelun saanti vaikeaa. Osa kertoi myös nähneensä sosiaalisessa mediassa videoita, joissa heitä kehotettiin hakemaan turvapaikkaa Yhdysvalloista.
  Valtava haaste Bidenille
 Del Rion siirtolaiskriisi antaa vipuvartta presidentti  Joe Bidenin  kriitikoille, jotka sanovat Bidenin politiikan kannustaneen siirtolaisia rajalle.
 Tammikuussa virkaan astunut demokraattipresidentti on luvannut edeltäjäänsä  Donald Trumpia  inhimillisempää lähestymistapaa maahanmuuttoon.
 Sekä republikaanit että demokraatit ovat penänneet Bidenilta nopeita toimia.
 Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalta on heinä- ja elokuussa otettu kiinni ennätysmäärä yli vuosikymmeneen: pelkästään elokuussa yli 195 000 ihmistä.
 Uutistoimisto AP:n tietojen mukaan Bidenin hallinto suunnittelee siirtolaisten laajamittaisia karkotuksia. AP:n mukaan ihmisiä on määrä lennättää takaisin Haitille sunnuntaista alkaen.
 Lue myös :
 Ihmisoikeusjärjestö: Yli 3 000 Yhdysvaltain rajalta käännytettyä siirtolaista joutunut hyväksikäytön uhriksi tänä vuonna
 Kamala Harris Väli-Amerikan siirtolaisille: "Älkää tulko Yhdysvaltoihin – teidät käännytetään takaisin"
 Yhdysvallat ei ole enää salvadorilaisten nuorten ykköstavoite –  Mahdollisuuksia nyt myös kotimaassa, mutta moni lähtee yhä perhesyistä

USA:ssa yli 10 000 siirtolaista nukkuu sillan alla Meksikon rajan tuntumassa – haitilaisia tullut rajan yli ennätysmäärä


Summary: Jopa 7,5 prosenttia korkeakouluopiskelijoista tulevat kiusatuiksi vähintään satunnaisesti opintojensa aikana. Korkeakoulussa kiusatuilla on enemmän ongelmia jaksamisen kanssa ja tarve terveydenhoitopalveluille kasvaa.

“Me ei haluta olla sun kanssa.” Niitä sanoja 25-vuotias Liisa ei olisi kuvitellut kuulevansa opiskelukavereiltaan aloittaessaan korkeakouluopinnot. Syrjiminen ja selän takana puhuminen alkoivat kuitenkin jo ensimmäisen opiskeluvuoden aikana.
 – Ensimmäisillä viikoilla varoiteltiin kiusaamisesta, mutta naureskelin vain asialle, koska en uskonut niin voivan oikeasti tapahtuvan, Liisa muistelee nyt noin neljä vuotta myöhemmin.
 Hän ei esiinny jutussa omalla nimellään asian arkaluonteisuuden vuoksi.
 Liisa kuvailee olleensa sekä innokas että hieman jännittynyt ennen ensimmäisiä päiviä opintojen parissa. Hän odotti saavansa uusia kavereita, joiden kanssa opiskella ja osallistua vapaa-ajan aktiviteetteihin. Alkuun kaikki tuntuikin menevän odotetusti, mutta saman ryhmän opiskelijat alkoivatkin syrjiä Liisaa.
 – Minut jätettiin ulkopuolelle tietyistä porukoista omassa ryhmässä. Sanottiin jopa suoraan, että "menetkö pois nyt siitä, kun meillä on omia juttuja" ja jätettiin kertomatta suunnitelmista.
 Syrjiminen on yllättävän yleistä vielä korkeakoulussa
 Kiusaaminen korkeakouluissa ei ole tutkimusten mukaan yhtä yleistä kuin peruskoulussa, mutta se vaikuttaa yhtä lailla negatiivisesti hyvinvointiin ja opinnoissa jaksamiseen.
 Tyypillisin kiusaaminen muoto korkeakouluissa on opintoihin liittyvä perusteeton arvostelu, vähättely tai nolaaminen. Alemmilla kouluasteilla yleinen fyysinen ja suoraan kohteelle osoitettu sanallinen kiusaaminen vähenee korkeakouluun siirryttäessä.
 – Sosiaalinen syrjiminen ja kaverisuhteiden vahingoittaminen ovat yllättävänkin yleisiä vielä korkeakouluasteella, sanoo aihetta laajasti tutkinut Itä-Suomen yliopiston dosentti  Maili Pörhölä .
 Hän on ollut mukana tutkijana YTHS:n laatimassa korkeakoulujen terveys- ja hyvinvointitutkimuksessa (KOTT), jossa on myös selvitetty kiusaamista. Viimeisimmät tulokset ovat vuodelta 2016. Tänä vuonna THL on vastannut KOTT-aineistojen keräämisestä. Tulokset eivät ole vielä raportoitavissa.
 Vuoden 2016 tutkimuksen mukaan 7,5 prosenttia opiskelijoista on tullut toisen opiskelijan ja 5,8 prosenttia henkilökunnan kiusaamaksi. Tutkimuksen mukaan ammattikorkeakouluissa raportoidaan kiusaamisesta enemmän ja kiusaamisen kohteena ovat useammin naiset. Liisankin kokemukset ovat itäsuomalaisesta ammattikorkeakoulusta.
 Opinnot kuormittavat korkeakoulussa kiusattuja muita enemmän.  Ari Haimakainen / Yle
 Yhteydenotto koulukuraattoriin ei tuonut muutosta kiusaamiseen
 Kiusaaminen paheni toisena opiskeluvuotena, kun Liisan vuosikurssilla aloitti uusi opiskelija.
 – Hän sanoi minulle suoraan, että "me ei haluta olla sun kanssa" ja käänsi vielä kaikki hyvät kaverini hetkellisesti minua vastaan.
 Liisa kuuli jälkeenpäin, että hänestä puhuttiin selän takana pahaa ja leviteltiin hänen henkilökohtaisia asioita, joiden olisi halunnut pysyvän yksityisinä. Nämä kokemukset ja sanat saivat Liisan vetäytymään etäämmälle muista opiskelijoista.
 Hän suoritti opintoja mieluummin etänä ja jätti menemättä opiskelijabileisiin. Opiskelijabileisiin osallistuminen tuntui turhalta, jos jäisi kuitenkin yksin.
 Hän kävi juttelemassa tilanteestaan koulukuraattorille, joka puhui kiusaamisesta yleisesti koko ryhmälle, mutta ei varsinaisille kiusaajille. Puhuttelu ei Liisan mielestä vaikuttanut kiusaamiseen millään tavalla. Kiusaaminen loppui vasta, kun pahimmat kiusaajat siirtyivät eri opintolinjalle toisen opiskeluvuoden jälkeen.
 Syrjiminen ja selän takana puhuminen oli kuitenkin jo kahden vuoden aikana jättänyt lähtemättömät jäljet. Liisan itsetunto-ongelmat lisääntyivät. Uusien tuttavuuksien kanssa häntä kalvaa pelko, ettei kelpaa omana itsenään ja hekin hylkäävät hänet.
 – Se tekee tutustumisesta todella vaikeaa, vaikka olenkin sosiaalinen ja tapaisin uusia ihmisiä mielelläni.
 Hyvinvointiongelmat kasautuvat kiusatuilla koulutusasteelta toiselle
 Kiusaamisen vaikutukset korkeakouluopiskelijoilla ovat hyvin samansuuntaisia henkisen ja fyysisen hyvinvoinnin ongelmia, mitä on havaittu aikaisemmilla kouluasteilla.
 Lisäksi korkeakoulussa kiusatuilla on muita enemmän ongelmia jaksamisen kanssa ja he kokevat enemmän pelkoa ja jännittyneisyyttä erilaisissa opiskelun vuorovaikutustilanteissa.
 Kiusatuilla on myös suurempi tarve terveydenhuollon palveluille, koska moni heistä on kokenut kiusaamista alemmilta kouluasteilta lähtien. Kiusatun ja kiusaajien roolit usein jatkuvat opintoasteelta toiselle. Noin kolme neljäsosaa korkeakoulussa kiusatuista opiskelijoista on jo ennestään koulukiusattu taustaltaan.
 – Tällaisilla opiskelijoilla hyvinvointiongelmat kasautuvat ja he tarvitsevat enemmän terveydenhuollon tukea. Heille opinnoista voi tulla erittäin kuormittavia, kertoo dosentti Maili Pörhölä.
 Maili Pörhölän mielestä erityisen huolestuttavaa on, jos opiskelija alkaa selittää toistuvasti kiusatuksi joutumista itsestään johtuvaksi. Sellainen ajatusmaailma alkaa syödä opiskelijan itseluottamusta, hyvinvointia ja opiskelukykyä.
 Kiusaamisen aiheuttama epävarmuus peilautuu myös Liisan työnhaussa. Kieltäviä vastauksia on vaikea olla ottamatta henkilökohtaisesti ja työporukkaan sopeutuminen jännittää jo ennakkoon. Ari Haimakainen / Yle
 Liisa suoritti loput opinnot edelleen pääosin etänä, mutta kävi välillä tuttujen kavereiden kanssa luennoilla. Valmistuminen ei haasteista huolimatta viivästynyt. Hän julkaisi tiedon valmistumisestaan sosiaalisessa mediassa ja sai onnitteluviestin yhdeltä kiusaajistaan.
 – Se aiheutti aika ristiriitaisia tunteita. En ole ollut heidän kanssa missään tekemisissä toisen opiskeluvuoden jälkeen ja nyt yhtäkkiä hän olikin ystävällinen minua kohtaan, Liisa pohtii.
 Liisa toivoisi korkeakouluilta enemmän konkreettisia esimerkkejä, mitä kiusaaminen voi siellä olla ja enemmän ryhmätoimintaa opintojen alussa. Liisan mielestä kiusaaminen on korkeakoulussa usein näkymätöntä ennen kuin se sattuu omalle kohdalle. Muilta opiskelijoilta hän haluaisi enemmän suvaitsevaisuutta erilaisuutta kohtaan.
 Dosentti Pörhölän mukaan tärkeää kiusaamisen ennaltaehkäisyssä on, että toimet eivät jäisi kertaluontoisiksi kampanjoiksi ja ohjeiksi korkeakoulun verkkosivuilla, vaan asian tulisi olla aktiivisesti esillä. Kiusattujen lisäksi myös kiusaajille voisi tarjota tukea esimerkiksi vuorovaikutustaitojen kehittämiseen.
 Miten kiusaamiseen puututaan korkeakouluissa? Itä-Suomen ylioppilaskunnan edunvalvonta-asiantuntija ja häirintäyhdyshenkilö  Pekka Koivaara  kertoo Itä-Suomen yliopiston toimenpiteistä. Häirintää kokenut opiskelija voi ottaa yhteyttä joko yliopiston tai ylioppilaskunnan häirintäyhdyshenkilöön. Asiaa selvitetään asianomaisten kanssa. Yliopisto ei voi varsinaisesti puuttua häirintään, joka tapahtuu vapaa-ajalla tai täyttää rikoksen tunnusmerkistön. Niissä tapauksissa annetaan kuitenkin tukea ja neuvontaa. Rikoksen tunnusmerkistön täyttävää häirintää on esimerkiksi seksuaalinen ahdistelu, kunnianloukkaus, yksityiselämää loukkaavan tiedon levittäminen ja vainoaminen.
 Lue myös:
 Koulukiusattu jää helposti pois korkeakoulun railakkaista tutustumisjuhlista: "Voi olla aika rankka ja raaka kokemus"
 Koskelan tapauksen kaltaiset raa'at väkivallan teot harvinaisia, mutta kiusaaminen yleistä – MLL: "Kannattaa olla herkkänä oman lapsen voinnista"

Kiusaaminen ei pääty välttämättä korkeakoulussakaan – Liisa, 25, jätettiin jo ensimmäisenä vuonna pois porukoista


Summary: Useat oppositioaktivistit ovat lähteneet maasta, kun Venäjän viranomaiset ryhtyivät kiristämään otteitaan. Venäjältä Liettuaan paennut Fjodor Krašeninnikov sanoo, että duuman vaaleihin valmistautuvat vallanpitäjät aloittivat painostuskampanjan oppositiota vastaan jo viime kesänä.

Venäjällä tänä viikonloppuna käytäviä duuman vaaleja on edeltänyt ennennäkemättömän kova painostus oppositiota, kansalaisjärjestöjä ja journalisteja kohtaan.
 – Vuosi sitten viime kesänä vallanpitäjät alkoivat valmistautua duuman vaaleihin. He alkoivat kiristää ruuveja, ei vain Moskovassa vaan kaikilla alueilla, jekaterinburgilainen journalisti, kolumnisti ja politiikan tutkija  Fjodor Krašeninnikov  sanoo Ylelle antamassaan haastattelussa.
 Viime vuonna alkanut kampanja merkitsi kotietsintöjä, oikeusjuttuja, sakkoja. Krašeninnikov muistuttaa journalisti  Irina Slavinasta , joka tappoi itsensä viime lokakuussa Nižni Novgorodissa jouduttuaan rikostutkintojen ja kotietsintöjen paineeseen.
 Oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  myrkytysyritys viime vuoden elokuussa oli osa kampanjaa, Krašeninnikov uskoo.
 – Kun heidän ei onnistunut myrkyttää Navalnyia, he lakkasivat siekailemasta ja alkoivat sortotoimet kaikkia vallanpitäjien kanssa eri mieltä olevia vastaan, Krašeninnikov sanoo.
 Viranomaiset pyrkivät siihen, että vaaleihin mennessä aktivisteillä olisi rikosjuttuja ja muita oikeusjuttuja niskoillaan, Krašeninnikov sanoo.
 – Uskon, että heillä oli lista kaikista merkittävistä oppositiohahmoista alueilla ja tehtäväksi asetettiin löytää kaikista jotain.
 Heinäkuussa Krašeninnikov itse kertoi lähteneensä Venäjältä poliisin kärjistyneen kiinnostuksen vuoksi.
 Fjodor Krašeninnikov on politiikan tutkija, journalisti ja kolumnisti. Hänen kolumnejaan on ilmestynyt muun muassa arvostetussa Vedomosti-talouslehdessä. Fjodor Krasheninnikov
 Maanpakoon ajaminen voi olla tarkoitus
 Paineen alla lukuisat Venäjän opposition kärkihahmot ja journalistit ovat paenneet ulkomaille.
 Vankilaan joutuneen Aleksei Navalnyin liittolainen  Ljubov Sobol  lensi elokuussa Turkkiin. Navalnyin lehdistösihteeri  Kira Jarmyšin  kerrottiin elokuun lopulla lähteneen maasta, venäläisen median vahvistamattomien tietojen mukaan Suomeen.
 Venäjän viranomaiset vaikuttavat pyrkivän siihen, että oppositioaktivistit jättävät maan. Ulkomailta opposition on vaikea toimia vakuuttavasti.
 – En kiistä, että täältä on hyvin raskasta työskennellä, Krašeninnikov sanoo.
 – Mutta meillä ei ole muuta vaihtoehtoa. Käytössämme on kuitenkin internet, on viestintävälineet, on kannattajia, jotka jatkavat paikan päällä.
 Hän sanoo, että Venäjällä on yhä valtava määrä ihmisiä, jotka ovat eri mieltä Putinin kanssa ja auttavat Navalnyin joukkuetta ja muita oppositiovoimia.
 Ljubov Sobol on yksi oppositiopoliitikoista, joiden kerrotaan lähteneen Venäjältä. Sergei Karpukhin / Tass / AOP
 Kamppailu puistosta toi poliisin huomion
 Krašeninnikov sanoo, että hän ei joutunut silmätikuksi työssään koluministina tai radio-ohjelmien juontajana vaan poliittisen ja yhteiskunnallisen aktiivisuutensa takia.
 – Ongelmani alkoivat varmaan vuonna 2019, kun kaupungissamme oli protesteja, joissa vastustettiin kirkon rakentamista puiston tilalle, Krašeninnikov sanoo.
 Kirkon vastustajat sanoivat, että rakennushanke olisi tuhonnut yhden Jekaterinburgin keskustan harvoista viheralueista.
 Protestoijat uhmasivat sekä vallanpitäjiä että vaikutusvaltaista ortodoksikirkkoa.
 Krašeninnikov oli yksi kirkon rakentamista vastustaneista. Hän arvelee joutuneensa tuolloin viranomaisten hampaisiin.
 – Jo tuolloin minulle luvattiin internetissä ongelmia, sanottiin, että minulle käy huonosti, päädyn vankilaan, Krašeninnikov kertoo.
 – En kiinnittänyt siihen silloin huomiota, koska aluksi mitään ei tapahtunut ja me onnistuimme pysäyttämään rakennushankkeen.
 Kotietsintä, sakot, viikko vankeutta
 Syksyllä hänen kotiinsa tehtiin kotietsintä – virallisena syynä oli hänen entinen vaimonsa, joka oli kirjoilla hänen asunnossaan ja toimi oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  korruptionvastaisessa säätiössä FBK:ssa. Viranomaiset syyttivät FBK:ta rahanpesusta.
 Poliisia tuntui kiinnosti Krašeninnikovin laitteisto. Häneltä takavarikoitiin iMac-tietokone.
 Marraskuussa Krašeninnikov kutsuttiin oikeuteen. Hän oli kommentoinut Telegram-viestipalvelun kanavallaan kovasanaisesti ”putinilaisia tuomareita” Navalnyin liittolaisen  Leonid Volkovin  vangitsemisesta.
 Krašeninnikoville annettiin 30 000 ruplan sakko loukkaavasta käytöksestä viranomaisia kohtaan vähäistä huliganismia koskevan pykälän nojalla. Nykyisellä kurssilla se olisi noin 350 euroa.
 Heinäkuussa 2020 Krašeninnikov pidätettiin kotitalonsa pihalta ja vietiin oikeuteen. Jälleen häntä syytettiin viranomaisten herjaamisesta.
 Tällä kertaa kyse oli Krašeninnikovin kommenteista siihen, että korkeimman oikeuden tuomarit olivat hyväksyneet presidentti Vladimir Putinin virkakausien ”nollaamisen” uuden perustuslain nojalla, mikä mahdollisti Putinille jälleen uuden presidenttikauden.
 – Kun istuin sellissä, tajusin, että tämä ei jää tähän, seikkailuni jatkuvat, Krašeninnikov kertoo.
 Tuolloin hän päätti lähteä Venäjältä.
 Yli rajan
 Krašeninnikov kertoo, että hänen istuessaan vankilassa hänen sosiaalisen median tileilleen murtauduttiin ja häntä yritettiin mustamaalata verkossa. Krašeninnikovin mukaan murtautuminen ei olisi onnistunut ilman poliisin apua.
 – Se oli virallista psykologista painostusta, Krašeninnikov kertoo..
 Hän kertoo myös puhelinterrorista vankilan jälkeen: hänelle soiteltiin aamusta iltaan.
 30. heinäkuuta viime vuonna Krašeninnikov pääsi vankilasta ja yhdeksän päivän kuluttua hän ylitti Venäjän ja Liettuan rajan.
 Pako Liettuaan ei lopettanut painostusta. Viranomaiset kävivät Krašeninnikovin vanhempien luona. Häntä vastaan nostettiin lisää oikeusjuttuja, myös rikostutkinta sotaveteraanin kunnian loukkaamisesta.
 Poliisit ottivat kiinni  mielenosoittajan Jekaterinburgissa 21. huhtikuuta Aleksei Navalnyin kannattajien järjestämässä mielenilmauksessa. Donat Sorokin / Tass / AOP
 Painostettu toimii varoituksena muille
 Krašeninnikov sanoo, että Venäjällä on meneillään joukkomittainen vaino mutta se kohdistuu kapeaan luokkaan ihmisiä: poliittisiin aktivisteihin, journalisteihin, oppositiopoliitikkoihin,
 Krašeninnikov vertaa tilannetta esimerkiksi 1900-luvun Neuvostoliiton aikaisiin massamittaisiin vainoihin, jotka koskivat miljoonia ihmisiä.
 – Elämä oli silloin erilaista. Ihmisten pelästyttämiseksi piti vangita heidän naapurinsa, Krašeninnikov pohtii.
 Internetin aikakaudella ei tarvitse vainota niin montaa ihmistä..
 – Tavallisen kansalaisen säikyttämiseksi riittää, kun esimerkiksi Jekaterinburgissa ottaa kohteeksi sellaisen ihmisen kuin minä. Sitten aletaan tehdä kotietsintöjä, pidätyksiä, pakottaa ulos maasta, jotta monet muut jekaterinburgilaiset alkaisivat miettiä, kannattaako oppositiotoimintaan osallistua vai ei.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin äänesti 17. syyskuuta sähköisesti virka-asunnollaan Novo-Ogarjovossa Moskovasta länteen. Alexei Druzhinin / Tass / AOP
 Laskeva suosio koventaa keinoja
 Krašeninnikov uskoo, että kovat otteet johtuvat presidentti Vladimir Putinin kansansuosion laskusta.
 – Jos Putin olisi suosittu, hänen ei tarvitsisi ennen vaaleja jakaa rahoja.
 Vain neljä viikkoa ennen vaaleja Putin antoi hallitsevan puolueen lainsäätäjille tehtäväksi ohjata kaikille eläkeläisille kertaluontoisen 10 000 ruplan tuen ja sotilaille 15 000 ruplan bonuksen.
 – Putin ja hänen lähipiirinsä tajuavat, että heillä ei ole mitään tulevaisuutta eikä ohjelmaa tai massojen tukea. He voivat vain fyysisesti tehdä selvää vastustajistaan, estää pääsyn vaaleihin, pelotella tai ostaa äänestäjiä ja pitää kiinni vallasta sortotoimien avulla.
 Riippumattoman  Levada-tutkimuslaitoksen  mielipidemittauksissa yli 60 prosenttia kansalaisista kertoo hyväksyvänsä Putinin toimet presidenttinä. Vuoden 2014 Krimin miehityksen jälkeen luku oli pitkään yli 80 prosentissa.
 Moskovalainen äänestyspaikka 17. syyskuuta. Maxim Shipenkov / EPA
 Oppositio yrittää pilata vaalinäytöksen
 Krašeninnikov sanoo, että Venäjän vaaleihin ei missään nimessä voi suhtautua niin kuin vaaleihin demokraattisissa maissa.
 – Venäjällä valtionduumalla ei ole mitään merkitystä. Opposition ehdokkaita ei käytännössä ole päästetty vaaleihin, vain joitakin satunnaisia ehdokkaita.
 Vaaleissa voi Krašeninnikovin mukaan ainoastaan ilmaista erimielisyytensä järjestykselle, jota Putin yrittää vahvistaa.
 – Kamppailua ei käydä siitä, mikä puolueista voittaa, vaan siitä, päättyvätkö vaalit kuten Putinin lähipiiri on suunnitellut vai meneekö jokin väärin.
 Aleksei Navalnyin kehittämä älykkään äänestämisen ohjelma tähtää suunnitelmien sekoittamiseen.
 Sen avulla ääniä yritetään keskittää niille ehdokkaille, joilla on suurin mahdollisuus voittaa valtapuolue Yhtenäisen Venäjän ehdokkaat.
 Lue lisää:   Apple ja Google taipuivat venäläisviranomaisten alla –Amerikkalaisyhtiöt poistivat aktivisti Aleksi Navalnyiin liittyvän vaalisovelluksen  17.9.2021
 Krašeninnikov toivoo, että EU-maat ja muut länsimaat eivät tunnustaisi vaalituloksia. Se olisi viesti vuoden 2024 presidentinvaaleihin valmistautuvalle Putinille.
 – Jos hän näkee, että länsimaat eivät ole valmiita sulkemaan silmiään hänen väärennöksiltään ja manipulaatioltaan, se on tärkeä signaali pohtia, onko hän valmis toistamaan [Valko-Venäjän johtajan  Aljaksandr ]  Lukašenkan  kohtalon presidentinvaaleissa.
 Aktiivinen nuoriso lähtee
 Krašeninnikov sanoo, että Putinin alla mitään kukoistusta Venäjällä on turha odottaa. Aktiivinen ja koulutettu nuoriso lähtee maasta.
 – Ennemmin tai myöhemmin sukupolvi lähtee ja jäljelle jää köyhä, ryöstetty maa ilman normaalia nykyaikaista eliittiä. Se on hyvin surullista.
 Krašeninnikov sanoo olevansa kiitollinen Liettualle, mutta kaipaa Venäjälle.
 – Olen 45-vuotias. En ole niin nuori, että olisi helppo sopeutua toiseen yhteiskuntaan, Rašeninnikov sanoo.
 – Siksi en tunne mitään riemua tulevaisuudestani. En näe siellä mitään erityisen hyvää, koska emigrantin elämässä ei ole mitään erityisen hyvää: olet vieras ihminen vieraassa maassa.
 Hän aikoo jatkaa työtään, esiintyä ja kirjoittaa artikkeleita
 – En aio antaa periksi ja palata Venäjälle pyytämään anteeksi Putinilta.
 Lisää aiheesta:
 Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista   14.9.2021
 Apple ja Google taipuivat venäläisviranomaisten alla –Amerikkalaisyhtiöt poistivat aktivisti Aleksi Navalnyiin liittyvän vaalisovelluksen   17.9.2021
 "Olen syntynyt Putinin kaudella, enkä halua kuolla Putinin kaudella" – Darja Heikinen, 17, ei pelkää haukkua Venäjän johtoa Tiktokissa  17.9.2021

Venäjältä paennut journalisti Ylelle: Otteet kovenevat, kun Putinin suosio laskee


Summary: Robottiruohonleikkurien turvastandardit edellyttävät esimerkiksi ihmisen jalan tunnistamista. Pientä siiliä tai oravaa laitteet eivät tunnista – vielä.

Mustasaaressa Nordic Wildlife Care -villieläinhoitolassa Pohjanmaalla on ollut poikkeuksellisen monta siiliä hoidettavana tänä syksynä.
 VIlliläinhoitolan omistaja  Markku Harju  kertoo, että siilejä on pahimmillaan tullut hoitoon useita päivässä tai lähes kymmenen viikonlopussa. Keskenkasvuisia hoitoon tuotavia siilejä on ollut paljon.
 Osa hoitoon tuotavista siileistä on vahingoittunut siimaleikkurissa tai robottiruohonleikkurissa.
 – Useimmilla on esimerkiksi puolet kasvoista, kuonosta, mennyt. Se on selvästi siimaleikkurin tai automaattiruohonleikkurin jälki.
 Harju arvelee, että ainakaan vanhemmat robottiruohonleikkurit eivät reagoi, jos törmäävät pieniin, muutaman sadan gramman painoisiin ja muutaman sentin korkuisiin siilehin.
 – Ne menee suorastaan sen yli.
 Harju suosittelee, että hämärällä ja pimeällä robottiruohonleikkureita ei käytettäisi. Siilit liikkuvat silloin, joten riski jäädä leikkurin alle on suurempi. Myös siimaleikkurin käyttäjän olisi hyvä olla tarkkana eikä touhuta illalla.
 Robottiruohonleikkurit eivät vielä tunnista pihapiirien villieläimiä. Tekniikka kuitenkin kehittyy, ja kun ongelma on tunnistettu, ehkä siihen saadaan tuotekehityksellä myös ratkaisu, ajan kanssa. Antti Haavisto / Yle
 Siili jää yhä tunnistamatta
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes)  testautti viime keväänä  neljä omakotipihoille soveltuvaa robottiruohonleikkuria.
 Leikkurit läpäisivät testit, eikä niissä havaittu teknisiä turvallisuuspuutteita.
 Tukes kiinnitti kuitenkin testin yhteydessä huomiota siihen, että robottiruohonleikkurit eivät ehkä tunnista eteensä tulevia pieniä eläimiä.
 Ihmiseen ja omaisuuten törmäämiseen varautuminen kuuluu niiden turvallisuusvaatimuksiin, mutta turvallisuussuunnittelussa ei ole erityisesti vaatimuksia pihapiirin eläinten varalle, sanoo ylitarkastaja  Kimmo Hakala .
 – Leikkurien maavara ja suojapuskurit määritellään turvallisuusstandardin mukaan. On otettu aikuisen jalasta malli ja tuotestandardin testi läpäistään, kun leikkuri ei nouse jalan päälle.
 Tunnistamista on lisäksi päivitetty lapsen jalkamallilla.
 – Luonnonkappaleista kuten siileistä ei ole standardissa testikohtaa. Jos siili poikkeaa kovasti ihmisen jalan muodosta, voi olla, että laite ei tunnista sitä.
 Hakalan mukaan  laitevalmistajat ovat alkaneet pohtia tuotteidensa tätä puolta viime aikoina ja kehittää tuotteitaan villieläinystävällisemmiksi.
 Yksi mahdollisuus voisi olla, että automatisoidut laitteet kehittyisivät tunnistamaan ympäristöään skannaamalla erilaiset muodot, kuten siilit. Tekniikan kehittyminen vie kuitenkin vielä aikaa.
 – Tämä on vielä spekulaatiota. Ongelmakohdat on kuitenkin tunnistettu ja tuotteet kehittyvät koko ajan.
 Käyttäjän vastuu
 Myös Tukesista ohjeistetaan, että robottiruohonleikkurin käyttäjä sekä määrittäisi robotin leikkausalan niin, että mahdolliset eläinten liikkumisalueet jäisivät sen ulkopuolelle. Samoin ohjelmoinnilla voi välttää leikkurin liikkumisen eläinten liikkumisaikana.
 – Parastahan olisi, että käyttäjä itse valvoisi leikkurin toimintaa, mutta ehkä automaattiominaisuus menettää vähän merkitystään, jos tälle tielle lähtee, Hakala sanoo.
 Hakalan mukaan siimaleikkurionnettomuuksista ei ole tullut Tukesiin ilmoituksia. Niitäkin valvotaan omilla tuotestandardeillaan. Silti:
 – Käyttäjän täytyy tietää minne menee [leikkaamaan] ja missä pyörii. Käyttäjällä on vastuu, Hakala sanoo.
 Lue seuraavaksi :
 Englannissa Queen-tähti pitää meteliä siileistä, Suomessa ei juuri kukaan – aktiivien mielestä nyt pitää herätä, tai siilejä ei jatkossa enää ole
 Kesän olosuhteet koettelivat siilejä ja nyt orpoja poikasia on paljon – syksyn yöpakkasia ne eivät kestä
 Villieläinhoitolaan tuotiin viime vuonna sadoittain pulaan joutuneita eläimiä – ihmisiä liikkuu luonnossa nyt poikkeuksellisen paljon, ja siksi Markku Harjun puhelin soi tiuhaan
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun sunnuntaihin 19.9. kello 23 saakka.

Villieläinhoitolassa hoidetaan robottiruohonleikkureiden silpomia siilejä nyt päivittäin – villieläimet tunnistavia robotteja saadaan vielä odottaa


Summary: Olga ja Tuukka Temosen elokuva Aika jonka sain palkittiin Yleisö-Jussilla. Elokuvaa ehdittiin esittää vain kolme päivää ennen kevään 2020 koronasulkua.

Aamu valkenee Iitissä. On kulunut muutama päivä siitä, kun  Tuukka  ja  Olga Temonen   vastaanottivat yleisöpalkintoa  Vantaan Aviapoliksessa, mutta talikon varteen oli tartuttava heti seuraavana aamuna. Arki se on vastassa elokuvatähdilläkin.
 Temosten elokuva  Aika jonka sain  äänestettiin yleisön suosikiksi. Ensi-illan aikaan ei ollut mitenkään itsestäänselvää, voiko elokuvaa edes esittää suunnitelmien mukaisesti. Silloin elettiin kevättä 2020 eli koronapandemian alkua.
 Elokuva perustuu tositarinaan. Kouvolalainen kilparatsastaja  Jaana Kivimäki  halvaantui onnettomuudessa vuonna 2004 ja on siitä lähtien ollut pyörätuolissa. Kaikesta huolimatta hän ratsastaa edelleen.
 Olga Temonen näyttelee Kivimäkeä miehensä ohjaamassa elokuvassa. Hän kertoo, että elokuva on ollut katsojien mielestä niin koskettava, että yhteydenottoja on tullut valtavasti. Perheväkivaltateema on saanut ihmiset avautumaan.
 – Elokuva johdattaa ihmisiä aika hurjiinkin ajatuksiin siitä, että jos tämä tapahtuisikin itselle. Monella on myös perheväkivaltateemasta kokemuksia, ja elokuva on saanut heidät näkemään omaa tilannettaan. He ovat sitten halunneet jakaa kokemuksensa minun kanssani.
 Ohjaaja Tuukka Temonen ja näyttelijä Olga Temonen juhlivat pitkästä aikaa Jussi-gaalassa 15. syyskuuta. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Temonen kertoo, että pariskunta tahtoo tehdä elokuvia, joita ihmiset katsovat ja rakastavat. Yleisö-Jussi on osoitus siitä, että  Aika jonka sain  on juuri sellainen elokuva.
 – Meille on tärkeää, että elokuva on niin hyvin tehty, että se vie mukanaan. Sen ei tarvitse olla mikään taideteos, vaan pikemminkin kuin hyvä kirja tai tv-sarja, jonka tarinaan voi heittäytyä ja uppoutua.
 Kolme päivää ensi-illan jälkeen
 Aika jonka sain  -elokuvan ensi-iltaa juhlittiin 12. maaliskuuta vuonna 2020. Samana päivänä Suomessa päätettiin rajoittaa tapahtumien henkilömäärä 500:een koronaviruksen vuoksi.
 – Muistan sen ensi-illan. Muistan, miltä Tuukka näytti, kun ihmiset onnittelivat häntä. Minä näin vain sen, että hänen maailmansa on murenemassa. Kaikki ne odotukset, raha ja työ, mitä siihen on laitettu. Tässä se nyt menee, Temonen sanoo.
 Elokuvaa  ehdittiin esittää kolme päivää , kunnes elokuvateatterit suljettiin.
 Lue lisää:   Elokuvan piti olla menestys, mutta koronavirus teki siitä painajaisen – Olga Temonen: "Itku kurkussa mietimme ratkaisuja"
 – Se oli niin iso shokki. Tuntui siltä, kuin kahden vuoden työ olisi valunut sormien välistä kuin hiekka, Temonen muistelee.
 Elokuvaa on silti käyty katsomassa. Viime vuoden loppuun mennessä katsojia oli kertynyt lähes 60 000. Temonen kertoo, että elokuva pelasti itse itsensä – ja myös heidät.
 – Saimme velat maksettua. Selvisimme korona-ajasta aika pitkälti tämän elokuvan ansiosta.
 Kotieläintilaa ja kannabisleffaa
 Temosilla on riittänyt töitä. Olga Temonen on tehnyt  Harjunpää -sarjaa, joka esitetään ensi vuonna. Takana on myös yllättävän ajankohtainen elokuvaprojekti.
 – Saimme juuri valmiiksi  Pohjolan satoa  -nimisen maalaiskomedian, jonka Tuukka on käsikirjoittanut. Siinä maaseutulaiset alkavat kasvattaa kannabista. Se on aivan kreisi ja pöljä komedia. Se on ihan vahingossa myös hyvin ajankohtainen!
 Temoset tekevät elokuvia aiheista, jotka merkitsevät heille paljon. Aika jonka sain on elokuva rakkaudesta hevosiin. Kuvassa Olga Temonen ja Alma-hevonen. Arkistokuva. Vesa Grekula / Yle
 Takaisin talikon varteen. Temosilla on oma kotieläinpiha. Kesäkausi on jo ohi, mutta eläinten hoito vie aikaa ympäri vuoden. Kotieläinpihan vieressä puuhaamista vaatii myös kyläkoulu, jonka Temonen osti keväällä. Sinne tulee jonakin päivänä pitseria.
 – Hitaasti, mutta varmasti! Kokkikin on jo palkattu, ja pitsauuni on jo talon sisällä. Pitsaa saadaan toivon mukaan jo jouluun mennessä.
 Lue lisää:   Syrjäinen kyläkoulu oli vaarassa päätyä tuntemattomille – suosikkinäyttelijä otti lainaa ja pelasti talon: "En tiedä, onko tämän hankkiminen järkevää"

Tuukka ja Olga Temosen maailma mureni, kun koronavirus tuli ja velkaa oli otettu 200 000 euroa – sitten onni kääntyi: "Aika pitkälti elokuvan ansiota"


Summary: Matkailijoiden maahantuloa koskevien rajoituksien mahdollinen jatkuminen vuoden loppuun asti ei THL:n mukaan välttämättä palvele alkuperäistä tarkoitustaan. Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan terveysturvallisuustoimia on ehdottomasti jatkettava rokottamattomien maahantulijoiden osalta.

Sosiaali- ja terveysministeriön aikeet pyytää eduskuntaa jatkamaan  maahantulon lakisääteisiä rajoituksia nykyisellään vuoden loppuun asti  eivät välttämättä THL:n mukaan enää palvele alkuperäistä tarkoitustaan.
 THL:n terveysturvallisuusosaston johtajan  Mika Salmisen  mukaan koronalle altistumiset eivät johda samalla tavalla laajempiin leviämisiin, jos 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan. Tällä hetkellä näyttää todennäköiseltä, että rokotekattavuus saavutetaan Suomessa lokakuussa. Muutamat tuontitapaukset tyssäävät rokotussuojan muuriin.
 Salmisen mukaan tilanne oli toinen, kun väestöä ei ollut vielä rokotettu.
 –Se mitä tässä on ilmeisesti ajateltu, on että (rajoituksia jatkamalla) voitaisiin ehkäistä uuden mahdollisen variantin leviäminen Suomeen. Mutta se on niin, ettei sitä ole ehkäisty missään muuallakaan ja kaikki aikaisemmatkin variantit ovat tulleet Suomeen joka tapauksessa, Salminen sanoo.
 Salmisen mukaan Suomessa käytössä olevat rokotteet ovat antaneet erittäin hyvän suojan vakavaa tautia vastaan, varianteista huolimatta.
 Hänen mukaansa ulkomaille matkustavat suomalaiset ovat aiemmin epidemian aikana olleet suurempi riski koronan leivämiselle kuin maahan saapuvat rokottamattomat ulkomaiset matkailijat.
 – Mutta tämä kaikki on mennyttä aikaa, koska on erittäin todennäköistä, että rokotekattavuus saavutetaan Suomessa lokakuussa.
 Matkailua koskevat rajoitukset liittyvät tartuntatautilakiin ja terveysturvallisuuteen rajoilla.
 Lue lisää:   Saako Suomeen tulla Isosta-Britanniasta, Japanista tai Romaniasta? Katso esimerkkitapaukset tuoreista maahantulorajoituksista
 Krista Kiuru Ykkösaamussa: "Rokottamattomien osalta meidän on jatkettava ehdottomasti terveysturvallisuustoimia"
 Ylen Ykkösaamussa lauantaina vierailleen perhe- ja peruspalveluministerin  Krista Kiurun  (sd.) mukaan Euroopassa on lähes 300 miljoonaa rokotettua, jotka ovat tervetulleita Suomeen ilman testauksia.
 – Me olemme kannustaneet jatkuvasti siihen, että kun ihmisillä on rokotesuoja ja eurooppalainen rokotepassi käytössä, niin tervetuloa Suomeen, Kiuru sanoo.
 Kiurun mukaan terveysturvallisuustoimia on kuitenkin ehdottomasti jatkettava rokottamattomien matkailijoiden osalta rajalla, koska rokottamattomat maahantulijat muodostavat riskin hallitsemattomaan epidemiaan.
 – Niiden, joilla on puutteellinen rokotesuoja tai joilla sitä ei ole, on minun mielestäni todistettava suomalaisille että he ovat terveistä tullessaan. Tämä on mielestäni pieni muodollisuus ottaen huomioon sen, että hyvin vapaasti meille voi jo tulla.
 Parantunut rokotekattavuus ei näkyisi rajoituksissa
 Myös keskustan kansanedustaja ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Markus Lohi  suhtautuu kriittisesti siihen, etteivät parantunut rokotekattavuus ja epidemiatilanteen helpottuminen näkyisi maahantulorajoituksissa lokakuun puolenvälin jälkeen.
 – Olemme koko ajan edenneet rokotekattavuudessa ja olemme hallituksen ilmoittaman strategian mukaankin avaamassa Suomea, niin tämän pitäisi näkyä myös matkustamista koskevissa rajoituksissa. Niissä pitäisi huomioida rokotekattavuus, Lohi sanoo.
 Nykyiset maahantuloa koskevat rajoitukset ovat voimassa lokakuun puoleen väliin. Eduskunnan on tarkoitus käsitellä lokakuun puolenvälin jälkeisen ajan matkustusrajoituksia lähiviikkoina. Lohen käsityksen mukaan hallitus on tuomassa eduskunnan käsittelyyn ehdotuksen, jossa maahantuloa koskevat rajoitukset jatkuisivat nykyisellään vuoden loppuun asti.
 Rajoituksissa kritiikkiä aiheuttava kohta koskee erityisesti vaatimusta toisen koronatestin tekemisestä 3–5 vuorokautta Suomeen saapumisen jälkeen.
 Nykyiset matkustusrajoitukset vaativat, että henkilön, jolla ei ole rokotustodistusta tai joka ei ole sairastanut koronavirusta kuluneen puolen vuoden aikana, tulee tehdä kaksi koronatestiä. Ensimmäinen testi tulee tehdä joko ennen lähtöä kotimaassa tai välittömästi Suomeen saavuttua.
 Lohen mukaan toisen testin välttämättömyyttä ja maakohtaista riskiarviota pitäisi nyt tarkastella kriittisesti.
 – On vaikea nähdä, että kaikkia tänne tulevia lähdettäisiin testaamaan, Lohi sanoo.
 “Yhdellä testillä tuleminen valtava askel eteenpäin”
 Matkailualalle lievennykset matkustamista koskevissa rajoituksissa olisivat suuri helpotus. Visit Rovaniemen toimitusjohtajan  Sanna Kärkkäisen  mukaan matkailulle olisi valtava askel eteenpäin, jos rokottamattomille ulkomailta saapuville matkailijoille riittäisi yksi, maahan saapuessa tehtävä testi.
 – Tilanne on matkailualalle päivä päivältä kriittisempi, mitä lähemmäs vuoden loppua mennään, Kärkkäinen sanoo.
 Kärkkäisen tietojen mukaan merkittävä osa Lappiin saapuvista kansainvälisistä matkailijoista on tänä vuonna eurooppalaisia tai brittejä. Euroopassa ja Iso-Britanniassa rokotuskattavuus on suurin piirtein samaa luokkaa kuin Suomessa. Testausvaatimukset koskisivat siis todennäköisesti vähemmistöä Suomeen saapuvista matkailijoista.
 Suomen kriittinen linja matkustusrajoituksissa on Kärkkäisen mukaan hyvin tiedossa matkailualalla.
 –Viestintä matkailijoille olisi helpompaa, jos voitaisiin sanoa, että tervetuloa yhdellä testillä kuin että meidän pitää selittää, miten testiin pitää hankkiutua vielä myöhemmin uudestaan.
 Juttuun lisätty 18.9. klo 15:29 Krista Kiurun kommentit.

STM:n aikeet maahantulorajoitusten jatkamisesta saavat lisää kritiikkiä – THL: "Eivät välttämättä palvele alkuperäistä tarkoitustaan"


Summary: Kolari tapahtui ennen keskipäivää lauantaina. Kaakkois-Suomen poliisista kerrotaan, että asiaa tutkitaan törkeänä rattijuopumuksena ja kuolemantuottamuksena.

Polkupyöräilijä menehtyi pyörän ja henkilöauton törmäyksessä Kotkassa Karhulassa lauantaina.
 Rikoskomisario  Kai Virtanen  Kaakkois-Suomen poliisista kertoo, että onnettomuus tapahtui noin puolen päivän aikaan Ahlströmintien ja Aumakadun risteyksessä.
 Paikalle tullut valokuvaaja kuvasi onnettomuudessa mukana olleen auton etupenkin. Sasu Mäkinen
 Onnettomuuspaikalle saapui ensihoitoyksikkö, lääkäriyksikkö ja FinnHEMS-lääkärihelikopteri. Helikopteria ei Virtasen mukaan käytetty pyöräilijän kuljettamiseen.
 Tapausta tutkitaan tällä hetkellä törkeänä rattijuopumuksena ja kuolemantuottamuksena. Kaakkois-Suomen poliisi ei kommentoi tapausta tänään enempää.
 Muutettu 18.9. kello 15: Ingressiin tarkennettu tietoa poliisin tutkintanimikkeestä.

Polkupyöräilijä menehtyi risteyskolarissa Kotkassa – tapausta tutkitaan törkeänä rattijuopumuksena ja kuolemantuottamuksena


Summary: Ministeri Krista Kiuru sanoi, että kaikille suomalaisille on varattu kolmas rokote. Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän puheenjohtajan Ville Peltolan mukaan on hyvä varautua, mutta se voi olla tarpeetonta.

Kaikki suomalaiset eivät tarvitse kolmatta koronavirusrokotetta tämän vuoden aikana. Näin sanoo Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän KRARin puheenjohtaja  Ville Peltola .
 – KRARin kanta on, että koko väestö ei toistaiseksi tarvitse kolmansia annoksia. Mitä arvioidaan syksyn aikana, ovat riskiryhmät eli vakavan koronataudin riskiryhmässä olevat iäkkäät tai pitkäaikaisia sairauksia sairastavat henkilöt, Peltola sanoo.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) sanoi aiemmin lauantaina  Ylen Ykkösaamun haastattelussa , että Suomi on valmistautunut rokottamaan kaikki yli 12-vuotiaat kolmenteen kertaan.
 Kiurun mukaan kaikille suomalaisille on jo varattu kolmas rokote. Hän korosti, että rokotussuositukset ovat asiantuntijoiden harteilla.
 KRARin Peltolan mukaan varautuminen on hyvä asia.
 – On hyvä, että rokotehankinnoilla on varauduttu. Tässä puhutaan pidemmästä ajasta, eli koko ensi vuodesta. Rokotteita täytyy hankkia hyvissä ajoin. Se on sitten toinen asia, tarvitaanko niitä koko väestölle.
 Peltola korostaa, että tämän syksyn aikana koko kansa ei kolmatta piikkiä saa.
 – Toistaiseksi on jo päätetty, että kolmansia rokotuksia annetaan ihmisille, joilla on immuunipuutos sekä heille, jotka ovat saaneet lyhyellä aikavälillä kaksi rokotetta lähinnä alkuvuodesta. Suurimmalle osalle väestöä ei ole vielä päätetty antaa kolmansia annoksia, Peltola kertoo.
 Kaksi rokotetta antaa useimmille riittävän suojan
 Peltolan mukaan suurin osa väestöä on saanut rokotukset pitkillä aikaväleillä. Lisäksi monien kakkosannoksestakin on vasta vähän aikaa.
 Kaksi annosta rokotetta antaa hyvän suojan varsinkin koronavirustaudin vaikeaa muotoa vastaan.
 – Nyt seurataan sekä Suomessa että maailmalla, että kuinka kauan se suoja kestää. Suoja vähän laskee ajan myötä, mutta vielä pitkänkin ajan kuluttua kaksi rokotetta antaa perusterveille varsin hyvän suojan.
 Maailman terveysjärjestö WHO on toistuvasti arvostellut sitä, että rikkaat länsimaat suunnittelevat jo kolmatta rokotekierrosta samaan aikaan kun köyhissä maissa ei ole vielä saatu ensimmäistäkään piikkiä.
 Esimerkiksi koko Afrikassa rokotekattavuus on vain 3,5 prosenttia. Vain kahdessa Afrikan maassa on toistaiseksi päästy 40 prosentin rokotekattavuuteen ensimmäisen piikin osalta. Tavoitteen takaraja on syyskuun loppu. WHO:n mukaan kyse on siitä, että länsimaat eivät ole toimittaneet lupaamiaan rokotteita.
 – Suomi ei voi lähteä siihen, että laitamme muiden maiden kansalaiset omien kansalaistemme edelle. Nyt on kyse terveydestä ja jokaisella on perustuslaillinen oikeus siihen, että terveyttä suojellaan, ministeri Kiuru sanoi aiemmin lauantaina.
 Peltola sanoo, että olisi tärkeää saada edistettyä rokotuksia ympäri maailmaa, sillä pandemia on maailmanlaajuinen ongelma. Se ei laannu, ennen kuin rokotekattavuus on riittävä kaikkialla.
 – On tärkeä ja asiallinen näkemys, että köyhimmissäkin maissa pitäisi saada rokotuksia nopeasti edistämään. Samalla täytyisi kuitenkin joka maassa kansallisesti arvioida tilannetta.
 Suomi on luvannut lahjoittaa syksyn aikana noin 3,6 miljoonaa Astra Zenecan ja Johnson & Johnsonin koronarokotetta kehittyville maille. Kyseessä olevia rokotteita ei Suomessa tarvita.
 Lue myös:
 Ministeri Kiuru: "Muiden maiden kansalaisia ei voi asettaa suomalaisten edelle" – Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille
 THL ohjeistaa kuntia kolmansien koronarokotteiden antamiseen – HUSin alueella ja Varsinais-Suomessa alkaa kolmas rokotuskierros
 Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään

Kaikki suomalaiset eivät tarvitse kolmatta koronarokotetta syksyn aikana, katsoo rokotusasiantuntijaryhmä


Summary: Suomen suurimman sairaanhoitopiirin HUSin turvallisuus- ja valmiusjohtaja pitää uudistusta tärkeänä. Koronaepidemian eri vaiheissa kun näytti olevan epäselvyyttä siitä, kuka ohjeistaa ja ketä.

Koronapandemiasta saadut opit vauhdittavat Suomen tilannekuva- ja johtamisjärjestelmien uudistamista.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan Suomeen perustetaan viisi uutta alueellista sosiaali- ja terveydenhuollon tilannekeskusta.
 Ne toimisivat verkostona ja auttaisivat luomaan valtakunnallisen tilannekuvan, joka helpottaisi isojen kriisitilanteiden johtamista ja kriisinhallintatoimien toteuttamista.
 Sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) sanoo, että uudet alueelliset sosiaali- ja terveydenhuollon tilannekeskukset alkavat toimia sote-uudistuksen myötä.
 – Sote-uudistuksen myötä meille syntyy viisi alueellista tilannekeskusta, jotka luovat alueellista tilannekuvaa, mutta myös valtakunnallisen tilannekuvan kokoaminen kehittyy, Sarkkinen sanoo.
 Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkinen (vas.) sanoo, että valtioneuvostossa kriisinhallintaa pyritään parantamaan kautta linjan Markku Rantala / Yle
 Sosiaali- ja terveydenhuollon tilannekeskukset keräävät tietoa muun muassa oman alueensa yliopistosairaalasta ja sairaanhoitopiiriltä. – ja jatkossa uusilta hyvinvointialueilta. Yliopistosairaaloita on Helsingissä, Turussa, Kuopiossa, Oulussa ja Tampereella.
 Keskukset toimisivat verkostona luoden valtakunnalliset tilannekuvan. Niiden tarkkaa sijaintia ei haluta tässä vaiheessa kertoa.
  Sairaalakapasiteetista saadaan valtakunnallinen tilannekuva
 Tilannekeskukset toimisivat normaaliarjessa johtamisen tukena ja mahdollistavat resurssien nykyistä paremman käytön.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS) on maan suurin, ja sen turvallisuus- ja valmiusjohtaja ja valmiuskeskuksen päällikkö  Aaro Toivonen  pitää uudistusta erittäin tärkeänä.
 Niin kutsutulla viiden mallilla laaditaan valtakunnallista tilannekuvaa esimerkiksi sairaalakapasiteetin, tehohoitokapasiteetin sekä materiaalisen valmiuden toimivuudesta.
 – Olen vakuuttunut tästä viiden mallista. Pandemian aikana olemme koeponnistaneet tämänkaltaista toimintaa hyvällä menestyksellä.
 Valmiusjohtaja: Tärkeää tietää, kuka puhuu ja kuka puhelee
 Toivosen mukaan uudistus selkiyttää eri toimijoiden roolia ja tiedonkulkua nykyjärjestelmään verrattuna. Se myös mahdollistaa selvemmät johtosuhteet ja päätöksentekorakenteet.
 Koronaepidemian eri vaiheissa näytti olevan jonkinlaista epäselvyyttä siitä, kuka ohjeistaa ja ketä.
 Työtä tehdään esimerkiksi kunnissa, sairaanhoitopiireissä ja aluehallintovirastoissa. Lisäksi tärkeitä toimijoita ovat poliittiset päätöksentekijät ministeriöissä ja eduskunnassa.
 Pandemian kaltaisessa terveysturvallisuuskriisissä keskeisessä roolissa ovat myös asiantuntijalaitokset, kuten Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), lääkealan turvallisuus ja kehittämiskeskus Fimea, terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira, huoltovarmuuskeskus sekä yliopistot.
 Julkisuudessa on näin ollen ollut samaan aikaan virka- tai poliittisella vastuulla toimivia päätöksentekijöitä ja asiantuntijastatuksella näkemyksiään esittäviä asiantuntijoita.
 – Arvostan suuresti tutkijoiden näkemyksiä, mutta kansalaisen kannalta on tärkeää tietää, miltä pohjalta kukakin näkemyksiään esittää eli ”kuka puhuu ja kuka puhelee”, Toivonen sanoo.
 Hän toteaa, että asiantuntijoilla on erittäin tärkeä rooli, mutta heillä ei ole virka- tai poliittista vastuuta, mikä on tärkeää muistaa.
 Pelkästään Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä on noin 27 000 työntekijää yli kahdessa sadassa toimipisteessä.
 HUSin turvallisuus- ja valmiusjohtaja Aaro Toivonen sanoo, että pandemia osoittanut epäilijöillekin, että päätöksenteon tueksi tarvitaan ajantasainen tilannekuva. Mikko Hinkkanen / HUS
 – Nämä tilannekeskukset tulevat nostamaan meidän ennakointi- ja reagointikykyämme merkittävästi, Toivonen sanoo.
 Toivonen vertaa tilannekeskuksia matkapuhelimiin, joista on tullut parissa vuosikymmenessä aivan keskeinen infrastruktuurin osa.
 Valtakunnalliset hankkeet eivät ole ongelmattomia
 HUSin turvallisuus- ja valmiusjohtaja Aaro Toivonen sanoo, että soten myötä syntyvät uudet hyvinvointialueet vastaavat itse varautumisestaan kuten kunnat ja sairaanhoitopiirit tällä hetkellä.
 Yliopistollista sairaalaa ylläpitävillä hyvinvointialueilla ja Helsingin ja Uudenmaan sairaahoitopiirillä eli jatkossa HUS-yhtymällä on siis jatkossa hyvin merkittävä rooli koko maan sosiaali- ja terveydenhuollon valmiuden ylläpidossa ja kehittämisessä.
 Toivonen myöntää, että suuret hankkeet eivät kuitenkaan ole ongelmattomia.
 – Toimijoilla pitäisi olla kykyä ja ennen muuta halua tarkastella kokonaisuuksia eikä roikkua menneissä rakenteissa hinnalla millä hyvänsä.
 Toivosen mukaan ikävä tosiasia on, että sosiaali- ja terveydenhuollon tilannekuvatoiminto on ollut aivan kehittymätön suhteessa sen merkitykseen lähes missä tahansa laajemmassa normaaliolojen häiriötilanteessa saati poikkeusoloissa.
 Toivonen sanoo, että yhteisen tahdon puutteen lisäksi uhkana on se, että nyt ei riittävän tarkasti määritellä kokonaisuuden teknisiä rakenteita.
 – Jos jokainen hyvinvointialue alkaa suunnitella itse omia rakenteitaan, niin uhkaa käydä samalla tavalla kuin potilastietojärjestelmiemme kanssa. Ne toimivat, mutta ne eivät keskustele keskenään, Toivonen summaa.
 Ministeri: Kriisinhallintaa kehitetään kautta linjan
 HUSin turvallisuus- ja valmiusjohtaja Aaro Toivonen sanoo, että pandemia on nopeuttanut ja viimeistään osoittanut epäilijöillekin, että päätöksenteon tueksi tarvitaan ajantasainen tilannekuva. Mitä suuremmasta kriisistä on kyse, sitä tärkeämmäksi asianmukaisen tilannekuvan merkitys muodostuu.
 Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkisen sanoo, että valtioneuvostossa kriisinhallintaa pyritään parantamaan kautta linjan.
 Uhkakuvissa edessä voi olla kyberhyökkäyksiä, laajoja ja lamaannuttavia sähkökatkoja tai sotilaallinen kriisi.
 – Seuraava kriisi voi olla ihan jotain muuta kuin pandemia, ja näissäkin tilanteissa on tarvetta reagoida terveydenhuoltojärjestelmän ja sosiaaliturvajärjestelmän puitteissa, Sarkkinen sanoo.
 Kansainvälinen yhteistyö korostuu
 Suurissa kriiseissä korostuvat paitsi maan sisäisten johto- ja tiedonkulkujärjestelmien selkeys ja toimivuus myös kansainvälinen yhteistyö ja tietojen vaihto.
 Ministerin mukaan tähänkin pyritään vastaamaan nykyistä paremmin uusien tilannekeskusten avulla.
 – Seurataan tarkasti, mitä maailmalla tapahtuu. Myös niin kutsuttuihin hiljaisiin signaaleihin olisi kyettävä reagoiman matalalla kynnyksellä, Sarkkinen sanoo.
 Suurissa kriiseissä keskeisiä toimijoita ovat aina kansainväliset järjestöjätit, kuten kansainvälinen terveysjärjestö WHO. Sarkkinen kuitenkin muistuttaa, että koronapandemia osoitti jälleen kerran pienempien kansalaisjärjestöjen toiminnan tärkeyden.
 – Viranomaistoiminta voi olla tietyin osin jäykkää, ja pienet järjestöt voivat toimia joustavammin.
 Ministerin mukaan vuodelta 2012 oleva vakavia tartuntatauteja koskeva pandemiasuunnitelma pyritään päivittämään ensi kesään mennessä.
 Sarkkisen mukaan on tärkeää, ettei kriisien hallinnassa jäätäisi ajatuksellisesti koronakriisin vangeiksi.
 – Pitää pyrkiä luomaan varautumisesta joustavaa, että pystyisimme vastaamaan sekä tauteihin että erilaisiin muihin yhteiskunnan kriiseihin ja suojaamaan ihmisten terveyttä ja hyvinvointia, Sarkkinen sanoo.

Suomeen perustetaan suuria kriisitilanteita varten viisi uutta alueellista tilannekeskusta – ministeri: "Seuraava kriisi voi olla ihan muuta kuin pandemia"


Summary: Mielenosoittajat vaativat keskeyttämään lasten koronarokotukset. Eduskuntatalon edustalla järjestetty mielenosoitus sujui poliisin mukaan rauhallisesti.

Helsingin keskustassa osoitettiin lauantaina mieltä koronarokotuksia vastaan. Helsingin poliisin mukaan mielenosoitukseen osallistui enimmillään noin 1 300 ihmistä.
 Eduskuntatalon edustalla järjestetty mielenosoitus sujui poliisin mukaan rauhallisesti. Mielenosoittajat siirtyivät myöhemmin iltapäivällä Eduskuntatalon edestä Esplanadin puistoon. Poliisi tiedotti mielenosoituksen päättymisestä puoli seitsemän aikaan illalla.
 Koronarokotuksia vastustavat mielenosoittajat kokoontuivat Eduskuntatalon eteen Helsingissä.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Helsingissä järjestetty mielenosoitus oli osa kansainvälistä mielenosoitusten sarjaa. Mielenosoittajat vaativat keskeyttämään lasten koronarokotukset. Mielenosoittajat vastustivat myös muita koronatoimia, kuten testaamista ja koronapassia.
 – Olen tullut tänne ihan sen takia, että vastustan näitä koronarokotuksia, testauksia ja passeja. Minusta rokotteen ottamisen pitäisi olla vapaaehtoista, ja siitä tulisi kertoa niin kuin asia oikeasti on, sanoi mielenosoitukseen osallistunut  Leena Ahola .
 Leena Ahola saapui mielenosoitukseen Klaukkalasta.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Suomessa rokotteen ottaminen on vapaaehtoista. Ahola ei itse ole ottanut rokotusta, koska hänen mielestään se on huijausta.
 Voit lukea lisää Suomessa käytettävien koronarokotteiden turvallisuudesta  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen verkkosivuilta .
 Lue aiheesta lisää:
 Ministeri Kiuru: "Muiden maiden kansalaisia ei voi asettaa suomalaisten edelle" – Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille
 Kaikki suomalaiset eivät tarvitse kolmatta koronarokotetta syksyn aikana, katsoo rokotusasiantuntijaryhmä

Yli tuhat ihmistä osoitti mieltään koronarokotuksia vastaan Helsingin keskustassa – mielenilmaus päättyi Esplanadin puistoon


Summary: Alaikäiset ovat ajelleet vanhempiensa autoilla öisin Savonlinnan alueella. He ovat joutuneet myös kahteen vakavaan kolariin viime aikoina. Vanhempien kannattaa kysellä nuorten ajatuksia ja kuulumisia, vinkkaa MLL:n auttavien puhelinten päällikkö.

Savonlinnalasten nuorten vaaralliset tempaukset voivat johtua korona-ajan vaikutuksista nuorten vointiin. Näin pohtii Mannerheimin lastensuojeluliiton auttavien puhelinten ja digitaalisten palveluiden päällikkö  Tatjana Pajamäki . Taustalta voi löytyä myös monia muita syitä.
 Poliisi on huolissaan  nuorten käyttäytymisestä Savonlinnassa . Monet alaikäiset ja ajokortittomat nuoret ovat vieneet vanhempiensa autonavaimet yöllä ja ajelleet kavereidensa kanssa kaupungilla. Nuoret ovat joutuneet myös kahteen vakavaan kolariin viime aikoina.
 – Tämä on valitettava, vaarallinen ja suurta huolta herättävä ilmiö, Pajamäki totaa.
 Lisäksi nuoret sotkevat paikkoja ja häiritsevät yrittäjien liiketoimintaa linja-autoasemalla kouluajan jälkeen.
 – Todennäköisesti se kertoo kapinameiningistä. Halutaan tieten tahtoen rikkoa lakia tai hakea kiksejä, kommentoi vanhempi konstaapeli  Paavo Ryynänen  Itä-Suomen poliisilaitokselta.
 Rajojen kokeilu kuuluu kehitykseen
 Riskikäyttäytyminen voi lisääntyä nuoruudessa, kertoo Tatjana Pajamäki.
 – Impulsiivisuus, voimakas rajojen kokeilu ja piittaamattomuus seurauksista ovat osa joidenkin nuorten kehitystä. He tarvitsevat aikuisen apua oman käyttäytymisensä säätelyssä.
 Riskikäyttäytymisen takaa saattaa löytyä tekijöitä, joita kannattaisi Pajamäen mukaan selvitellä, jos hurjapäiset tempaukset toistuvat.
 – Tekijät ovat hyvin yksilöllisiä ja monitahoisia. Ne voivat liittyä nuoren omaan mielialaan tai ihmissuhteisiin.
 Millaisia ajatuksia alaikäisten autoilu herättää? Esimerkiksi näin vanhemmat voivat kysellä nuorilta, vinkkaa Tatjaana Pajamäki. Petteri Bülow / Yle
 Vanhempien ongelmat heijastuvat nuoriin
 Yksinäisyyden kokemukset ja ahdistuneisuus ovat lisääntyneet korona-aikana etenkin tytöillä, kertoo eilen julkaistu  kouluterveyskysely . Sama näkyy MLL:n Lasten ja nuorten puhelimessa ja chatissa.
 – Nuoret ovat olleet tosi kovilla korona-aikana. Juuri silloin, kun oma kehitys vaatisi sosiaalisten suhteiden ylläpitämistä ja liittymistä samanikäisiin, pandemia tukki sosiaaliset tiet, Pajamäki sanoo.
 Samaan aikaan osa vanhemmistakin on ollut kovilla. Taloushuolet, sairastumisen pelko ja jaksamiseen liittyvät ongelmat ovat koetelleet myös aikuisia.
 – Nuoret ovat osa perhekokonaisuutta, ja heihin vaikuttaa myös vanhempien vointi, Pajamäki huomauttaa.
 Aiemminkin ongelmista kärsineiden nuorten vaikeudet ovat hänen mukaansa usein syventyneet entisestään korona-aikana.
 Riskikäyttäytymistä voi lietsoa myös joukon painostus.
 – Monesti omanikäisistä tulee merkittävin samaistumispinta, johon nuori peilaa omaa toimintaansa. Sen takia aikuisten on tärkeää vaikuttaa kaikkiin nuoriin näiden ilmiöiden ympärillä, Pajamäki sanoo.
 Vuoropuhelua, ei luennointia
 Poliisi toivookin, että vanhemmat keskustelisivat asiasta nuortensa kanssa.
 – Kannattaa valmistautua kysymään ja kuuntelemaan nuorta, käydä vuoropuhelua pelkän luennoimisen sijaan, Pajamäki vinkkaa.
 Nuorelta voi esimerkiksi kysyä, onko hän kuullut tällaisesta ilmiöstä ja millaisia ajatuksia se herättää. Mitähän nuoret ovat mahtaneet ajatella, kun ovat lähteneet autoilemaan? Samalla voi pohtia yhdessä toiminnan seurauksia, sosiaalisen paineen välttämistä ja toimintatapoja, jos kaveri aikoo tarttua autonrattiin.
 Konstaapeli Paavo Ryynäsellä on toisenlainenkin idea häiriökäyttäytymistä vastaan.
 – Ihan ensimmäisenä nuorille pitäisi keksiä ajanviettopaikka, jossa olisi mielenkiintoista tekemistä heille.
 Pajamäki kannattaa ajatusta.
 – Kuulostaa hirveän hyvältä, että lähdetään nuorten elämästä käsin miettimään, mitä tilalle. Se voi olla yksi keino vähentää ei-toivottua käyttäytymistä.

Korona-aika lietsoo pahaa oloa, joka saattaa purkautua vaikka näin: Alaikäiset kaahaavat öisin vanhempiensa autoilla


Summary: Sopimusten mukaan ilmastopäästöjen tulisi olla nopeassa laskussa, mutta nykyisillä toimilla ne jatkavat kasvuaan vielä ainakin vuosikymmenen.

Maailman ilmastopäästöjen tulisi vähentyä tämän vuosikymmenen aikana lähes puolella, jotta vakavalta ilmastonmuutokselta vältyttäisiin, mutta päästöt eivät tällä menolla ole vähenemässä lainkaan, ilmenee uudesta  YK-raportista .
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  esitteli raportin Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  isännöimässä etäkokouksessa, johon osallistui joukko maailman suurimpien talousmahtien johtajia.
 Raporttiin oli koottu YK:n 191 jäsenmaan päättämiä toimia ilmastopäästöjen vähentämiseksi. Raportti päätyy johtopäätökseen, että vuoteen 2030 mennessä globaalien ilmastopäästöjen määrä kasvaa vuoden 2010 tasosta 16 prosenttia.
 Pariisin ilmastosopimuksen mukaan maapallon ilmaston lämpeneminen pitää saada pysäytettyä kahteen asteeseen, ja mieluummin mahdollisimman lähelle 1,5 astetta. Tähän mennessä lämpeneminen on edennyt 1,1 astetta teollistumista edeltävään aikaan verrattuna.
 Raportin mukaan tätä menoa ilmasto lämpenisi vuosisadan loppuun mennessä 2,7 astetta.
 – Maailma on katastrofaalisella tiellä kohti 2,7 asteen lämpenemistä, Guterres sanoi kokouksessa.
 – Epäonnistuminen [kahden asteen] tavoitteen saavuttamisessa mitataan massiivisella ihmishenkien ja ihmisyhteisöjen menetyksellä, hän jatkoi.
 Lupauksia on, mutta ei päätöksiä
 Raportin mukaan tähän mennessä 113 maata on tehnyt sitovia päätöksiä (Nationally Determined Contributions, NDC) päästövähennyksiä. Nämä maat vähentävät päästöjään yhteensä 12 prosenttia tämän vuosikymmenen aikana.
 Raportti heijastelee ilmastopäästöistä tehtyjen päätösten reaalista tilannetta. Esimerkiksi Kiina, joka on luvannut olla päästöneutraali vuonna 2060, ei ole kertonut mistään konkreettisista toimista päästöjensä vähentämiseksi. Siksi raporttiin ei ole merkitty mitään toimia sen osalle. Kiina on maailman suurin ilmastopäästöjen aiheuttaja.
 Brasilia ja Meksiko ovat viime aikoina vetäneet päästöleikkauslupauksia takaisin.
 YK toivoo nyt, että päätöksiä tehtäisiin vielä ennen marraskuussa Skotlannin Glasgow'ssa järjestettävää ilmastokokousta.
 – Maailman johtajien on nyt syytä käydä tiukka keskustelu, jota ei hallitsisi vain täysin laillinen halu suojella kansallisia etuja, vaan mukana tulisi olla yhtä lailla tärkeä tavoite tukea ihmiskunnan hyvinvointia, totesi kokouksessa YK:n ilmastojohtaja  Patricia Espinosa .
 Joe Bidenin johtamaan kokoukseen eivät osallistuneet esimerkiksi Kiinan johtaja  Xi Jinping , eivätkä myöskään Intian ja Brasilian päämiehet.
 Biden itse painotti, ettei päästöjen vähentämisessä ole aikaa hukattavaksi. Hän esitteli Yhdysvaltain ja EU:n yhteisen tavoitteen vähentää tällä vuosikymmenellä metaanipäästöjä 30 prosenttia vuoden 2020 tasosta. Metaani on kasvihuonekaasu, joka lämmittää ilmastoa noin 20 kertaa voimakkaammin kuin hiilidioksidi.

YK: Maailma menee kohti katastrofia: ilmasto lämpenemässä 2,7 astetta


Summary: 1800-luvun estetiikasta ja tieteellisteknologisesta kehityksestä ammentava steampunk eli kotimaisittain höyrypunkki on edelleen tärkeä alakulttuurinen ilmiö, joka inspiroi sekä muotia että viihdettä.

Steam Engine -yhtye esiintymässä. Bändin sanoitukset teemoittuvat höyrypunkin ympärille, ja niissä lauletaan muun muassa zeppeliineistä eli kaasun avulla lentävistä ilmalaivoista, joita ryhdyttiin rakentamaan 1800-luvun loppupuolella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Steam Engine -yhtye esiintymässä. Steampunkin alkuaikoja voidaan jäljittää 1980-luvulle. Suomessa steampunk sai runsaasti näkyvyyttä ja jalansijaa vuonna 2012, kun Magdalena Hain Gigi ja Henry -trilogian ensimmäinen osa Kerjäläisprinsessa julkaistiin. Myös tamperelainen Osuuskumma-kustantamo julkaisi samana vuonna steampunk-antologian. Suomen aktiivisin steampunk-yhteisö löytyykin Tampereelta, joka on alun alkaen ollut teollisuuskaupunki.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Marja Tikan ja Tanja Severikankaan steampunk-tyyliä: – Steampunk on tullut minulle tutuksi tavallaan fantasia- ja scifikirjallisuuden kautta. Steampunk-estetiikka on kiehtovaa: toisin kuin historiallisessa pukeutumisessa, siinä ei ole rajoja tai rajoituksia. Kaikkia aikakausia voi sekoitella toisiina, mikä on hauskaa ja vapauttavaa. Tänään ylläni on hieman viktoriaanista tyyliä ja fantasiaa, mutta osa vaatteistani on täysin moderneja. Retrofuturistinen on hyvä sana kuvaamaan tätä asua, Severikangas kertoo.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Steampunkiin kuuluvat oleellisena osana erilaiset hatut ja päähineet – tässä Marja Tikan tyyliä. – On kiehtovaa pohdiskella, mihin suuntaan teknologinen kehitys olisi voinut lähteä höyryn kautta. Joku tietokone voisi toimia höyryllä, mikä on samalla sekä järjetön että mahtava idea. Toisaalta, jos maailman energianlähteenä toimisi kivihiilellä ja puulla tuotettava höyry, olisimme ekokatastrofin keskellä, Tikka toteaa.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Steampunk-tyyli ulottuu myös jalkineisiin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Näkymiä Tampereen Höyrykonemuseosta, jossa voi ihmetellä aitoa 1800-luvun teknologiaa.  Museossa on myös esillä Finlaysonin puuvillatehtaan voimanlähde, eli Suomen suurin höyrykone, joka näkyy useassa tämänkin jutun kuvassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Steampunk Tampere ry:n puheenjohtajan J.S.  Meresmaan steampunk-tyyliä, jossa on viitteitä viktoriaanisen ajan tutkimusmatkailijaan. – Minua viehättää steampunkissa ja viktoriaanisessa ajassa nimenomaan teknologian visuaalinen puoli. Kaikki on isompaa ja pystyt itse havainnoimaan, kuinka kone oikeasti toimii. Nykymaailmassa moderni teknologia on pakattu ja piilotettu todella pieneen tilaan. Tämä vaikeuttaa hahmottamista ja ymmärtämistä siitä, kuinka teknologia toimii.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Steampunkiin kuuluu myös synkempi puoli. Kuva on osa Steampunk Tampere Festivalin taidenäyttelyä. J.S. Meresmaan mukaan 1800-luvun maailma, johon steampunk viittaa, sisältää yllättävän paljon yhtymäkohtia omaan aikaamme. Tämä taas tekee steampunkista varsin ajankohtaisen ilmiön: – Se että yhtymäkohdat ovat niin ilmeiset, on vähän hätkähdyttäväkin asia. Tietyt viktoriaanisen ajan aatteet, uuden teknologian pelko ja kaupunkiyhteiskunta –  tuolloin painittiin noiden kysymysten parissa, ja kysymyksinä ne ovat edelleen ajankohtaisia ja relevantteja.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Gogglesit eli erilaiset suoja- ja hitsauslasit kuuluvat oleellisena osana steampunk-estetiikkaan, kuten myös hieman patinoitunut metallinhohtoinen pinta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Steampunk-designeri Jani Piirainen Bard & Jester -liikkeestä on valmistanut ja suunnitellut erilaisia steampunk-vaatteita ja -asusteita jo yli vuosikymmenen ajan. Häntä inspiroi etenkin fantasiaan linkittyvä ja postapokalyptinen, tulevaisuuden steampunk: – Minua kiinnostaa vaihtoehtoinen historia, ja nimenomaan steampunkin tämä puoli antaa luovuudelle hyvin paljon vapautta ja mahdollisuuksia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Glitteriä ja höyrypunkkia eli tietokirjailija, runoilija Artemis Kelosaaren steampunk-henkistä Arsenikkivärejä-lavarunoesitystä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Steampunk-estetiikkaa eli Arno Munukan suunnittelema Maakrapu-ajoneuvo: – Esimerkkinä tässä on ollut erakkokrapu. Itseäni viehättää tässä kokonaisuudessa luonnollisten muotojen ja teknisten piirteiden yhdistelmä, mikä vain on niin hienoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tampere Steampunk Festivalilla on esillä myös kolme Lahden alueella vaikuttavan seppämestari Kirsi Vahteran biomekaanista luomusta, Stevie,  XV-807 ja Pisces. Kuvassa jälkimmäinen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kirsi Vahteran steampunk-henkinen luomus, jolla on painoa kymmeniä kiloja. Teräviin kynsiin päättyvillä lonkeroilla on saatu aikaan  kauhuelementtejä. Steampunkin vaikutus näkyy jatkuvasti taide-ja viihdemaailmassa. Genren elokuvallisiin edustajiin kuuluvat muun muassa Jean-Pierre Jeunetin Kadonneiden lasten kaupunki (1995) sekä Christian Riversin Mortal Engines (2018). Steampunkin kyllästämiä televisiosarjoja ja elokuvia on myös tehty muun muassa Sherlock Holmesin, Abraham Lincolnin sekä Tohtori Jekyllin ja Mr. Hyden ympärille.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Tämä on harrastus, jossa pystyy kierrättämään kaikkia jänniä juttuja, vaikkapa vanhoja solkia. Ja tarjoaahan tämä taukoa arjen harmauteen, Maria Hakulinen kertoo. Hakulisen upean takin kuosi on peräisin japanilaisen kimonon vuoresta.   Jussi Mankkinen / Yle
  – Steampunk antaa minulle mahdollisuuden värkätä ja tehdä kaikkea mahdollista itse. Lisäksi steampunkiin liittyy sekä historiaa että tulevaisuutta, mikä taas ei rajoita mielikuvitusta millään tavalla. Steampunkiin kuuluu myös oleellisena osana näyttäytyminen, steampunk-harrastaja Susanne Viitanen kertoo. Asukokonaisuuteen kuuluu muun muassa ihka aito kompassi.  Jussi Mankkinen / Yle

Tampereella käynnistyi Suomen ensimmäinen steampunk-festivaali: katso tästä muinaisen teknologian höyrystämät kuvat


Summary: Lahtelainen Niina Mantere haluaa kertoa somessa rehellisesti taaperoarjesta. Kuvat ovat tarkkaan mietittyjä, mutta hän haluaa jakaa myös vaikeita asioita. Tutkijan mielestä äitiysblogit antavat monipuolisemman kuvan perheiden elämästä kuin aiemmin.

Kahden pienen lapsen kanssa kotona oleva  Niina Mantere , 23, on someäiti. Hän aloitti blogin pitämisen pari vuotta sitten odottaessaan esikoista. Menossa oli raskauden toinen kolmannes, ja Mantere oli Thaimaassa lomalla avomiehensä kanssa. Hän kirjoitti päiväkirjaa. Monet tuntemukset ja ajatukset liittyivät vauvan odottamiseen.
 – Aloin miettiä, pitäisikö päiväkirjasta tehdä julkinen. Voisi jakaa ajatuksia, jos joku muukin pohtii samoja asioita.
 Pian hän perusti Ihanmamina-tilin Instagramiin. Somepostauksissa näkyvät pojat  Oliver , 2, ja  Patrik , 6 kuukautta. Myös avopuoliso esiintyy välillä päivityksissä. Äitiyslomalla olevan Niina Mantereen  pitäisi jatkaa sairaanhoitajaopintoja  tammikuussa, mutta hän pohtii alan vaihtamista.
 Ehkä tulevaisuuden työ voisi olla jotenkin somen kanssa tekemisissä, koska blogista ja Instagram-tilistä on tullut tiivis osa arkea.
 Instagramissa Niina Mantereella on lähes 7 000 seuraajaa. Uusin aluevaltaus somessa on Ihanmamina-podcast. Johanna Talasterä / Yle
 Mantere tuottaa sometileille sisältöä joka päivä, lähes seitsemänä päivänä viikossa. Joskus hän pitää älypuhelimen kiinni osan viikonlopusta, jos on sovittu yhteistä aikaa puolison ja perheen kanssa.
 – En keksi tekemistä somea varten, mutta otan kuvia joka paikassa minne menen. Mietin aina, saisiko tästä Instan tai blogipostauksen.
 Seksi ja raskausarvet rohkeasti esillä
 Raskausarvet, odotusajan vaivat, kertyneet kilot ja sokerikoukusta irti rimpuileminen kuuluvat Niina Mantereen päiviin somessa. Hän somettaa, kuinka seksi muuttuu synnytysten muovatessa kehoa.
 – Äitiys on ihana asia, johon kuuluu kipeitäkin juttuja. En tykkää, että niistä ei puhuta.
 Perustaessaan blogia Mantere yritti etsiä netistä vertaistukea ja muiden kokemuksia raskausvaivoista. Niitä ei juuri löytynyt. Alettuaan itse jakaa arkoja asioita, hän sai kymmeniä viestejä.
 – Moni kirjoitti, että ihanaa, kun kerroit. Minulle on käynyt samalla lailla ja olen pohtinut, olenko ainoa.
 Äitiyslomalla opinnoistaan olevalle Niina Mantereelle somettaminen mahdollistaa työn ja perheen yhteensovittamisen. Toistaiseksi some on tuonut vain sivutuloja.  Johanna Talasterä / Yle
 Suomalaiset äitiys- ja perheblogit antavat Mantereen mielestä nykyään hyvän kuvan äitiydestä. Itse hän on valinnut seurattavaksi blogeja ja Instagram-tilejä, jotka kertovat aidosti perheen elämästä. Aitous on hänen mielestään Suomessa trendi.
 – Esimerkiksi useimmilla ruotsalaisilla äitiys- ja perhesometileillä näytetään vain elämän parhaat hetket. Suomessa esillä on onneksi enemmän myös rosoisempaa pintaa.
 Bloggaajat kertovat monenlaisista perheistä
 Some antaa nykyään monipuolisemman kuvan lapsiperheiden arjesta, vahvistaa tutkijatohtori  Katariina Mäkinen  Tampereen yliopistosta. Mäkisen kolmisen vuotta kestänyt tutkimus äitiys- ja perheblogeista valmistui tänä syksynä. Tutkimus laajeni Instagram-tileihin, koska suuri osa sisällöstä on lipunut blogeista Instagramiin.
 Perheen elämästä somessa kertovat edelleen lähinnä naiset, joukossa on vain muutamia isiä. Perheiden kirjo sen sijaan on laajempi kuin ennen. Sometileiltä löytyy ruokakuntia, joissa on paljon lapsia, ja lisäksi on enemmän yhden vanhemman tai kahden äidin perheitä.
 – Myös vammaisten lasten äidit ovat alkaneet tuoda esille omaa arkeaan. Tällaista ei ollut vielä viitisen vuotta sitten.
 Silti arki on useimmiten keskiluokkaista, sanoo Mäkinen. Sisältö pyörii tavaroiden ja palveluiden ympärillä erityisesti, jos taustalla on kaupallista yhteistyötä.
 Vaippakuvat ovat ehdoton nounou. Niina Mantere ei halua jakaa lapsistaan pissakakkajuttuja, mitkä voisivat myöhemmin hävettää heitä.  Johanna Talasterä / Yle
 Kipeitä asioita kauniiden kuvien takana
 Huolellisesti valmistellut ja kauniit kuvat koristavat Mantereen Instagram-tiliä ja blogia. Seuraajat pääsevät edustavien kulissien taakse lähinnä vain Instagramin tarinat-julkaisuissa.
 – Storyissä saattaa näkyä sotkuinen koti tai pyykkivuori reaaliajassa.
 Teksti silotellun kuvan vieressä saattaa kertoa esimerkiksi ennakkoluuloista nuoria äitejä – tai nuoria vanhempia – kohtaan.
 – Kuulin kommentteja ja ihmettelyä, kun sain lapsia näin nuorena. Olin lisäksi yksinäinen, koska olin kaveriporukan ensimmäinen lapsia saanut.
 Kehonkuvaakin Mantere pohtii usein. Erityisesti sitä, miksi raskaana olevan tai juuri synnyttäneen naisen vartaloa on monen mielestä oikeus kommentoida.
 Avopuolison kanssa on sovittu pelisäännöt julkaisuista, koska yhteiset lapset ovat usein esillä kuvissa ja myös mies näyttäytyy aika ajoin.
 – Tarkistutan yhä tekstejä hänellä, jos kirjoitan aremmasta aiheesta. Korostan aina, että kaikki mitä kirjoitan, on minun näkökulmani. Jos jaan ajatuksiani seksistä, puolison mielipide voi olla täysin toinen.
 Valkoinen seinä kasasta papereita
 Ottaessaan valokuvia erästä yhteistyökampanjaa varten, Niina Mantere halusi taustalle valkoisen seinän. Sellaista ei ollut perheen kodissa. Tapetitkin olivat omasta mielestä rumat.
 – Tein niksipirkkaratkaisun ja teippasin A4-papereista taustalle valkoisen seinän. Instan storyissa kerroin seuraajille totuuden. Katsokaa nyt, täällä on puoli seinää teipattu A-nelosilla, jotta sain hyvän kuvan.
 Toistaiseksi somettaminen äitiydestä on tuonut perheelle ainoastaan sivutuloja.
 Työmäärän lisääntyessä someäiti voi palaa loppuun. Manterekin tunnustaa, että jatkuva päivitysten tekeminen kuormittaa aika ajoin. Etenkin jos ideat ovat vähissä ja pitää kuumeisesti miettiä aihetta päivittäiselle julkaisulle.
 – Katoat vähitellen, jos et julkaise sisältöä ja näyttökerrat somessa laskevat, sanoo Mantere.
 Tutkijatohtori Katariina Mäkinen vahvistaa, että  sometyö uuvuttaa monia .
 – On jatkuvasti tuotettava timanttista sisältöä. Ammatillisuuden vaatimus ja kaupallinen bloggaaminen tuovat työhön suorittamisen pakkoa.
 Väsyttävää on myös työn tekeminen omalla persoonalla.
 Kotona putoaa syrjään kaikesta
 Sometyön suurin etu on joustavat työajat. Äitiys- ja perheblogia pitävä voi työskennellä kotona ja hoitaa samalla lapsia. Toisaalta työ ja vapaa-aika sekoittuvat. Itsensä työllistäjällä ei myöskään välttämättä ole varaa kieltäytyä tarjotuista töistä.
 Tutkijatohtori Katariina Mäkisen mukaan sometyö on silppuista ja useimmalle bloggarille heruu tuloja epätasaisesti. Seuraajia, lukijoita ja kommentteja mitataan aiempaa tarkemmin, joten ansiot eivät aina vastaa nähtyä vaivaa.
 – Mitatut luvut ovat usein sidoksissa bloggaajan tuloihin. Sama kaupallisen yhteistyön sisältävä postaus tuo isommat tulot sille, jolla on korkeammat kävijämäärät.
 Toisaalta kirjoittaminen ja valokuvien ottaminen somepäivityksiin on keino irtautua hetkeksi taaperoarjesta, henkireikä. Katariina Mäkinen kertoo, että monelle kotiäidille blogi tai oma sometili luo yhteyden ihmisiin kodin seinien ulkopuolella.
 Kirjoittaminen ja valokuvien ottaminen somepäivityksiin on Niina Mantereelle keino irtautua hetkeksi taaperoarjesta, henkireikä.  Johanna Talasterä / Yle
 Seuraajista on tullut tärkeitä myös Niina Mantereelle, koska pienten lasten äiti on tuntenut välillä jäävänsä kotiin syrjään kaikesta. Etenkin nyt korona-aikana.
 Mutta hänellä on ihmisiä Instagramissa.
 – Odotan paljon joidenkin seuraajien viestejä. Saan netissä tutuksi tulleet ihmiset viestien avulla ikään kuin omalle kotisohvalle.
 Lue myös:
 Astrid Joutsenon väitöstutkimus: Blogikirjoittaminen haastaa äitiyden normit – digitaalisesta yhteisöstä saatu vertaistuki tärkeää

Someäiti Niina Mantere: "Katoat vähitellen, jos et julkaise" – perheestä pitää päivittää usein, nyt kerrotaan myös raskausarvista ja seksistä


Perussuomalaisten entinen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  ei ole osallistunut syksyllä eduskuntatyöhön, uutisoi  Iltalehti .
 Halla-aho on IL:n mukaan ollut sairauden takia pois kaikista syysistuntokaudella pidetyistä yhdeksästä täysistunnosta sekä suuren valiokunnan ja hallintovaliokunnan kokouksista. Asia käy lehden mukaan ilmi eduskunnan pöytäkirjoista.
 Halla-aho kertoi IL:lle olevansa lääkärin määräämällä sairauslomalla 3. lokakuuta asti, mutta ei kommentoinut asiaa enempää.
 Halla-aho osallistui täysistuntoon viimeksi 20. elokuuta, kun eduskunta kokoontui käsittelemään Puolustusvoimien joukon lähettämistä suojausoperaatioon Kabulin lentokentän alueelle Afganistaniin.

IL: Halla-aho sairauslomalla – ei ole osallistunut syksyllä eduskuntatyöhön


Summary: Yleisön määrä on yhä rajoitettu suuressa osassa maata koronapandemian takia, mutta teatteriin kuitenkin pääsee taas – ainakin jos toimii nopeasti lippuluukulla. Alkavan kauden ohjelmistossa on monta harvinaista herkkua.

1. Kansallisteatteri: Tunnit, viikot, kuukaudet
 Kansallisteatteri
 Kansallisteatterin suurella näyttämöllä nähdään luultavasti syksyn koskettavin esitys.  Kati Kaartisen  käsikirjoittama  Tunnit, viikot, kuukaudet  perustuu kirjailija-ohjaaja  Reko Lundánin  ja hänen  Tina -puolisonsa romaaniin  Viikkoja, kuukausia  (2006) ja Tina Lundánin kirjaan  Ensimmäinen kesä  (2008).
 Lundánien todellisiin tapahtumiin pohjautuva kirja kuvaa sitä, mitä tapahtuu, kun perheen isä saa tietää sairastavansa parantumatonta syöpää. Tina Lundánin teos puolestaan kertoo siitä, millaista perheen elämä on isän kuoltua.
 Tunnit, viikot, kuukaudet  käsittelee elämän rajallisuutta ja ihmisen avuttomuutta kuoleman edessä. Rooleissa nähdään lukuisissa musikaaleissa ansioitunut  Petra Karjalainen  ja Brel-laulajana tunnettu  Timo Tuominen . Musiikin livebändille on säveltänyt  Jussi Tuurna .
 Tuomas Rinta-Panttilan  ohjaama esitys on yhteistuotanto Tampereen Työväen Teatterin kanssa, jonne se siirtyy keväällä 2022.
 Ensi-ilta 23.9.2021.
 2. Q-teatteri: Minä, askartelija
 Pate Pesonius / Q-teatteri
 Muun muassa neliosaisesta  Arktisesta trilogiastaan  tunnettu käsikirjoittaja-ohjaaja-näyttelijä  Leea Klemola  on yksi tämän hetken merkittävimmistä ja omaäänisimmistä teatterintekijöistä. Nyt hän ohjaa ensimmäistä kertaa Q-teatterille.
 Klemolan yhdessä  Rosa-Maria Perän  kanssa kirjoittama  Minä, askartelija  on teatterin kuvauksen mukaan esitys seitsemästä päivästä ja kuudesta askartelijasta Ruotsinpyhtäällä kesällä 2019. Esitys kertoo myös askartelun voimasta, askartelun ylä- ja alamäistä, ja niistä vaaroista joihin rakkaus askarteluun saattaa meidät suistaa.
 Ohjaajan  blogin  mukaan esityksen tosin piti olla alunperin olla jotain aivan muuta, mutta sitten tuli koronapandemia ja neuvoa uudelle suunnalle etsittiin muun muassa tarot-korteista ja vanhasta navetasta.
 Rooleissa nähdään Q-teatterin kantavia voimia  Elina Knihtilästä   Lotta Kaihuaan . Mukana on myös Klemolan luottonäyttelijä  Miko Kivinen .
 Ensi-ilta 23.9.2021.
 3. KOM-teatteri: Lou Salomé
 KOM-teatteri
 Lou Andreas-Salomé  (1861–1937) oli poikkeuksellinen ihminen, joka ei suostunut asettumaan naiselle varattuun rooliin. Hän oli kirjailija, filosofi ja psykoanalyytikko aikana, jolloin analyysi vasta haki muotoaan.
 Hän oli femme fatale, kohtalokas nainen, johon muun muassa runoilija  Rainer Maria Rilke  ja filosofi  Friedrich Nietzsche  hullaantuivat. Psykoanalyysin isä  Sigmund Freud  puolestaan arvosti Saloméa analyytikkona.
 Miehet ovat jääneet historiaan, mutta Salomén elämästä tiedämme vähemmän.  Aina Bergroth  nostaa Salomén päähenkilöksi kirjoittamassaan näytelmässä, jonka kantaesityksen ohjaa  Riikka Oksanen . Luvassa on anarkistinen ja karnevalistinen esitys oman aikansa tabujen rikkojasta.
 Ensi-ilta 24.9.2021.
 4. Viirus: Rocky
 Ernest Protasiewicz / Viirus
 Ja sitten hieman politiikkaa.  Rocky! Return of the Loser  -monologi käsittelee oikeistopopulismin voittokulkua ja kulttuurivasemmiston lamaannustilaa. Tyylilajista antaa osviittaa ikäsuositus – 16 vuotta – ja ennakkovaroitus tekoverestä ja shokeeraavista elementeistä.
 Palkittu teksti on tanskalaisen  Tue Bieringin  kirjoittama, ja  sitä on kuvailtu  muun muassa hämmentäväksi ja groteskiksi.
 Fyysisen monologin esittää  Martin Bahne . Ohjaus perustuu alkuperäiseen Tue Bieringin konseptiin, ja sen on ohjannut  Jussi Sorjonen . Kielenä on ruotsi, mutta esitys tekstitetään suomeksi ja englanniksi.
 Ensi-ilta 25.9.2021.
 5. Kansallisteatteri: Sokea piste
 Kansallisteatteri
 Kansallisteatterin  Vallilan näyttämöllä  todistetaan tänä syksynä odotettua paluuta. Kiitetty ja kiistelty ohjaaja  Susanna Kuparinen  on viimeisten viiden vuoden ajan tehnyt jotain muuta kuin teatteria, mutta nyt luvassa on jälleen yhteiskunnallista tykitystä dokumentaarisin keinoin.
 Kuparinen singahti julkisuuteen runsaat kymmenen vuotta sitten  Valtuusto -trilogialla, jota seurasi  Eduskunta -sarja. Kohauttaneet dokumenttiteatteriesitykset perustuivat todellisiin asiakirjoihin, monen ihmisen voimin tehtyyn uutteraan taustatyöhön ja faktantarkastukseen.
 Todellisiin asiakirjoihin, päättäjien oikeisiin puheisiin ja virkamiesten haastatteluihin perustuu myös Kuparisen yhdessä  Jari Hanskan  kanssa kirjoittama  Sokea piste . Se käsittelee muun muassa sitä, kuka halusi viedä keskellä pandemiakriisiä helsinkiläislasten rahat, miksi arvopohjaisia poliittisia päätöksiä väitetään ainoiksi mahdollisiksi vaihtoehdoiksi ja miksi Ruotsissa annettiin vanhusten kuolla koronaan.
 Myös toivosta ja oman lapsen kanssa keitellystä kalasopasta on tavallaan kysymys. Susanna Kuparinen kertoo esityksen taustoista muun muassa tässä  kulttuurivieras-jutussa .
 Sokea piste  on Kuparisen ensimmäinen ohjaus Kansallisteatterille. Esityksen musiikin on säveltänyt  Kerkko Koskinen .
 Ensi-ilta 2.10.2021.
 6. Tampereen Työväen Teatteri: Matilda
 Kari Sunnari / Tampereen Työväen Teatteri
 Roald Dahlin  lastenkirjaklassikkoon perustuva  Matilda -musikaali on ollut vuoden 2010 kantaesityksestään lähtien yleisön ja kriitikoiden kestosuosikki synnyinkaupungissaan Lontoossa.  Matilda  lumoaa lapset ja aikuiset. Sen voima perustuu syvälliseen sanomaan ja taitaviin lapsinäyttelijöihin.
 Totutusta poiketen tarinan keskiössä on pieni tyttö. Nokkelaa Matildaa ympäröivät törpöt aikuiset koulussa ja kotona. Matilda käärii kuitenkin hihat ja oikaisee kohtaamansa vääryydet.
 Nenäliinat esiin! Pienen tytön rohkeus ja viisaus liikuttavat. Kun ne yhdistää  Tim Minchinin  säveltämään oivaltavaan musiikkiiin ja alkuperäiskirjan poikkeuksellisen taitavaan dramatisointiin, lopputuloksena on musikaaliteos, joka on voittanut Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa huomattavan määrän teatterialan palkintoja.
 Tampereen Työväen Teatterissa Matildan roolissa vuorottelee kolme hurmaavaa tyttöä,  Alma Järvensivu ,  Villa Murtagh  ja  Helinä Puusa . Heidän haastattelunsa voit lukea  täältä .
 Ensi-ilta 27.10.2021.
 7. Turun Kaupunginteatteri: Hobitti
 Otto-Ville Väätäinen ja Marita Koivisto / Turun Kaupunginteatteri
 Kolme ja puoli vuotta sitten Turun Kaupunginteatteri loihti näyttämölle  J.R.R. Tolkienin  legendaariseen teokseen perustuvan  Taru sormusten herrasta  -spektaakkelin. Nyt se saa saman tekijäjoukon voimin jatkoa  Hobitista .
 Kirjana ja elokuvina julkaistun fantasiatarinan on dramatisoinut  Sami Keski-Vähälä  ja sen ohjaa teatterin taiteellinen johtaja  Mikko Kouki .
 Velho Gandalf ( Mika Kujala ) houkuttelee kotikonnussaan viihtyvän Bilbo Reppulin ( Teemu Aromaa ) mukaansa vaaralliselle matkalle kohti Yksinäisten vuorten takaisinvalloitusta ja vuoren sisällä odottavaa aarretta. Taistelujen värittämällä matkalla syntyy yllättäviä ystävyyksiä ja tulee vastaan vuorenpeikkoja, hämähäkkejä, kääpiöiden klaani ja tietenkin Klonkku ( Miska Kaukonen ). Ja toki myös tultasyöksevä lohikäärme.
 Esitys toteutetaan yhteistyössä Turun AMK:n Taideakatemian sirkuskoulutuksen kanssa.
 Ensi-ilta 13.11.2021.

Pitkästä aikaa pääsee teatteriin, ja tarjolla on harvinaisen kiinnostavia ensi-iltoja – poimimme syksyn tarjonnasta 7 tärppiä