Summary: Tautitapausten määrä on kasvanut Etelä-Afrikassa voimakkaasti marraskuun puolivälistä lähtien. Eilen uusia tartuntoja oli lähes 8 600.

Etelä-Afrikassa uusien koronatartuntojen määrä lähes kaksinkertaistui päivässä. Eilen keskiviikkona uusia tartuntoja vahvistettiin lähes 8 600. Tiistaina niitä oli lähes 4 400.
 Eilen otetuista näytteistä 17 prosenttia oli positiivisia. Sairaalahoitoon joutuneiden ihmisten määrä ei ole noussut Etelä-Afrikassa samassa suhteessa uusien tautitapausten kanssa.
 Etelä-Afrikassa on vahvistettiin viime viikolla havaitun uutta omikron-varianttia, joka on aiheuttanut huolta ja lisännyt rajoituksia eri puolilla maailmaa.
 Asiantuntijoiden mukaan on vielä liian aikaista sanoa, johtuuko tautitapausten määrän voimakas kasvu Etelä-Afrikassa omikronista. Mahdollista se kuitenkin on.
 Viranomaisten mukaan kolmessa neljäsosassa marraskuussa tarkemmin tutkituista (sekvensoiduista) näytteistä oli omikronia. Ensimmäinen vahvistettu tapaus todettiin marraskuun 8. päivänä.
 Parhaillaan myös Etelä-Afrikassa tutkitaan, leviääkö omikron aiempia variantteja helpommin ja kuinka hyvin rokotteet suojaavat sitä vastaan.
 Jyrkkä tartuntojen määrän nousu alkoi marraskuun puolivälissä
 Tautitapausten määrä on kasvanut Etelä-Afrikassa todella voimakkaasti. Vielä marraskuun alussa maassa oli keskimäärin 200 tartuntaa päivässä.
 Marraskuun puolivälissä tartuntojen määrä kääntyi jyrkkään nousuun, ja sama suuntaus voi asiantuntijoiden mukaan jatkua.
 – On mahdollista, että viikon aikana tartuntamäärät yhä kaksin- tai kolminkertaistuvat, arvioi Maailman terveysjärjestön eteläisestä Afrikasta vastaava virologi  Nicksy Gumede-Moeletsi .
 Edellisen tartuntahuipun aikaan viime kesänä Etelä-Afrikassa oli enimmillään yli 20 000 vahvistettua koronatartuntaa päivässä.
 Etelä-Afrikassa on 60 miljoonaa asukasta. Tähän mennessä maassa on vahvistettu yli 2,9 miljoonaa koronatartuntaa. Koronan aiheuttamaan tautiin on kuollut lähes 90 000 ihmistä.
 Lue täältä tuoreimmat uutiset koronaviruksesta

Etelä-Afrikassa koronatartuntojen määrä on kaksinkertaistunut, mutta tutkijoiden mukaan on liian aikaista vahvistaa, johtuuko se omikronista


Summary: Suonenjoen seudun marjanviljelijäin yhdistyksen hakemus perustuu Suonenjoen tuottaman mansikan maineeseen.

Suonenjoen mansikalle haetaan EU:n nimisuojaa, kertoo Ruokavirasto. Hakijana on Suonenjoen seudun marjanviljelijäin yhdistys.
 Hakemus perustuu seudun tuottaman mansikan maineeseen. Nimitystä Suonenjoen mansikka käytetään puutarhamansikasta, jota viljellään Pohjois-Savossa, Suonenjoen ja sen lähikuntien alueella.
 Nimen rekisteröintiin voi esittää vastaväitteen tammikuun alkupuolelle saakka. Ruokavirasto käsittelee vastaväitteet ja tekee asiasta päätöksen. Euroopan komissio päättää nimen rekisteröinnistä mahdollisen EU-käsittelyn jälkeen.
 Mansikalla on pitkät viljelyperinteet Suonenjoella ja kaupallinen mansikanviljely on peräisin kaupungista. Suonenjoella järjestetään vuosittain Mansikkakarnevaali. Tapahtuma on pidetty paikkakunnalla vuodesta 1970 saakka.
 Lue myös:
 Mansikkakarnevaalit ovat taas vuoden tauon jälkeen Suonenjoella – vain kulkue ja mansikkatyttö-kilpailu jäävät väliin
 Mansikkahulluus tarttui suomalaisiin Suonenjoelta

Suonenjoen mansikalle haetaan nimisuojaa


Summary: Koronapandemia, kotimaan epävakaus ja pitkään jatkunut taloustaantuma ajavat brasilialaisia laittomaan maahanmuuttoon kohti amerikkalaista unelmaa nyt entistä enemmän.

Toisen kerroksen toimistossaan  Jorge Estefesson  viittoilee kohti seinää koristavaa valokuvagalleriaa paikallisista jalkapallojoukkueista.
 Alpercatan pikkukaupungin liikuntavastaavan suusta putoilee nimi toisensa jälkeen, kun hän osoittaa kuvista pitkälti toistakymmentä pelaajaa, jotka ovat lähteneet Yhdysvaltoihin.
 – Monien joukkueiden on vaikea saada tiimiä kokoon osallistuakseen jalkapallosarjoihin, Estefesson sanoo.
 Normaalin kymmenen turnausjoukkueen sijasta nyt syntyy kuusi joukkuetta, kun aikuisten sarjoissa peluutetaan myös junioreita.
 Alpercatasta on vuosikymmenien ajan lähdetty amerikkalaisen unelman perään. Tänä vuonna lähtijöiden määrä on kasvanut pienistä puroista suoranaiseksi maastamuuttovirraksi.
 Koronapandemian aikana työpaikat ovat kuihtuneet, rahan arvo romahtanut ja inflaatio alkanut laukata kaksinumeroisena. Tämä on saanut sadat perheet lähtemään maatalousvaltaisesta 7 500 asukkaan pikkukaupungista Minas Geraisin osavaltiossa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Kunnan tilastoista näkyy, kuinka he ovat ottaneet lapsensa pois kouluista ja myyneet omaisuutensa. Rahat ovat menneet Yhdysvaltoihin pääsyä lupaileville ihmissalakuljettajille.
 Uutistoimisto Reutersin selvityksen mukaan Minas Geraisissa toimii ihmissalakuljettajia eli kojootteja, jotka ovat erikoistuneet brasilialaisten auttamiseen laittomasti Yhdysvaltoihin.
 Tuska saada jalkapallojoukkueita kokoon on pientä.
 Kaupungintalon työntekijöistä viisi prosenttia on lähtenyt. Sairaanhoitajia, palomiehiä, poliiseja. Sukulaisia, ystäviä ja naapureita. Leipomokaan ei saa enää palkattua työntekijöitä.
 Alpercatan pikkukaupungista on viime kuukausina lähtenyt satoja ihmisiä pyrkimään laittomasti Yhdysvaltoihin. Sebastian Rocandio, Liamar Ramos / Reuters (kuvakaappaus videosta)
 Samalla tavalla ovat tyhjentyneet Alpercatan naapurikunnatkin.
 – Dollarin hyvä kurssi, työttömyys ja sukulaisuussuhteet jo Yhdysvaltoihin asettuneisiin toimivat kannustimina lähteä, sanoo Alpercatan lähikaupungin, Governador Valadaresin, pormestari  Andre Merlo .
 Brasilialaisten joukossa myös keskiluokkaa
 Brasilialaisten maaseutukaupunkien tyhjeneminen näkyy laittomasti Yhdysvaltoihin yrittäneiden ja kiinnijääneiden tilastoinnissa Meksikon rajalla.
 Tilastoinnissa vuosi vaihtuu lokakuun lopussa. Tämän vuoden tilastossa Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla jäi kiinni 56 735 brasilialaista.
 Tämä on 6,5 kertaa enemmän kuin vuoden 2020 lokakuun loppuun mennessä. Osittain nousua selittää pandemia, joka pysäytti tai hidasti muuttoliikettä kaikkialla.
 Ennen pandemiaa vuoden 2019 tilastossa laittomasta maahantulosta jäi kiinni 17 893 brasilialaista rajavirasto CBP:n mukaan.
 Tulijat ovat nyt erilaisia kuin aiemmissa muuttoaalloissa. Ennen tyypillinen tulija oli köyhä, nuori mies, joka oli myös rahaa ansaittuaan valmis palaamaan kotimaahansa, kertoo rajapoliisi uutistoimisto Reutersille.
 Nyt laittomasti rajaa ylittävien joukossa on enemmän valkokaulustyöläisiä – työvoimaa, jota Brasilian on vaikeampaa korvata kotimaassa.
 Meksiko kiristää brasilialaisten maahanpääsyä
 Yhdysvallat tarvitsee Meksikolta yhteistyötä hallitakseen rajan yli tulevaa liikennettä niin brasilialaisten kuin muidenkin keski- ja eteläamerikkalaisten osalta.
 Brasilialaiset päätyivät tänä vuonna kuudenneksi suurimmaksi kansallisuusryhmäksi rajalla kiinnijääneiden tilastoinnissa.
 Brasilialaisten tyypillinen tapa pyrkiä Yhdysvaltoihin on ollut lentää turistina Meksikoon, josta pyrkiä esimerkiksi Tijuanan ja Ciudad Juarezin rajaseudun kautta pohjoiseen.
 Brasilialaisilla on ollut vapaa matkustusoikeus Meksikoon. Yhdysvaltain vaatimuksesta viime kuussa Meksiko kuitenkin ilmoitti, että joulukuun puolivälistä alkaen se alkaa vaatia brasilialaisilta turistiviisumia laitonta kauttakulkua hillitäkseen.
 Meksiko toivoo linjauksen toimivan samalla tavalla kuin se näyttää toimivan jo ecuadorilaisten kanssa.
 Lokakuussa Meksiko esti ecuadorilaisten vapaata matkustamista alkamalla vaatia turistiviisumia. Rajalla kiinnijääneiden ecuadorilaisten määrä romahti lokakuussa 743:een, kun vielä elokuussa heitä jäi kiinni lähes 18 000.
 Työtä runsaasti tarjolla Yhdysvalloissa
 Rajalla näkyy myös se, mikä Alpercatassa on jo aiemmin huomattu. Yhdysvaltoihin pyritään perhekunnittain.
 Brasilialaiset kuuluvat ainakin toistaiseksi Yhdysvalloissa niiden kansallisuuksien joukkoon, joilla on oikeus laittoman maahantulon jälkeen pysyä maassa lupakäsittelyn ajan. Oikeusprosessi voi kestää vuosia ja koko perhe voi elää maassa sen ajan.
 Rajavirasto CBP:n mukaan 99 prosenttia brasilialaisista perheistä, jotka hakivat rajalla turvapaikkaa, saivat sen.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Meksikon rajalta brasilialaiset tyypillisesti pyrkivät Floridaan ja Massachusettsiin, joissa on Yhdysvaltain suurimmat brasilialaisyhteisöt.
 Pandemian aiheuttaman työelämän liikkuvuden vuoksi Yhdysvalloissa on avoinna lähes ennätykselliset 10,4 miljoonaa työpaikkaa. Osaltaan tämä vetää juuri nyt laittomasti maahan tulevia puoleensa.
 Alpercata pelkää kurjistumisen syvenevän
 Alpercataan jääneet miettivät nyt tulevaisuuttaan.
 Kouluissa pitäisi olla 926 oppilasta, mutta heistä 10 prosenttia puuttuu. Tällä on seurauksia jäljelle jääneille.
 – Seurakset näkyvät ensi vuonna, koska saamme liittohallitukselta varoja suhteessa oppilasmäärään. Kun oppilaita puuttuu, budjetti supistuu, suree rehtori  Lucia Moreira .
 Alpercatan koulun rehtori Lucia Moreira sanoo, että oppilasmäärän pieneneminen tietää opetusbudjetin supistumista ensi vuonna. Sebastian Rocandio, Liamar Ramos / Reuters (kuvakaappaus videosta)
 Sama koskee kunnan muitakin palveluja. Maastamuutto syventää tätä kautta olojen kurjistumista.
 Maasta lähteneet ovat merkittävä tulonlähde Brasilialle. Keskuspankin mukaan he lähettävät kotiin rahaa kuukausittain 300–400 miljoonaa dollaria.
 Ammattitaitoisia ihmisiä dollarit eivät kuitenkaan korvaa.
 Koulun keittäjä,  Reginalda -rouva kertoo, että hänen oma poikansa on seuraavien lähtijöiden joukossa.
 – Hän sanoo minulle, ettei halua olla täällä. Hänen ystävänsä ovat lähteneet jo. Hän haluaa saavuttaa elämässään jotain, mikä täällä olisi vaikeaa, Reginalda kertoo Reutersille.
 Alpercatan koulun keittäjä Reginalda-rouva pelkää, että hänen poikansa on seuraavien Yhdysvaltoihin lähtevien joukossa. Sebastian Rocandio, Liamar Ramos / Reuters (kuvakaappaus videosta)
 Brasilian  mediassa on kerrottu  viime aikoina myös maastamuuton traagisista seurauksista.  Danielista  ja  Raianesta , jotka katosivat Tijuanan seudulla.  Lenildasta , jonka janoon ja nälkään nääntynyt ruumis löydettiin New Mexicon erämaasta.
 – Kannan huolta lähtijöistä, jotka toivovat menestystä kohdalleen, mutta niin ei käy kaikille lähtijöille, sanoo Governador Valadaresin pormestari Andre Merlo.
 Riskeistä huolimatta Yhdysvaltain houkutuksen uskotaan ja pelätään pysyvän vastustamattomana.
 Uutistoimistojen lisäksi taustalähteinä: BBC Brasil, CNN Brasil, O Globo
 Lue myös:
 USA:n rajalle sillan kupeeseen syntynyt siirtolaisleiri on tyhjennetty ja tuhansia karkotettu

Yhdysvaltain rajalla jää nyt kiinni ennätysmäärä brasilialaisia ja se näkyy Alpercatan pikkukaupungissa, jossa edes futisjoukkueita ei saada kasaan


Summary: JVG:n ja Unibetin markkinointi oli kuluttajansuojalain tarkoittamalla tavalla hyvän tavan vastaista, koska arpajaislain mukaan rahapelien markkinointi on Suomessa sallittua vain Veikkaukselle. Markkinointi ei myöskään täyttänyt vaatimusta mainonnan tunnistettavuudesta.

Kuluttaja-asiamies on huomauttanut  rahapeliyhtiö Unibetia ja JVG-yhtyettä kaupallisen yhteistyön ongelmista ja vaikuttajamarkkinoinnin sääntöjen rikkomisesta.
 JVG:n jäsenet,  Jare Brand  ja  Ville Galle  tekivät kaupallista yhteistyötä Unibetin kanssa. Yhtiön nimi ja logo näkyivät muun muassa yhtyeen musiikkivideolla ja sosiaalisen median kanavissa.
 Arpajaislain mukaan rahapelien markkinointi on Suomessa sallittua ainoastaan Veikkaukselle. Näin pyritään vähentämään rahapelien aiheuttamia haittoja.
 Kuluttaja-asiamiehen mukaan JVG:n ja Unibetin markkinointi oli siksi kuluttajansuojalain tarkoittamalla tavalla hyvän tavan vastaista sekä yleisesti hyväksyttyjen yhteiskunnallisten arvojen vastaista.
 Poliisihallitus oli todennut markkinoinnin myös arpajaislain vastaiseksi, koska JVG:n ja Unibetin yhteistyössä ulkomaisten rahapelien markkinointi oli suunnattu Suomeen.
 Lisäksi kaupallisesta yhteistyöstä ei ollut kerrottu riittävän selkeästi, jolloin markkinointi ei ollut tarpeeksi tunnistettavaa ja siksi tulkittavissa piilomarkkinoinniksi.
 Kaupallisista yhteistöistä on kerrottava markkinoinnissa selkeästi, jotta kuluttaja tietää heti olevansa kaupallisen vaikuttamisen kohteena. JVG:n Instagram-julkaisuissa ei käynyt KKV:n mukaan riittävän selkeästi ilmi, että kyse on kaupallisesta yhteistyöstä, vaikka julkaisun lopussa käytettiin #teamunibet-aihetunnistetta.
 KKV:n mukaan myös JVG:n Frisbee-musiikkivideolla esiintyi selviä puutteita markkinoinnin tunnistettavuudessa. Artistit pukeutuivat siinä kilpa-autoilijan ajovarusteisiin, joissa ainoina mainosmerkkeinä näkyi Unibet.
 – Piilomainonta ei ole hyväksyttävää missään tilanteessa, toteaa kuluttaja-asiamies  Katri Väänänen  tiedotteessa.
 JVG sitoutui kuluttaja-asiamiehen vaatimuksesta muun muassa huolehtimaan jatkossa markkinoinnin tunnistettavuudesta.
 Kuluttaja-asiamies  ohjeistaa verkkosivuillaan , miten kaupallisista yhteistöistä tulee kertoa.

Kuluttaja-asiamies moitti: JVG-yhtye ja rahapeliyhtiö Unibet rikkoivat vaikuttajamarkkinoinnin sääntöjä


Summary: Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri vetoaa alueen väestöön koronaturvatoimien huomioimiseksi ja suosittelee vahvasti koronarokotteen ottamista.

Länsi-Pohjan keskussairaalassa perutaan leikkauksia Meri-Lapin pahenevan koronatilanteen vuoksi.
 Keskussairaalaan on jouduttu perustamaan koronapotilaille erillinen teho-osasto, jonka toiminta vaatii ympärivuorokautista hoitohenkilökuntaa muusta toiminnasta.
 – Sairaalan suunniteltuja leikkauksia joudutaan perumaan, sillä tällä hetkellä voidaan hoitaa vain päivystyksellinen ja hyvin kiireellinen leikkaustoiminta, sairaanhoitopiiri tiedottaa.
 Sairaanhoitopiiri vetoaa Meri-Lapin väestöön koronaturvatoimien huomioimiseksi, jotta sairaalakuormitus saadaan vähenemään ja vaikea tilanne helpottuisi.
 – Tehohoitoon joutumisen riski on rokottamattomalla 33-kertainen rokotettuun verrattuna. Rokotteenottoa suositellaan vahvasti, johtajaylilääkäri  Jyri J. Taskila  kirjoittaa tiedotteessa.

Meri-Lapissa perutaan leikkauksia pahenevan koronatilanteen vuoksi – keskussairaalaan on perustettu koronapotilaille erillinen teho-osasto


Summary: Poliisi on epäillyt, että hukkumiskuolema johtui valvonnan puutteesta.

Kahta ihmistä vastaan on nostettu syyte tapauksesta, jossa 7-vuotias lapsi  hukkui Porvoon uimahallissa  viime vuoden marraskuussa.
 Syyte on nostettu kuolemantuottamuksesta.
 Poliisi  on epäillyt , että hukkumiskuolema johtui valvonnan puutteesta. Poliisin mukaan uimahallin valvontakameroissa näkyi, että lapsen hukkumisen aikaan uinninvalvonnassa oli noin kahdeksan minuutin aukko.
 Lapsi oli osallistunut iltapäiväkerhon toimintaan, jossa ryhmän lapset olivat uimahallin monitoimialtaassa.

7-vuotias lapsi hukkui Porvoon uimahallissa viime vuonna – kahdelle syyte kuolemantuottamuksesta


Summary: Edellinen ennätys oli marraskuun puolivälin 158 tapausta. Tämä viikko on ollut muutenkin ankea tautimäärien kannalta Pirkanmaalla.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaalla kerrottiin torstaina uudesta ennätyksestä koronatartunnoissa.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiiri kertoi 174 uudesta koronatartunnasta. Se on päiväkohtainen ennätys koko epidemian aikana.
 Tämä viikko on ollut muutenkin ankea tautimäärissä. Maanantaina raportoitiin 156 uudesta tartunnasta ja keskiviikkona 146 tartunnasta.
 Edellinen ennätys oli marraskuun puolivälin 158 tapausta.
 Yhteensä Pirkanmaalla on todettu epidemian aikana 13 708 varmistettua koronatapausta.
 Pirkanmaa on koronan leviämisalue.  Pandemiaryhmä tahtoo  tiukentaa entisestään kokoontumisrajoituksia. Se kertoi tiistaina pyytäneensä aluehallintoviraston laskemaan kokoontumisrajoituksen sadan sijaan 20 henkilöön, ellei paikassa ole koronapassia.
 Vielä iso joukko ihmisiä on Pirkanmaalla ilman koronarokotetta. Yhden koronarokotuksen saaneita on Pirkanmaalla 87 prosenttia ja 82 prosenttia kahdesti rokotettuja yli 12-vuotiaista.

Pirkanmaalla 174 koronatapausta eli uusi ennätys koko epidemian aikana


Summary: 15-vuotias poika surmasi lukiossa neljä oppilasta. Yksi haavoittuneista on kriittisessä tilassa. Syyttäjän mukaan teko oli suunniteltu ja täytti terrorismin kriteerit.

Michiganissa Yhdysvalloissa neljä teini-ikäistä koulussa surmannut 15-vuotias poika on saanut syytteet murhista, murhayrityksistä ja terrorismirikoksesta.
 Epäiltyä kohdeltiin syytteitä nostettaessa aikuisena. Poika hyökkäsi tiistaina Oxfordin pikkukaupungissa sijaitsevaan lukioon. Neljän kuolleen lisäksi seitsemän ihmistä haavoittui.
 Syyttäjän mukaan tutkinnassa on paljastunut paljon tietoja, jotka kertovat teon suunnitelmallisuudesta. Poika oli muun muassa kuvannut tekoa edeltävänä iltana videon, jossa hän puhui kouluampumisesta.
 Teon epäiltyä motiivia ei kuitenkaan ole toistaiseksi kerrottu julkisuuteen.
 Syytetty toi kouluun käsiaseen tarkoituksenaan ampua mahdollisimman monta oppilasta, apulaissyyttäjä  Marc Keast  sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Oikeudessa pojan edustaja kiisti syytteet. Syytetty lähetettiin nuorisovankilaan.
 AP:n haastattelemien asiantuntijoiden tiedossa ei ollut, että kouluampumisista olisi Yhdysvalloissa nostettu aikaisemmin terrorismisyytettä.
 Vanhemmille soitettiin koulusta vain tunteja ennen ampumista
 Pojalla oli ollut koulussa ongelmia. Pojan vanhemmat oli kutsuttu kouluun keskustelemaan tämän käytöksestä tiistaina.
 Poika oli kuitenkin jäänyt kouluun, ja hän aloitti ampumisen vain tunteja vanhemmille soitetun puhelun jälkeen.
 Poliisi tai syyttäjät eivät ole kertoneet tarkempaa syytä sille, miksi koulussa oli huolestuttu pojan käytöksestä ennen ampumista.
 Syyttäjän mukaan poika ampui oppilaita koulun käytävillä puoliautomaattiaseella. Kiinniottotilanteessa hänellä oli jäljellä 18 ammusta.
 Pojan isä oli ostanut aseen edellisellä viikolla. Syyttäjä harkitsee syytteitä vanhempia vastaan aseeseen liittyen.
 Syyttäjä vaati aselakien kiristämistä
 Toimittajille oikeuskäsittelyn yhteydessä puhunut syyttäjä  Karen McDonald  vaati aselakien kiristämistä Yhdysvalloissa.
 – Kuinka monta kertaa tällaista pitää vielä tapahtua, hän kysyi.
 McDonald totesi, että myös ilman vammoja selvinneet oppilaat ja heidän vanhempansa ovat uhreja.
 – Ajatelkaa niitä lapsia, jotka juoksivat pakoon ja piiloutuivat pulpettien alle. Ajatelkaa niitä lapsia, jotka ovat nyt kotona eivätkä uskalla enää mennä kouluun, McDonald sanoi.
 – Myös he ovat uhreja, samoin heidän vanhempansa ja koko yhteisö. Terrorismisyyte viittaa siihen.
 Michiganin osavaltion lainsäädännössä kouluampumisia voidaan pitää terroritekoina.
 Uhrit olivat 14–17 -vuotiaita. Kolme haavoittunutta oli vielä eilen sairaalahoidossa, heistä yksi oli kriittisessä tilassa.
 Michiganin kouluampuminen oli uutistoimisto AP:n mukaan tuhoisin Yhdysvalloissa kolmeen vuoteen.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltojen Michiganissa ainakin kolme on kuollut kouluampumisessa

Michiganin kouluampujaa vastaan nostettiin murha- ja terrorismisyytteet: Kuinka monta kertaa tällaista pitää vielä tapahtua, syyttäjä kysyi


Summary: Noin 40 prosenttia maan matkailu- ja ravintola-alan liikevaihdosta syntyy pääkaupunkiseudulla. Suomen talouden veturina toimivan alueen näkymä ehti jo parantua, mutta omikronmuunnos toi epävarmuutta takaisin.

Koronan uusi virusmuunnos omikron aiheuttaa suurta epävarmuutta eri puolilla maailmaa. Niin myös Suomessa.
 Tuusulassa hotelli-, kokous- ja ravintolatoimintaa pyörittävän Gustavelundin hotellinjohtaja  Pia Ropponen  sanoo, että omikronmuunnoksen vaikutuksia odotetaan yrityksissä jopa pelonsekaisin tuntein. Hän toteaa, että hankalinta yrittäjien kannalta on koko tilanteen ennakoimattomuus.
 – Tämä on ollut sellaista, että toisena päivänä tilauskirjat ovat olleet täynnä ja jo seuraavana päivänä niitä on peruttu, Ropponen sanoo.
 Gustavelundin liiketoimintaa pyörittää pariskunta Pia ja  Antti Ropponen . Heidän omistamansa yritys on toiminut yli kolmekymmentä vuotta.
 Yrityksessä jouduttiin käymään historian ensimmäiset yt-neuvottelut koronan vuoksi parisen vuotta sitten. Gustavelund on työllistänyt parhaimmillaan viitisenkymmentä henkilöä. Tällä hetkellä työntekijöitä on kolmisenkymmentä.
 Yt-neuvottelujen myötä Ropposten omatkin toimenkuvat laajenivat kertaheitolla.
 – Olen hoitanut paljon kiinteistön kunnossapitoon kuuluvia asioita konttorihommien sijaan, ja Pia puolestaan on touhunnut paljon ravintolasalin puolella, Antti Ropponen kertoo.
 Yrittäjäpariskunta Pia ja Antti Ropponen kertovat, että parisen vuotta sitten alkanut koronaepidemia tuntui ensin lähinnä pahalta painajaisunelta. Matti Myller / Yle
 Pia ja Antti Ropponen sanovat, että parisen vuotta sitten alkanut koronaepidemia tuntui ensin lähinnä pahalta painajaisunelta.
 – Ihmetteli vain, voiko tämä todella olla totta.
 Tuskaa aiheutti etenkin se, miten henkilöstön saisi työllistettyä myös jatkossa.
 – Heillä on perheitä ja muita vastuita kannettavanaan, Pia Ropponen toteaa.
 Kauppakamarin johtaja: Kotimainen kysyntä ja koronapassi eivät turismia korvaa
 Uudesta variantista voi koitua kova isku koko maalle, mutta etenkin pääkaupunkiseudulle, jossa matkailu- ja ravintola-alan merkitys suuri.
 Noin 40 prosenttia koko maan matkailu- ja ravintola-alan liikevaihdosta syntyy pääkaupunkiseudulla.
 Helsingin kauppakamarin johtajan  Markku Lahtisen  mukaan Uudenmaan tilanne valaisee varsin hyvin koronan vaikutuksia koko Suomen talouteen. Helsingin seudulla on noin 32 prosenttia Suomen työpaikoista. Uudellamaalla tuotetaan noin 37 prosenttia maan bruttokansantuotteesta.
 Helsingin seudun kauppakamarin johtajan Markku Lahtisen mukaan koronarajoituksissa tulisi välttää äkkijarrutuksia kaikin keinoin, jotta yritykset voivat pyörittää liiketoimintaansa. Matti Myller / Yle
 Lahtinen sanoo, ettei kotimainen kysyntä ja koronapassi pysty korvaamaan tavanomaista ulkomailta tulevaa turismia etenkään, jos rajoitukset vaihtuvat viikoittain ja kohtelevat eri toimialoja epäoikeudenmukaisesti.
 – Uusimaa on varsin palveluvaltainen alue. Matkailuun ja ravintola-alaan kohdistuvat uudet ongelmat olisivat kova isku tänne ja näin myös koko maalle, Lahtinen sanoo.
 Lahtinen toteaa, että yritysten suhdannearviot koko maassa ehtivät jo syksyn aikana parantua. Toipuminen koronakriisistä kuitenkin hidastuisi jälleen, jos uusi omikronmuunnos alkaa jyllätä ja jähmettää myös matkailun.
 "Tilanne näyttäytynyt ehkä parempana kuin todellisuus on"
 Palvelusektorin yritykset saivat käynnistää liiketoimintaansa rajoitusten höllentyessä.
 Yritysten kannattavuuskehitys on toki vaihdellut Uudellamaalla, mutta se ehti jo olla syksyn aikana keskimäärin parempi kuin vuosi sitten.  Tiedot käyvät ilmi Elinkeinoelämän keskusliiton marraskuun lopulla julkaisemasta suhdannebarometrista.
 – Tilanne on kuitenkin näyttäytynyt ehkä hieman parempana kuin todellisuus täällä on ollut. Näin siksi, että Uudellamaalla lähdettiin liikkeelle hyvin synkästä tilanteesta. Kuoppa täällä oli erityisen syvä, Lahtinen sanoo.
 Koko epidemian ajan tautitilanne on ollut synkin pääkaupunkiseudulla. Lahtinen toteaa, että lähes kahden vuoden ajan pääkaupunkiseudun majoitus- ja ravitsemisalan, erikoiskaupan ja matkailualojen yritykset sekä ammattimaiset tapahtumajärjestäjät ovat joutuneet syömään omia pääomiaan.
 – Niiden kannattavuus on ollut pitkään olematonta.
 Yrittäjät toivovat ennakoitavuutta
 Gustavelundin hotellinjohtaja Pia Ropponen korostaa, että hankalinta yritysten kannalta on määräysten ja rajoitusten jatkuva vaihtuminen.
 Hotellinjohtaja Pia Ropponen kertoo odottavansa innolla ensi kesää. Hän uskoo, että tautitilanne helpottuu olennaisesti kesään mennessä.  Matti Myller / Yle
 Antti Ropponen puolestaan toteaa, ettei investointejakaan voi loputtomasti lykätä, mutta niitä on vaikea toteuttaa, koska tulevasta ei tahdo tietää kuin viikkoja tai muutamia kuukausia eteenpäin.
 Helsingin seudun kauppakamarin johtajan Markku Lahtisen terveiset valtiovallan suuntaan ovat selkeät. Lahtisen mukaan koronapassin käytön laajentaminen on erinomainen ja ennustettavuutta tuova linjaus.
 Lahtisen mukaan vielä tarvittaisiin nopea päätös yksityisen työterveyden ottamisesta mukaan kolmansien rokotusannoksien jakeluun. Tämä saattaisi auttaa kasvattamaan rokotekattavuutta ja helpottaisi työpainetta yhä enemmän kuormittuvassa julkisessa terveydenhuollossa.
 – Terveysturvallisuudesta tulee huolehtia, mutta äkkijarrutuksia tulisi rajoitusten osalta nyt kaikin keinoin välttää, jotta ihmiset voivat käyttää palveluja ja yritykset pyörittää liiketoimintaansa, Lahtinen sanoo.
 Maan  hallitus kertoi tiistai-iltana  yrittävänsä hidastaa viruksen leviämistä niin, ettei paikkoja vielä tarvitsisi sulkea kokonaan.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 3. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Osa-aikatyöt eivät innosta suomalaisia, mutta Riikka Lamminen ui vastavirtaan – asiantuntijan työ vaihtui osa-aikatyöhön kahvilassa
 Uusi etätyösuositus nosti työpaikkojen koronapassit jälleen keskusteluun – kokosimme keskeiset näkemykset puolesta ja vastaan

Yritykset odottavat omikronmuunnoksen iskua pelonsekaisin tuntein – hotellinjohtaja Pia Ropponen: Pahinta on ennakoimattomuus


Summary: Rakentaminen alkoi kesällä 2019. Lokakuussa alus kävi merikokeella Suomen, Viron ja Ruotsin vesillä.

Loistoristeilijä Costa Toscana luovutetaan tilaajalleen Costa Cruises-varustamolle torstaina 2. joulukuuta 2021. Koronapandemian vuoksi erillisestä juhlatilaisuudesta on luovuttu, mutta rajattu määrä median edustajia päästetään tutustumaan alukseen.
 Costa Cruises tilasi kaksi alusta Turun telakalta. Ensimmäinen, 337-metrinen Costa Smeralda valmistui vuonna 2019. Turussa ei ollut rakennettu kymmeneen vuoteen yhtä suurta alusta kuin Costa Smeralda. Toscana on samankokoinen.
 Laivassa on noin 2 600 hyttiä ja siihen mahtuu arvion mukaan 6 600 matkustajaa ja henkilökunnan jäsentä. Costa Toscana käyttää polttoaineenaan nesteytettyä maakaasua jo valmistuneen sisaraluksensa Costa Smeraldan tapaan.
 Meyerin Turun telakan tilauskirjassa on töitä vuoteen 2026 asti. Seuraava laiva, Carnival Celebration, on jo rakenteilla Turun telakalla.
 Costa Cruises myy risteilyjä Välimerellä Costa Toscanaan maaliskuusta lähtien.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 3.12. kello 23.
 Lue lisää:
 Taas on laivabongareilla katsottavaa – maanantaina Itämerelle lipuu loistoristeilijä Costa Toscana, eväänä 1 300 kahvipakettia
 Meyer Turun telakalla laskettiin vesille risteilyalus Costa Toscana – koronan takia juhlallisuudet sujuivat koruttomasti

Korona-aikana rakennettu loistoristeilijä Costa Toscana on luovutusta vaille valmis Turun telakalla


Summary: Kokoomus repii kaulaa perussuomalaisiin ja SDP:hen. Vihreiden imagoahdinko puolestaan näkyy myös kannatusmittauksessa, arvioi Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Kokoomuslaisilla on ollut viime kuukausina hymy herkässä.
 Alkuvuoden kriisitunnelmat  sekä puheet ”rajapinnoista” ja sisäisistä ristiriidoista ovat vaihtuneet tyytyväiseen hyrinään, kun Ylen puoluekannatusmittaukset ovat näyttäneet oppositiopuolueelle jo pitkään mairittelevia lukemia.
 Tuoreimman mittaustuloksen – 21,8 – vertaista pitää hakea useamman vuoden takaa, loppuvuoden 2017 tienoilta. Kaula seuraavana tuleviin perussuomalaisiin on yli kolme prosenttiyksikköä.
 Ruuti Ylitalo / Yle
 Puheenjohtaja Petteri Orpo  arvioi polleana puolueen toimittajille järjestämässä tilaisuudessa, että syykin menestykselle on selvä: ohjelmatyö.
 Ohjelmatyötä monet puolueet tekevät juuri oppositiossa, kun ne yrittävät kirkastaa sitä, mitä puolue tavoittelee – ja mitä varten se on olemassa. Niitä perimmäisiä kysymyksiä.
 Vaikka työn merkitystä ei kannata aliarvioida, menestyksen salaisuus tuskin löytyy aivan siltä suunnalta.
 Muutokset nojaavat perinteisiin politiikan lainalaisuuksiin: hallitusvastuu rasittaa hallituspuolueita, oppositioelo piristää oppositiopuolueita.
 Toimittajia varoitetaan kirjoittamasta  liian vauhdikkaita analyyseja yhden mittaustuloksen perusteella. On vaihtelua, on virhemarginaalia.
 Pidemmän aikavälin tarkastelu vihjaakin, että puolueiden kannatuksissa tapahtuvat muutokset nojaavat  perinteisiin politiikan lainalaisuuksiin : hallitusvastuu rasittaa hallituspuolueita, oppositioelo piristää oppositiopuolueita.
 Korona on ollut politiikassa anomalia, epätavallisuus, joka on osaltaan viivästyttänyt tämän ”lain” toteutumista.
 Mutta vaikka korona on kaikkea muuta kuin ohi, on viimeisen vuoden aikana politiikan asialista myös monipuolistunut. Samaan aikaan kokoomuksen kannatus on lähtenyt kipuamaan. Pääministeripuolue SDP:n kannatus taas on laskenut vuoden 2020 huippuluvuista.
 Kokoomusta on hyödyttänytennen kaikkea talouspoliittinen nokittelu. Monikasvoinen puolue on löytänyt menokurin vaatimisen ja velan paheksumisen tutun viestin, jolla hyökätä hallitusta vastaan.
 Pari viikkoa sitten hallituspuolueet kuittailivat toisilleen valtuustojensa syyskokouksissa. Aiemmin marraskuussa väännettiin metsistä.
 Samalla hallitus on  keskittynyt käymään sisäisiä taistojaan.
 Pari viikkoa sitten hallituspuolueet kuittailivat toisilleen valtuustojensa syyskokouksissa . Aiemmin  marraskuussa väännettiin metsistä .
 Ajankohtaisten kinasteluiden vaikutusta puolueiden kannatukseen on usein vaikeaa arvioida. Kinastelut saattavat tehdä oppositiopuolueista houkuttelevamman tuntuisia, mutta eivät ne välttämättä suoraan syö hallituspuolueidenkaan kannatusta. SDP:n ja keskustan kannatuksissa oli tällä mittausjaksolla hienoista piristymistä.
 Keskustalle tällainen sahaaminen mittauksissa on tosin tuttua: kuntavaalikevään piikkiä lukuunottamatta puolue on liikkunut pitkään yli 11 mutta alle 13 prosentin lukemissa.
 Mittausjaksolla on käyty vilkasta keskustelua myös rajaturvallisuudesta ja turvapaikanhakijoista – sekä yhä enenevissä määrin myös koronasta. Molemmissa teemoissa perussuomalaiset ovat profiloituneet omannäköistensä ratkaisujen kannattajina.
 Puolueen nousu kakkossijalle ja 18,7 prosentin kannatus on puheenjohtaja  Riikka Purralle  hyvä uutinen. Mitattu kannatus on toistaiseksi korkein Purran kaudella.
 Tutkimus summasi, että ”pitemmän aikavälin tarkastelu vihjaa vihreiden imagon olevan heikompi kuin pitkään aikaan”.
 Yle julkaisi pari  viikkoa sitten  tietoja puoluebarometrin niin kutsutusta imago-osuudesta , jolla puolueet selvittävät omaa vetovoimaansa suomalaisten keskuudessa.
 Lähes kaikki politiikan mittarit kulkevat usein omilla tavoillaan samaan suuntaan: Kokoomuksen imago oli huippuhyvissä lukemissa ja noussut merkittävästi keväästä. SDP oli edelleen monessa suhteessa hyvällä tasolla, mutta korona-ajan huippulukemista oli jääty.
 Vasemmistoliiton ja perussuomalaisten imagot olivat kutakuinkin ennallaan.
 Kylmintä kyytiä barometri antoi vihreille. Tutkimus summasi, että ”pitemmän aikavälin tarkastelu vihjaa vihreiden imagon olevan heikompi kuin pitkään aikaan”. Puolueella arvioitiin olevan taitamattomimmat johtajat, sitä pidettiin ylimielisenä ja sen arvioitiin toimivan suomalaisten etujen vastaisesti.
 Heikompi kuin pitkään aikaan on myös puolueen kannatus. 10,1 prosentin suosio on ikävä viesti puheenjohtajan sijaiselle  Iiris Suomelalle , jonka olisi innostettava puolue muutenkin sille vaikeisiin aluevaaleihin.
 Vihreät kehuvat taustakeskusteluissa, että huonon kuntavaalituloksen jälkeen puolueessa on käyty paljonkin keskustelua ja pohdittu, mitä tehdä toisin. Puoluekannatusmittaus vihjaa, että keskusteluja on syytä jatkaa. Viimeksi näin matalalla on oltu vuonna 2015.
 Lue myös:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset ohitti SDP:n, vihreät vajosi lähelle 10 prosentin rajaa
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?

Analyysi: Kokoomus sai pakkansa kasaan, alkoi puhua taloudesta – ja repäisi kaulan muihin puolueisiin


Summary: Pohjoisessa Keski-Suomeassa kärsittiin monen muun seutukunnan tavoin vuosia vakavasta eläinlääkäripulasta.  Vaikka työpaikkoja oli auki, hakemuksia ei tullut.

Syrjäisten maaseutukuntien eläinlääkärien arki on kiireinen, hoidettavia eläimiä on laajalla alueella ja matkoihin kuluu aikaa. Samaan aikaan saattaa olla myös päivystysvastuu eli autossa toistuvasti soiva puhelin on eläinlääkäreille liiankin tuttua arkea.
 Työ on usein yksinäistä ja vastuuta potilaiden hoidosta ei voi jakaa. Nämä ovat myös syitä siihen, että lääkärit eivät ole pohjoisen Keski-Suomen kuntiin etsiytyneet.
 Nyt on toisin:  neljä vakinaista eläinlääkäriä  on aloittanut uusissa ja moderneissa yhteispäivystystiloissa Pihtiputaalla.
 Yhteensä laskien koko pohjoisen Keski-Suomen kahdeksan kunnan alueella työskentelee nyt laskennallisesti 8,3 eläinlääkäriä eli kaikki virat on saatu viimein täytettyä.
 Uusien tilojen mukana ratkesi lääkäripulan lisäksi moni muukin ongelma, näin kertoo kunnaneläinlääkäri  Kiia Aniranta .
 – Olen tykännyt uusissa tiloissa olla. Tämä on ihan huomattava parannus siihen nähden, mitä oli aikaisemmin.
 Enää ei tarvittse sovittaa samojen seinien sijaan toisiinsa sopimattomia töitä:
 – Eii tarvitse enää pestä likaisia välineitä samoissa työtiloissa, joissa tehdään hyvää hygieniaa vaativia toimenpiteitä, Aniranta kiittelee.
 Putaanportin eläinlääkintätiloissa voidaan hoitaa hevosia. Timo Hytönen / Yle
 Jatkossa myös suureläimä eli esimerkiksi hevosia voidaan hoitaa Pihtiputaan uudella eläinlääkäriasemalla. Siihen on tilat ja hevosten kuljetusajoneuvolla tai -vaunulla pääsee aivan nurkalle.
 – Toivottavasti saadaan myös hevospotilaita tänne. Täällä voidaan tehdä esimerkiksi hevosten hammashoitoja, kuten hammasten raspausta, Aniranta kertoo.
 Helpotusta yksin urakointiin
 Neljän lääkärin työyhteisö on paineista ja vastuullista työtä tekeville lääkäreille tärkeää.
 – Varsinkin, kun olen vielä urani alkuvaiheessa. Voin esimerkiksi pyytää, että voisitko tulla kurkkaamaan, miltä tämä potilas sinun mielestäsi näyttää, Aniranta sanoo.
 Tärkeää on myös se, että työn jakaminen onnistuu: nyt Pihtiputaan eläinlääkäriasemalla työskentelevät lääkärit, osa-aikaiset ja sijaiset pystyvät jakamaan päivystyvuoroja joustavammin.
 Eläinlääkäreistä maanlaajuinen pula
 Pohjoinen Keski-Suomi ei ole tuskaillut yksin eläinlääkintäongelmiensa kanssa. Pulmat koskevat koko  maata.  Toimivia ratkaisumalleja kaivattaisiin siis kipeästi muuallakin.
 Pohjoisen Keski-Suomen ympäristötoimen vs. toimialajohtajan  Seppo Lappalaisen  mukaan yksi iso ja visainen pohdinnan aihe oli uuden yhteispäivystyksen sijainti.
 – Kyllä hyötyeläinten määrä oli tässä ratkaiseva. Pihtiputaalla on yksinkertaisesti huomattavasti enemmän hyötyeläimiä, Lappalainen toteaa.
 Pohjoiseen Keski-Suomeen mallia haettiin naapurimaakunnasta eli Pohjois-Pohjanmaan Haapajärveltä. Seppo Lappalainen uskoo, että ratkaisua voitaisiin hyvin soveltaa myös muualla Suomessa.
 – Tässä on hyvin monta etua. On ammatillinen tuki ja käytännön apua vaikeammissa operaatioissa. Eläinlääkärithän tyypillisesti toimivat yksinään ja monesti myös valittavat yksinäisyydestä työssään. Tämä auttaa nyt siihen.
 Keskustelu aiheesta auki 3.12. kello 23.00 saakka.

Eläinlääkärin arki on kiireistä ja yksinäistä eikä avoimiin työpaikkoihin ole tulijoita – Keski-Suomessa helpotusta löytyi yhteispäivystyksestä


Summary: Kansallinen tehohoidon koordinoiva toimisto on julkaissut raportin koronatautia sairastavien tehohoidosta. Tehohoidon tarve on viime viikkoina selvästi kasvanut. Edellinen tehohoidon kuormitushuippu oli maaliskuussa 2021.

Suomessa on 29.11.2021 mennessä kirjattujen tietojen mukaan hoidettu teho-osastoilla yhteensä 1238 koronapositiiviseksi varmistettua henkilöä.
 Potilaita on hoidettu sekä yliopistosairaaloiden että keskussairaaloiden teho-osastoilla. Tiedot ovat peräisin tuoreesta tehohoidon  tilannekuvaraportista .
 Yli puolet tehohoitoa vaatineista koronapotilaista eli noin 56 prosenttia on hoidettu Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) alueella. Muilla alueilla potilasmäärät jakautuvat tasaisesti neljän eri sairaanhoitopiirin kesken.
 Tehohoitopotilaista 67 prosenttia on ollut miehiä ja potilaiden keski-ikä on ollut 57 vuotta. Neljännes potilaista on ollut nuorempia kuin 48 vuotta ja neljännes vanhempia kuin 68 vuotta.
 Tehohoitoa tarvinneiden potilaiden ikäjakauma on muuttunut epidemian aikana. Syksyllä 2021 alle 40-vuotiaiden osuus on yli kaksinkertaistunut aiemmasta. Yli 70-vuotiaiden osuus puolestaan on pienentynyt.
 Ylipaino altistaa koronainfektion vaikealle muodolle. Teho-osastoilla hoidetuista koronapotilaista 85 prosenttia on ollut joko ylipainoinen tai lihava.
 Tehohoidon tarve on viime viikkoina selvästi kasvanut. Tehohoidon paikkamäärä oli keskiviikkona sairaanhoitopiirien tietojen mukaan 251. Yhteensä tehohoidossa oli keskiviikkoisten tietojen mukaan 52 koronapotilasta ja 136 muuta potilasta.
 Edellinen tehohoidon kuormitushuippu oli maaliskuussa 2021, jolloin tehohoidossa oli samanaikaisesti enimmillään 64 potilasta. Vuoden 2020 huhtikuussa tehohoidossa oli hetkellisesti jopa 83 koronapotilasta.
 Tehohoidossa vietetty aika on ollut keskimäärin 11 vuorokautta. Kaikista epidemian aikana tehohoidossa olleista COVID-19-potilaista 14 prosenttia on menehtynyt teho-osastolla ja yhteensä 18 prosenttia saman sairaalahoitojakson aikana.
 Rokotesuojalla on merkitystä
 Selvä enemmistö tehohoitoa tarvinneista COVID-19-potilaista on ollut rokottamattomia.
 THL:n rokotustietojen mukaan koko epidemian aikana on tähän mennessä ollut 69 henkilöä, jotka ovat tarvinneet tehohoitoa COVID-19-taudin vuoksi, vaikka heillä on ollut kahden rokoteannoksen suoja. Heistä 60 henkilöä eli 87 prosenttia on ollut yli 60-vuotiaita.
 Riski joutua tehohoitoon rokotesuojasta huolimatta on erityisesti niillä riskiryhmäläisillä, joilla sairaus tai sen vaatima lääkitys on heikentänyt puolustuskykyä.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Etelä-Afrikan uudet tartunnat kaksinkertaistuivat, Britannia hyväksyi rokotteen tasan vuosi sitten, tutkija lisäisi koulujen hygieniakeinoja
 Oysin tehohoidon kuormituksen vuoksi yksi koronapotilas on siirretty tänään Kysiin – myös kiireetöntä hoitoa joudutaan yhä siirtämään

Koronapotilaiden tehohoidon tarve selvässä kasvussa – sairaaloissa jo 52 potilasta, alle 40-vuotiaiden osuus yli kaksinkertaistunut aiemmasta


Summary: Kokoomus vankisti Ylen kyselyssä asemaansa suurimpana puolueena. Vihreiden kannatus on ollut edellisen kerran yhtä alhaalla vuonna 2015.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Oppositiopuolueet ovat nostaneet marraskuussa kannatustaan, kertoo Ylen kannatusmittaus.
 Kokoomus jatkaa yhä mittauksen kärjessä, ja kaula perässä tulijoihin on hitusen kasvanut. Kokoomusta kannattaa kyselyn perusteella 21,8 prosenttia suomalaisista.
 Puolueen suosio on ollut Ylen kyselyssä yhtä korkealla viimeksi vuonna 2017. Nousua edellisestä kuukaudesta on vajaa prosenttiyksikkö.
 Kakkossijalle kiilasi toinen oppositiopuolue perussuomalaiset, joka pudotti pääministeripuolue SDP:n kolmanneksi.
 Perussuomalaisten kannatus on pysynyt  Riikka Purran  (ps.) elokuussa alkaneena puheenjohtaja-aikana lähes paikallaan, mutta nyt suosio nousi vajaalla prosenttiyksiköllä. Perussuomalaisia äänestäisi kyselyn perusteella 18,7 prosenttia suomalaisista.
 Oppositiopuolueet ovat voineet saada marraskuussa näkyvyyttä kriisistä, jossa Valko-Venäjä puski tuhansia siirtolaisia EU-maiden rajoille.
 Oppositio teki aiheesta hallitukselle  välikysymyksen  ja vaati lakiin hätätilapykäliä, joilla Suomi voisi keskeyttää turvapaikkahakemusten vastaanottamisen vastaavassa tilanteessa.  Hallituspuolueet syyttivät oppositiota  turvallisuuspolitiikan ennennäkemättömästä politisoinnista.
 Vihreiden kannatus sahaa
 Kolmossijalle pudonneen SDP:n kannatuslukema kohosi hitusen, mutta se ei riittänyt pitämään perussuomalaisia SDP:n takana. Pääministeripuolueen kannatukseksi mitattiin nyt 18,3 prosenttia.
 SDP  menetti kannatustaan lokakuussa , jolloin pääministeri  Sanna Marin  (sd.) oli keskellä kiistelyä Veikkauksen rahoista.
 Kannatuskyselyn suurin menettäjä on hallituspuolue vihreät, jonka lokakuinen suosion nousu vaihtui nyt 1,3 prosenttiyksikön pudotukseksi.
 Vihreitä kannattaa kyselyn perusteella 10,1 prosenttia suomalaisista, joka on puolueelle huonoin lukema vuosikausiin. Ylen kyselyssä puolueen kannatus on ollut yhtä alhaalla viimeksi vuonna 2015.
 Vihreiden johto on mennyt  tänä syksynä  uusiksi puheenjohtaja  Maria Ohisalon  vanhempainvapaan takia. Häntä tuuraa puoluejohtajana  Iiris Suomela .  Henkilövalinnat  eivät kyselyn perusteella näytä ainakaan nostaneen puolueen suosiota.
 Kyselyn tekemisen aikaan vihreät kipuili esimerkiksi  hallituksen metsälinjan kanssa . Hallitus aikoo vihreiden ja vasemmistoliiton vastustuksesta huolimatta  torjua asetuksen , jossa EU määrittelee, millainen metsätalous on ilmaston kannalta kestävää.
 Vasemmistoliitolle mitattiin kyselyssä hieman lokakuuta alhaisempi 8,2 prosentin kannatus.
 Toimitusjohtaja  Jari Pajunen  kyselyn tehneestä Taloustutkimuksesta sanoo, että kärkipaikalla oleva kokoomus on saanut kannatusta varsinkin Etelä-Suomen suurista kaupungeista, joissa vihreät taas ovat menettäneet suosiotaan.
 Perussuomalaiset puolestaan ovat nostaneet suosiotaan Ruuhka-Suomen ulkopuolella, maakuntakaupungeissa.
 Keskusta menettänyt kuntavaalien nosteen
 Vihreiden edellä on kannatuskyselyn nelossijalla toinen hallituspuolue keskusta, joka on kamppaillut alhaisen kannatuksen kanssa koko vaalikauden.
 Marraskuussa keskustan kannatus nousi 12,5 prosenttiin lokakuun pienen pudotuksen jäljiltä. Kuntavaalien aikaan verrattuna puolueen suosio on silti laskusuunnassa.
 – Keskusta sai kuntavaaleissa jonkinlaisen torjuntavoiton ja siitä tuli noste, mutta se on mennyt, Pajunen tulkitsee.
 Tilanne on toinen kuin kokoomuksella, joka nousi kuntavaalivoitollaan perussuomalaisten varjosta suosituimmaksi puolueeksi ja näyttää vankistaneen asemaansa.
 Kaikki kannatusmuutokset mahtuvat kyselyn virhemarginaaliin.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2 411 ihmistä, joista kantansa ilmoitti 1 650 haastateltavaa. Haastateltavilta kysyttiin, minkä puolueen ehdokasta he äänestäisivät, jos eduskuntavaalit olisivat nyt. Haastattelut tehtiin 3.11.2021–30.11.2021. Mittauksen virhemarginaali on kaksi prosenttiyksikköä suuntaansa.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset ohitti SDP:n, vihreät vajosi lähelle 10 prosentin rajaa


Summary: Bidenkaan ei tuonut vakautta, joten kirjeenvaihtajien spurtit jatkuvat vaikka silmissä sumenisi, Mika Hentunen arvioi pian päättyvää Yhdysvaltain-pestiään.

Jouduin 18-vuotiaana juoksemaan 4 x 400 metrin viestiä. Kokemus oli armoton. Olin hyppääjä, enkä ollut edes treeneissä juossut 200 metriä pidempiä vetoja (enkä niitäkään täydellä vauhdilla).
 Tartuin haasteeseen sillä seurauksella, että kisan jälkeen nurmikolla maatessani pelkäsin saaneeni sydänkohtauksen.
 Katseen kirkastuttua ja hengityksen tasaannuttua myös henkinen tilani koheni rivakasti. Se lähenteli pian euforiaa. Viestikisasta jäi pysyvä muistikuva siitä, että minultakin löytyy tarvittaessa sikaenergiaa.
 Sitä tarvitaan Amerikassa, joka ei anna armoa. Täällä joutuu ainakin kuvainnollisesti välillä juoksemaan omilla äärirajoillaan pysyäkseen tilanteen tasalla.
 Ojennan kirjeenvaihtajan viestikapulan seuraajallani tilanteessa, jossa Yhdysvallat on poliittisessa kriisissä.
 Presidentti Joe Biden lupasi yrittää yhdistää kansakuntaa.  Yritykseksi se on ainakin vielä jäänyt.
 Maan poliittinen jakautuminen oli niin kovassa syöksyssä, että Bidenin maltillisuus ei ole pystynyt pysäyttämään sitä. Bidenin työhön tyytyväisistä 90 prosenttia on demokraattimielisiä ja vain kuusi prosenttia republikaaneja,  Gallup-tutkimuslaitoksen marraskuun mittaus  kertoo.
 Vastaajia pyydettiin kertomaan, kumpaa puoluetta he yleensä äänestävät. 84 prosenttiyksikön ero suhteessa presidenttiin on historiallisen suuri äänestäjäkunnan jakauma Yhdysvalloissa. Sellaista ei koettu edes  Donald Trumpin  aikana.
 Bidenin  kokonaiskannatus on 40 prosentin hujakoilla . Jos onnistumista mitattaisiin suomalaisella kouluarvosanalla, hänen todistuksessaan seisoisi ehkä seiska, korkeintaan kasi.
 Biden voi lohduttautua sillä, että hänen kannatuksensa on korkeampi kuin Trumpilla tässä vaiheessa kautta oli. Sitä paitsi hän on vienyt kapulaa vasta ensimmäiseen kaarteeseen.
 Iowan esivaalissa helmikuussa 2020. Ylen toimittajan näkemykset kiinnostivat paikalliskanavaa.  Hans Peter Dhuy / Yle
 Takasuoralla puhaltaa kuitenkin vastatuuli . Washingtonissa huhutaan kasvavasta turhaumasta ja suoranaisesta neuvottomuudesta demokraattien keskuudessa. Ei pelkästään Bidenin, vaan myös hänen lähipiirinsä takia.
 Biden ei ole saanut riittävästi vetoapua Valkoisen talon neuvonantajilta, avainministereiltä eikä varsinkaan varapresidentti  Kamala Harrisilta .
 Varapresidentin olisi parannettava kaikilla osa-alueilla . Nyt näyttää siltä, että demokraatit eivät pysty laskemaan Harrisin varaan 2024 presidentinvaalissa, mikäli tuolloin 82-vuotias Biden haluaisi jäädä eläkkeelle.
 Kriisitunnelmissa ei sinänsä ole mitään uutta.  Yhdysvaltain politiikka on aina kriisissä. Syyt ja seuraukset vain vaihtelevat.
 Aloitin ensimmäisen kerran Washingtonissa kirjeenvaihtajana syyskuun alussa 2001. Tarkoituksenani oli perehtyä maahan ja tehtäviin rauhassa, mutta toisin kävi.
 Kymmenen päivää myöhemmin koittivat New Yorkin ja Washingtonin terrori-iskut, jotka muuttivat Yhdysvaltoja pysyvästi.
 Kuuntele Miehemme maailmalla -sarjan jakso tunnelmista New Yorkissa terrori-iskujen jälkimainingeissa.
 Niitä seurasivat Afganistanin ja Irakin sodat. Maailmaan luotiin uusi superbisnes, turvallisuusteollisuus.
 Katso A-Studion raportti siitä, miten terrori-iskut jättivät pysyvät jäljet Yhdysvaltoihin.

 Presidentti  George W. Bush  voitti terroristit, mutta hänen kohtalokseen koituivat luonnonvoimat. Bushin kannatus romahti 2005 iskeneen hirmumyrsky Katrinan pelastustoimien surkean hoidon takia.
 Toisen kierrokseni Washingtonissa aloitin elokuun 2017 kriisissä . Trump oli ollut vallassa vasta seitsemän kuukautta. Väki hänen hallinnossaan oli vaihtunut siinä määrin, että presidentin vitsailtiin asentaneen Valkoiseen taloon pyöröovet.
 Otsikoissa oli tuolloin  Anthony Scaramucci , joka jää historiaan lyhimmästä Valkoisen talon viestintäjohtajan pestistä. Trump antoi hänelle potkut kymmenen työpäivän jälkeen.
 Washingtonissa tapahtuu niin paljon koko maailmaan vaikuttavia asioita, että osa seurauksista tulee pitkällä viiveellä. Tämä pätee myös lyhytjännitteiseen Trumpiin.
 Tunnelmia Donald Trumpin kampanjatilaisuudesta Floridasta muutama päivä ennen vuoden 2016 vaaleja.  Esa Fills / Yle
 Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan huippukokouksessa Singaporessa kesäkuussa 2018.
Paikalliset ravintolat kehittivät aiheeseen sopivia herkkuja.
 Politiikan tutkijat kehottavatkin meitä pika-asiantuntijoita vaihtamaan perspektiivimme välillä vuosikymmenen mittaiseksi, että asiat asettuisivat edes jonkinlaiseen syy-seuraus-suhteeseen.
 Neuvo tuntuu osuvalta oman, yhteensä reilut kymmenen vuotta kestäneen ja kahdenkymmenen vuoden kokonaisjaksolle ajoittuvan kirjeenvaihtajuuteni perusteella.
 On siis liian aikaista vetää johtopäätöksiä Bidenin tulevaisuudesta. Tai Trumpin.  Trumpin paluuta valtakunnanpolitiikan parrasvaloihin ei voi vielä kuuluttaa kirkossa. Hän on jo 75-vuotias ja nauttii golfaamisesta Floridassa.
 Trump hävisi Bidenille vuosi sitten yli seitsemällä miljoonalla äänellä. Niin suurta eroa ei hevin kurota umpeen, varsinkaan encore-kandidaattina.
 Valkoisen talon lehdistöhuoneessa heinäkuussa 2018. Nina Svahn / Yle
 Sen voi kyllä jo ennustaa, 2024 presidentinvaalista tulee jännittävä . Näin käy, ehdokkaista riippumatta.
 Yhdysvalloissa on 50 osavaltiota. Presidentinvaali on konkreettisesti 50 kertaa suurempi tapahtuma kuin Suomessa, kumulatiivisesti vielä paljon suurempi, ja vaikuttavuudeltaan ainutlaatuinen. Yhdysvaltain presidentti on yksi maailman vaikutusvaltaisimmista henkilöistä.
 Vuoden 2020 taistelu oli täysin poikkeuksellinen, koska ehdokkaat kampanjoivat koronan takia lähinnä netissä. Kaikissa aiemmissa vaaleissa jalkatyö on ollut ratkaisevan tärkeää.
 2016 vaalikampanjassa Trump otti työvoiton. Maitohapoista kärsivänä ja hämärän rajamaillakin hän juoksi äärirajoillaan, matkusti aikaeroa hyödyntäen, jotta pystyi esiintymään samana päivänä jopa viidessä osavaltiossa.
 Trumpilta löytyi kestävyyttä ja loppusuoralla vielä sikaenergiaa.
 Täydellinen auringonpimennys oli mahdollista kokea Oregonissa elokuussa 2017. Kuvaaja Pete Dhuyn kanssa. Yle
 Ojennan nyt Yhdysvaltain-kirjeenvaihtajan kapulan  Juri von Bonsdorffille , jolla on todistetusti ainakin kestävyyttä. Juri nimittäin osallistui marraskuussa ensimmäiseen täysimittaiseen triathlon-kisaansa.
 Itse laajennan seuraavaksi perspektiiviäni toisen haastavan supervallan suuntaan. Menen kevääksi opetustehtäviin kiinalaisen Tsinghuan yliopiston Global Business Journalism -ohjelmaan, jota Bloomberg ja toimittajajärjestö ICFJ rahoittavat.
 Ehkä hengityksen tasaannuttua tavoitan siellä jopa euforian. Ainakin jään mielenkiinnolla seuraamaan, millainen tilanne supervaltojen välillä on jatkossa päällä ja millainen kriisi muhimassa.
 Mihin suuntaan Yhdysvallat on mielestäsi menossa? Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een asti.

Kirjeenvaihtajalta: Yhdysvalloissa on aina tilanne päällä ja kriisi muhimassa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset ohitti SDP:n, kokoomus vankisti asemaansa suurimpana puolueena
 Oppositiopuolueet ovat nostaneet marraskuussa kannatustaan,  kertoo Ylen kannatusmittaus . Kokoomus jatkaa yhä mittauksen kärjessä, ja kaula perässä tulijoihin on hieman kasvanut. Kokoomusta kannattaa kyselyn perusteella 21,8 prosenttia suomalaisista. Kakkossijalle kiilasi toinen oppositiopuolue perussuomalaiset, joka pudotti pääministeripuolue SDP:n kolmanneksi.
 Poliitikkojen somebrändäys on kaukana ammattimaisesta, kertoo väitöstutkimus
 Perinteiset toritapahtumat ovat puolueiden kampanjoinnissa edelleen tärkeässä roolissa. Yle/Nora Engström
 Poliitikot eivät hyödynnä vaalikampanjoissaan sosiaalista mediaa läheskään niin paljon kuin, mihin alusta antaisi mahdollisuuden, kertoo tuore viestinnän alan väitöstutkimus. Eduskuntavaalien 2019 alla kärkipoliitikot nostivat Facebook-postauksissaan esiin asiakysymyksiä, mutta  omaa persoonaansa uskalsi avata harva ja keskusteluihin antauduttiin niukasti .
 Ajavatko suuret EU-maat liittovaltiota?
 Italian Frecce Tricolori sekä Ranskan Patrouille de France värittävät taivaan lentonäytöksessä. Riccardo Fabi / AOP
 Saksan uuteen hallitusohjelmaan on kirjattu suorasukainen tavoite kehittää EU:ta kohti liittovaltiota. Myös Ranska ja Italia haluavat  tiivistää unionia viimeviikkoisen sopimuksensa mukaan . Pitäisikö Suomessa punttien tutista? Millaiseen liittoon meitä oikein viedään?
 Lapissa lumisadetta, etelässä poutaa
 Anssi Vähämäki / Yle
 Lapissa sataa ajoittain lunta ja ajokeli on huono. Muualla maassa on enimmäkseen poutaista pakkassäätä. Yksittäiset lumikuurot ovat mahdollisia etelämpänäkin ja pilvipeite rakoilee maan keskivaiheilla. Lämpötila on päivällä suurimmassa osassa maata -5 ja-15 asteen välillä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Oppositiopuolueet nostivat kannatustaan, poliitikkojen somebrändäys vaisua, suuret EU-maat tavoittelevat tiiviimpää unionia


Summary: Mäntyluodon radalle asennettiin aiemmin tänä vuonna erilaisia betoniratapölkkyihin kiinnitettäviä kumisia pohjaratkaisuja muutaman kilometrin matkalle. Nyt näiden ratkaisujen paremmuus ratkotaan testiajoissa. Parhaaksi osoittautuva pölkky otetaan käyttöön myös muualla maassa.

Porin Mäntyluodon radalla testataan tässä kuussa ratkaisua, joka vähentäisi junien aiheuttamaa tärinää radan ympäristössä.
 Aiemmin tehtyjen testien perusteella helpotusta voisi löytyä ratapölkkyjen alle asennettavista kumisista pohjaimista.
 Niitä on nyt asennettu 2,5 kilometrin matkalle ja hiilijunat koeajavat reittiä tämän ja ensi viikon lauantaina, kertoo Väyläviraston rautatieliikennejohtaja  Markku Nummelin .
 – Radalla on testattavana viisi erilaista rakenneratkaisua. Uskon, että ne kaikki toimivat, mutta joukosta haetaan nyt parasta.
 Päätös käyttöön otettavasta ratkaisusta on tarkoitus tehdä alkuvuoden aikana.
 Painavat hiilijunat kulkevat Tahkoluodon satamaan Pori-Mäntyluoto-rataosan kautta. Niiden aiheuttamia tärinähaittoja on jo pyritty vähentämään muun muassa nopeusrajoituksilla.
 Testijakson aikana rataosuudella kulkee juna, jossa on 40 täyttä hiilivaunua ja veturit molemmissa päissä. Juna kulkee muun liikenteen aikataulujen välissä kahtena lauantaina kolmella eri nopeudella.
 Jos radan rakenneratkaisuilla saadaan tärinää vähennettyä, laajennetaan niiden käyttöä myös Suomen muille rataosuuksille.
 Lue myös:
 Porissa uudenlaiset betonipölkyt Mäntyluodon radalle – elastisuus vaimentaa junien aiheuttamaa tärinää

Junat koeajavat Porin Mäntyluodon rataa – tavoitteena löytää ratkaisu tärinän vähentämiseksi


Summary: Koronapassi tulee saada pikaisesti voimaan kaikkialla Suomessa riippumatta rajoituksista. Juridista jupinaa tarvittavan lainsäädännön vaikeudesta on nyt kuultu ihan tarpeeksi, kirjoittaa Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomessa voimme olla ylpeitä monista asioista. Mutta suomalaisessa eetoksessa on myös ripaus samaa kuin  Eino Leinon   runon Tummassa , syntymässä säikähtäneessä. Arkailu, vastuun pallottelu ja säännösten suojaan piiloutuminen ei pandemia-aikana ole ollut tavatonta.
 Tällä toimintamallilla on pitkät perinteet.
 Kun 1800-luvun lopun sortovuosina Suomea ryhdyttiin venäläistämään, maamme eliitti vastasi tulkitsemalla lakia. Sanottiin, että Suomi ei ole osa Venäjää vaan peesailee mukana pelkästään Suomen ja tsaarin välillä vallitsevan personaaliunionin tähden.
 Tästä tulkinnasta tsaaria yritettiin muistuttaa addressilla, jonka allekirjoitti kolmasosa suomalaisista aikuisista.
 Kuviteltiin, että tilanne raukeaisi, kun laki nyt kerran oli tehty selväksi. Mutta venäläiset lähinnä nauroivat kylkiään pidellen.
 Kenraalikuvernööri  Bobrikovin  murhan kaltainen vastarinta jäi yksittäistapaukseksi. Suomen pelasti lopulta seitsemäntuhannen kilometrin päässä puhjennut, Venäjää vavisuttanut Japanin-sota.
 Kansalliseen muistiin jäi kuitenkin illuusio , että teimme kaiken itse. Että tarrauduimme pykäliin terrierin sinnikkyydellä, ja että se oli voittoisa strategia. Vaikka kyse oli hyvästä säkästä.
 Kolmekymmentä vuotta sitten suomalainen legalismi suututti itsenäisyydelleen tunnustusta kaivanneet virolaiset. Silloinkin ulkoisten tapahtumien vyöry pyyhkäisi yli suomalaisen vitkuttelun, jota jälkeenpäin selitettiin viisaudeksi.
 Pykälät ovat olleet tärkeitä myös koronavirusta vastaan kamppaillessa. Suomi on toki selvinnyt suhteellisen hyvin.
 Pykälätrategia kääntyy helposti farssiksi. Sellaisia piirteitä alkaa olla koronapassin saagassa.
 Mutta voi kysyä, onko siitä kiittäminen sääntöjä, vai onko Suomi jälleen selvinnyt vain tuurilla? Maamme on Euroopan unionin kaukaisin kolkka, jossa väestöntiheys on matalin koko EUssa. Brysselistä on Utsjoelle matkaa 3080 kilometriä. Tällä on tietysti suuri merkitys.
 Pykälätrategia kääntyy helposti farssiksi. Sellaisia piirteitä alkaa olla koronapassin saagassa.
 Huhtikuussa 2021 Tanska otti käyttöön koronapassin , jota vaadittiin kaikissa riennoissa. Suomessakin alettiin puhua koronapassista. Televisiossa sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehet kävivät kertomassa, että asia on hyvin, hyvin vaikea. Sanottiin, että siihen liittyy monia oikeudellisia seikkoja, joita pitää selvittää.
 Kiirettä ei ollut, sillä kohta tulisi kesä, ja virus häviäisi.
 Tuli kesä. Virus ei hävinnyt. Selvitystyötä ei voinut jatkaa, koska virkamiehet ovat lomilla.
 Virkamiehet palasivat lomilta, mutta kiirettä ei ollut, koska kohta tulisi syksy. Silloin kaikki olisivat saaneet rokotteen.
 Tuli syksy. Kaikki eivät ottaneet rokotetta. Tartunnat kasvoivat. Puheet koronapassista kiihtyivät. Muualla Euroopassa passi oli oletusarvoisena käytössä useissa maissa.
 Televisiossa virkamiehet kävivät kertomassa, että asia on hyvin, hyvin vaikea. Sanottiin, että siihen  liittyy monia oikeudellisia seikkoja , joita pitää selvittää.
 Miten pitkään tämä tarina vielä jatkuu?  Pelkään, että kohta vihjaillaan, että kolmas rokote tulee ja pelastaa koronapassilta.
 Mutta joskus on pakko tulla ulos pykälien suojista. Pelkkä toivo, että paha menee pois, jos vain suljemme silmämme, ei kanna loputtomiin.
 On mahdollista, että koronan kanssa taistellaan vielä vuosia. Kaikki eivät suostu rokottautumaan, ja virus jää kiertämään väestössä. Rokotteen antaman suojan hiipuessa se voi tarttua myös rokotettuihin. Taudin sairastaneiden immuniteetti heikentyy ajan mittaan, ja virus voi tarttua heihin uudestaan.
 En halua enää kuulla jahkailua siitä, miten asia on hyvin, hyvin vaikea.
 Tarvitaan siis jatkuvia rajoituksia ja tehosterokotuksia.
 En halua joutua elämään vuosikausia merkillisessä välitilassa , josta koronapassi antaisi ulospääsyn. En halua enää kuulla jahkailua siitä, miten asia on hyvin, hyvin vaikea.
 Koronapassista pitäisi viimeinkin tulla normi työpaikoilla ja kaikissa kekkereissä. Riippumatta siitä, millaisia rajoituksia kulloinkin on voimassa.
 Odotellessa voimme  EK:n johtajan tavoin  heiluttaa kapinalippua ja ruveta vaatimaan passia pykälistä välittämättä. Valittajille voi tokaista Amerikan tyylin: so sue me!
 Leinon runon Tumma parani säikähdyksestään tutustuttuaan ankeaan Tuonelaan. Sen jälkeen eli ikänsä kaiken pannen päivät päälletyksin, ”niin paremmat kuin pahemmat; päällimmäiseksi paremmat”.
 Mekin olemme saaneet esimakua Tuonen autioista illoista. Eikö se jo riittäisi?
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian emeritusprofessori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Kolumnista voi keskustella 3.12. klo 23.00 saakka.

Kari Enqvistin kolumni: Ei huvita enää kuunnella kitinää kuinka vaikeaa on säätää koronapassista


Summary: Saksan uusi johto mainitsee liittovaltion tavoitteena hallitusohjelmassaan. Ranskan ja Italian viime viikolla tekemässä sopimuksessa halutaan tiivistyvää yhteistyötä monilla aloilla.

Fédération. Federazione. Föderaler europäischer Bundesstaat.
 Federaatio eli liittovaltio on joissakin piireissä kirosana, josta Brysselissä puhutaan leikkisästi F-sanana juuri sen arkaluonteisuuden vuoksi. Sana on jälleen ajankohtainen.
 Saksan hallitusohjelmaan on kirjattu suorasukainen tavoite kehittää EU:ta kohti liittovaltiota. Myös Ranska ja Italia  haluavat  tiivistää unionia viime viikolla allekirjoitetun  Quirinale -sopimuksen  mukaan .
 Millaiseen liittoon meitä oikein viedään, kun kolme suurinta maata näyttäisi kerrankin pelaavan yhteen? Pitäisikö Suomessa punttien tutista?
 Lue alta, mitä EU:n kehityksestä on hyvä tietää.
 1. Suomi voi vaikuttaa
 Suomi ja suomalaiset pystyvät vaikuttamaan kehitykseen.
 Parhaillaan on meneillään esimerkiksi EU:n tulevaisuuskonferenssi, johon toivotaan nimenomaan kansalaisten näkemyksiä, siitä lisää  täällä  ja  täällä . Tulevaisuuslinjausten pitäisi olla valmiita maaliskuussa.
 EU:ssa viedään myös läpi valtavia lainsäädäntöhankkeita, joilla unionia kehitetään. Nyt kun komission ja parlamentin kaudet ovat puolivälissä, esityksiä sinkoilee, jotta ne ehditään saada päätökseen ennen vuoden 2024 vaaleja.
 Päästäkseen tavoitteisiinsa Suomi tarvitsee EU-päätöksenteossa selvän oman linjan. Esimerkiksi europarlamentaarikko  Eero Heinäluoma  (sd.) kritisoi kuitenkin oman puolueensa johtamaa hallitusta linjattomuudesta  Ilta-Sanomien  haastattelussa.
 Hänen meppikollegansa  Sirpa Pietikäinen  (kok.) taas arvioi  Ylen haastattelussa,  että Suomessa pelätään puhua yhteisistä pelisäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa.
 Kieltämättä päättäjien linjat ovat niin  ristiriitaisia , että voi olla vaikea pysyä kärryillä, kenen EU-ajattelua pitäisi seurata.
 Ranskan ilmavoimien taitolentoyksikkö Patrouille de France ja Italian vastaava Frecce Tricolori lensivät Rooman taivaalla Quirinale-sopimuksen allekirjoittamisen kunniaksi viime perjantaina. Riccardo Fabi / AOP
 2. Maailma muuttuu
 Ulko- ja puolustuspolitiikka eivät sattumalta ole Ranskan ja Italian uunituoreessa Quirinale-sopimuksessa aivan kärjessä. Puolustusyhteistyön syventämistä ajaa myös Saksa.
 Viimeaikaiset tapahtumat niin Afganistanissa, Valko-Venäjällä kuin  Sahelissakin  kirittävät parantamaan eurooppalaisten reagointikykyä.
 Kyse on sekä geopolitiikasta että geotaloudesta. Geotalous tarkoittaa maailmanlaajuista taloudellisista hyödyistä ja eduista kamppailemista.
 Halu syventää EU-yhteistyötä kumpuaa ennen kaikkea kilpailusta Yhdysvaltojen ja Kiinan kanssa, ilmastonmuutoksesta sekä turvallisuuspoliittisesta tilanteesta.
 Euroopan kilpailukyky on tärkeä myös Suomen taloudelle ja turvallisuudelle. Muiden blokkien kilpailuun on vaikeampi vastata hajanaisena kuin yhtenäisenä. Myös Suomi  tukee  EU:n puolustusyhteistyön kehittämistä.
 Saksan koalitiohallitus esitteli ohjelmansa viime keskiviikkona. Taustalle oli heijastettu hallituksen motto, jonka voisi kääntää esimerkiksi "Kehity rohkeasti" tai "Uskalla kehittyä enemmän". AOP
 3. Iso muutos ei onnistu noin vain
 Saksan tulevan liittokanslerin  Olaf Scholzin  hallitus haluaa, että yllämainittu EU:n tulevaisuuskonferenssi johtaa uuteen "perustuslailliseen sopimukseen", joka taas johtaa kohti Euroopan liittovaltiota.
 Kun EU:n perussopimuksia on aiemmin historiassa neuvoteltu uusiksi,  prosessit  ovat kestäneet yleensä vuosia.
 Suomi ei ole kannattanut sopimusten avaamista. Jos jäsenvaltioiden enemmistö kuitenkin tukee perussopimuksen muuttamista, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel  kutsuisi ensi alkuun koolle valmistelukunnan.
 4. "Liittovaltiolla" on monta merkitystä
 Liittovaltio-sana on monelle punainen vaate, mutta olennaista on tietää, mitä sillä kulloinkin tarkoitetaan.
 Saksa on itse liittovaltio. Siellä "EU-liittovaltion" käsite ei tarkoita automaattisesti vallan keskittymistä Brysseliin vaan lähinnä päätöksenteon järjestämistä sen mukaan, millä tasolla mikäkin asia on järkevää päättää.
 Maan uuden hallitusohjelman mukaan tämän EU-liittovaltion pitäisi pohjautua läheisyysperiaatteelle eli vallan käyttämiseen mahdollisimman paikallisella tasolla.
 Ranskan ja Italian sopimuksessa F-sanaa ei mainita, mikä saattaa johtua Ranskan vaalien läheisyydestä. Istuvalla presidentillä  Emmanuel Macronilla  on ensi kevään vaaleissa oikeisto- ja vasemmistopopulistisia vastaehdokkaita, jotka vastustavat EU:ta. Heidän kannattajilleen federalismi on juuri punainen vaate.
 Sekä Ranska että Italia ovat kuitenkin jo vuosia kannattaneet niin yhteistä velkaa kuin yhteistä euromaiden elvytystäkin – tämä on tulkittavissa federalismiksi.
 Maille tiivistyvä EU tarkoittaa myös talousyhteistyötä. Quirinale-sopimuksensa mukaan ne aikovat toimia vastaisuudessa tiiviimmin yhdessä talous- ja rahaliitto Emun syventämiseksi.
 Italia ja Ranska sopivat viime viikolla tiivistävänsä yhteistyötä maahanmuuttopolitiikassa. Maat haluavat tasata vastuunkantoa EU-maiden kesken. Sunnuntaina Italian rannikkovartijat pelastivat Joonianmereltä liki 200 siirtolaista, joista enemmistö oli naisia ja lapsia.
 Valeria Ferraro / AOP
 5. Suomen "etu" on häilyvä käsite
 Suomalaisten selvä enemmistö ei ole pannut pahakseen tiivistyvää unionia, tai ainakin kyselyissä EU:n kannatus on pysynyt  vahvana .
 Toisaalta suomalaiset ovat EU-kansalaisista kaikkein pettyneimpiä unionin viimeaikaiseen kehitykseen. Se kävi ilmi EU-parlamentin  kyselyssä  alkuvuonna.
 Tähänastisen jäsenyyden aikana suurin julkinen kritiikki on kohdistunut Suomen nettomaksuasemaan EU:ssa. Myös viime vuonna luodusta elpymisrahastosta Suomi saa vähemmän rahaa kuin sinne maksaa.
 Toisaalta Suomi saa vientivetoisena taloutena hyötyä esimerkiksi EU:n sisämarkkinoista ja tutkimusyhteistyöstä.
 Lue täältä, mitä mieltä eri etujärjestöt ovat:   Maksaako EU-jäsenyys Suomelle jo liikaa? Kysyimme 12 järjestöltä – jäsenyys saa vahvan kannatuksen niin luonnonsuojelijoilta, bisnesväeltä kuin maanviljelijöiltäkin
 Suomi kannattaakin nyt mieluummin yhteistyötä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa kuin fiskaalipolitiikassa eli yhteisissä talouden suhdannetoimissa.
 Suomi kuuluu niihin harvoihin EU-maihin, jotka olisivat valmiita hyväksymään määräenemmistön joissakin ulko- ja turvallisuuspolitiikan päätöksissä. Tätä nykyä ulkopolitiikan päätöksiin tarvitaan kaikkien 27 jäsenmaan yksimielisyys.
 Tässä mielessä Saksan uusi linjaus on Suomen kannalta hyvä: nyt myös se haluaa lisätä ulkopolitiikan enemistöpäätöksiä. Ranska ja Italia taas sitoutuvat Quirinale-sopimuksessaan lisäämään enemmistöpäätöksiä ylipäätään EU:ssa.
 Määräenemmistöllä olisi nykyistä helpompi sopia yhteisistä vastatoimista, jos vaikkapa Suomi joutuisi jonkin ulkovallan hybridihyökkäyksen uhriksi.
 6. Jonkinlainen EU-verotus tekee tuloaan
 Yksi liittovaltion piirre on verotus. Esimerkiksi Yhdysvalloissa on liittovaltion tulovero.
 Mikään EU-hallitus ei aja kuitenkaan nykyisten kansallisten verojen kuten vaikkapa palkkaverojen muuttamista eurooppalaisiksi.
 Sen sijaan niin Ranska ja Italia kuin nyt Saksakin haluavat kehittää EU:lle omia yhteisiä varoja. Niillä maksettaisiin pois EU-maiden yhteistä satojen miljardien eurojen velkaa ilman, että pitäisi käydä valtioiden kukkarolla.
 Käytännössä tämä tarkoittaa, että EU siirtyisi jäsenmaksuihin perustuvista budjeteista vähitellen järjestelmään, jossa se keräisi itse omia tuloja uudenlaisina veroina tai veroluonteisina maksuina.
 Suomen kannanmuodostus näihin omiin varoihin on vielä kesken.
 Lue täältä lisää:   Annetaanko EU:lle yhteisen velan jälkeen oikeus verottaa? Lue tästä jutusta, mitä järkeä yhteisissä eurooppalaisissa tuloissa olisi
 EU-komissio esittää muun muassa hiilitullien ottamista käyttöön ulkorajoilla. Niitä voitaisiin periä esimerkiksi Venäjän sähköntuojilta. Tuotoilla rahoitettaisiin EU-maiden yhdessä ottamaa velkaa. Fingrid
 7. Yhteisvelasta voi tulla pysyvää
 Sekä Ranska, Italia että Saksa haluavat varmistaa, että yhteiset EU-säännöt sallisivat investoinnit ilmastonsuojeluun. Seuraavaksi alkaa keskustelu siitä, miten ilmastoinvestointeja helpotetaan.
 Suomen hallitus voi olla tyytyväinen siihen, että Saksan uusi johto linjaa nyt käynnissä olevan noin 800 miljardin euron yhteisen  koronaelvytyksen  olevan "ajallisesti ja määrällisesti rajallisen ratkaisun".
 Huomionarvoista on se, että Saksan hallitusohjelma ei sisällä selvää kantaa elvyttämisestä yhteisvelalla tulevaisuudessa. Muotoilu jättää siis avoimeksi sen, voidaanko elpymisvälineelle tehdä seuraaja.
 Jos yhteisen velan ja elpymisvälineen jatkosta jonkinlaisena suhdanne- tai ilmastovälineenä päätetään, se tarkoittaa käytännössä yhteistä suhdanteita tasaavaa budjettia. Tällaista budjettia voi pitää "federalistisena".
 Sellaista on pitänyt jo vuosia esillä etenkin Italian pääministeri ja Euroopan keskuspankin EKP:n entinen pääjohtaja  Mario Draghi . Myös Ranska ajaa yhteistä finanssipolitiikkaa kansallisten budjettipolitiikkojen rinnalle.
 Tässä asiassa Suomi voi vielä joutua muuttamaan kantojaan.
 Yhteisestä velasta vetäytymistä pidetään nimittäin huonona ideana itse rahoitusmarkkinoillakin. Asiantuntijoiden mukaan yhteinen velka on järkevä rahoitusväline EU:lle,  lue täältä lisää .
 Muita juttuja EU:n "liittovaltiokehityksestä":
 Annetaanko EU:lle yhteisen velan jälkeen oikeus verottaa? Lue tästä jutusta, mitä järkeä yhteisissä eurooppalaisissa tuloissa olisi
 Voiko yhteinen velka viedä EU:ta liittovaltion suuntaan? Miksi Saksa ja Ranska kannattavat elpymispakettiin suoria tukia? Tutkija vastaa
 Ottiko EU askeleen kohti liittovaltiota ottamalla ensimmäistä kertaa yhteistä velkaa? Asiantuntija: "Uskomaton oikeudellinen viritys"

Pelätty F-sana nousi taas esiin – ajavatko suuret EU-maat liittovaltiota? Tässä 7 asiaa, joihin kannattaa kiinnittää huomiota


Summary: Mielipidemittausten mukaan kansan enemmistö haluaa säilyttää nykyisen aborttioikeuden. Myös presidentti Biden tukee aborttioikeuden säilyttämistä ennallaan.

Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa kuultiin keskiviikkona ensimmäiset puheenvuorot aborttioikeutta koskevassa oikeusjutussa. Intensiivisten puheenvuorojen jälkeen yhdysvaltalaismediat tulkitsivat, että korkein oikeus olisi kallellaan pitämään voimassa Mississippin osavaltion lain, joka kieltää abortin 15. raskausviikon jälkeen.
 Mississippin osavaltion ja osavaltion ainoan aborttiklinikan välinen oikeusjuttu on merkitykseltään osavaltion aborttioikeutta suurempi. Jos korkein oikeus pitää Mississippin lain voimassa edes osittain, voisi raskaudenkeskeytyksestä tulla laitonta jopa puolessa maan osavaltioista.
 Päätös saattaa tulla vasta kesällä
 Vaikka keskiviikon suulliset puheenvuorot antavat osviittaa siitä, mitä mahdollisesti voisi olla tulossa, odotetaan korkeimman oikeuden antavan päätöksensä vasta ensi kesänä.
 Nykyisellään yhdysvaltalaisnaisilla on perustuslaillinen oikeus aborttiin sikiön elinkelpoisuuteen saakka eli suurin piirtein 23. raskausviikolle.
 Mielipidemittausten mukaan kansan enemmistö haluaa säilyttää nykyisen aborttioikeuden. Myös presidentti  Joe Biden  on ilmoittanut tukevansa naisten aborttioikeuden säilyttämistä nykyisellään.
 Korkeimman oikeuden eteen saapui mielenosoittajia eri puolilta maata – niin abortin vastustajia kuin sen kannattajia.

Yhdysvaltalaismediat: Korkein oikeus vaikutti asettuvan aborttioikeuden rajaamisen kannalle


Summary: Suomalaiset poliitikot käyttävät vähän sosiaalista mediaa itsensä brändäämiseen. Uudessa väitöskirjassa todetaan, että poliitikoilta puuttuu vielä ammattimainen somessa tapahtuva brändäys.

Eduskuntavaalit keväällä 2019: Toritapahtumia, makkaraa, kahvia ja keskusteluita kansalaisten kanssa. Varsin perinteistä kampanjointia, vaikka käytössä olisi ollut mahdollisuus esimerkiksi sosiaalisen median kunnnolliseen valjastamiseen poliitikon itsensä brändäämiseen.
 Tutkija ja Seinäjoen ammattikorkeakoulun viestinnän lehtori  Elisa Kannasto  selvitti viestinnän alaan kuuluvassa väitöstutkimuksessaan kaikkien puolueiden puheenjohtajien ja ääniharavien Facebook-päivityksiä kuukautta ennen kyseisiä eduskuntavaaleja.
 Tutkija, viestinnän lehtori Elisa Kannasto kävi läpi puolueiden puheenjohtajien ja ääniharavien Facebook-päivityksiä vuoden 2019 eduskuntavaalien alla. Jarkko Heikkinen / Yle
 Väitös kertoo, että poliitikoilla ei ammattimaista somebrändäystä ole käyntännössä lainkaan.
 – Aika yksisuuntaisesti viestivät Facebookissa. Kerrotaan, että millä torilla nähdään ja milloin. Ei hirveästi avata omaa persoonaa, mihin Facebook antaisi kyllä tilaa. Jonkin verran näkyy yritystä herättää keskustelua tai kysymyksiä, mutta sekin on yllättävän vähäistä. Se kyllä yllätti, että miten vähän sitä strategista otetta oli viestinnässä.
 Asialinjalla
 Vaasalainen toisen kauden kansanedustaja  Joakim Strand  (r.) edustaa somen käytössään asialinjaa. Hän tekee sometukset itse, ja käyttää Facebookia, Instagramia ja Twitteriä. Päivityksiä tulee muutamia kertoja kuukaudessa, joskus vähän useammin.
 Päivitykset liittyvät yleensä vireillä oleviin asioihin. Henkilökohtaisen elämän hän on tietoisesti rajannut päivityksistä pois.
 – Päivitykset ovat aina kytköksissä johonkin ajankohtaiseen projektiin, seudun kannalta mielenkiintoisiin juttuihin. Eli ei niinkään privaattijuttuja. En usko , että ne ihmisiä edes kiinnostavat eikä minulla ole aikaa mitään salaattikuvia sinne laittaa, hymähtää Strand.
 Strand sanoo olevansa somessa ja sen ulkopuolella sama ihminen. Lähipiiri ja muutkin hänet tunnistavat somepäivityksistä. Omana itsenään oleminen on tärkeää.
 – Jos nyt yhtäkkiä laittaisin kymmenen kertaa viikossa jotain hienoja avokadokuvia, niin sitten oltaisiin varmasti huolissaan, nauraa Strand.
 Strand haluaa korostaa, että jokainen tekee tyylillään, ja hänelle tämä on se oikea.
 Episodi Instagramissa julkaistusta kuvasta, jossa Strand on yhdessä Kiinan presidentin kanssa, on pistänyt miettimään myös, että kaikesta nettitoiminnasta jää jälki.
 – Tämä kuva oli myöhemmin kadonnut feedistäni, mutta kaikki muut olivat tallella. Se tuskin oli sattumaa, ja tuota käytiin läpi myös viranomaisten kanssa. Vähän spooky-olo kieltämättä tuli, että joku on käynyt mun Instagramia putsaamassa.
 Henkilökohtaisempaa otetta
 Kannaston tutkimuksessakin asiakysymykset korostuvat poliitikkojen päivityksissä. Mutta puolueiden puheenjohtajista osa laittoi myös henkilökohtaisempaa tietoa itsestään.
 Kannasto mainitsee muun muassa kokoomuksen  Petteri   Orpon  ja rkp:n  Anna-Maja Henrikssonin .
 – Orpon ja Henrikssonin päivityksissä avattiin tunteita kampanjaan liittyen ja avattiin omaa roolia vanhempana. Kerrottiin myös miten päivä alkoi lenkillä tai tämän tyyppisiä. Molemmat kommentoivat myös sitä, miten kampanja oli kuluttavaa ja se vaati paljon perheeltä ja tukijoilta. Mentiin intiimimmän puolelle, sanoo Kannasto.
 Päivitysten myötä Orpon koira nousi Facebookissa kampanjakoiraksi. Se keräsi virtuaalisia rapsutuksia ja ”söpö”-kommentteja.
 Perinteiset toritapahtumat ovat puolueiden kampanjoinnissa edelleen tärkeässä roolissa. Yle/Nora Engström
 Miksi sitten poliitikon pitäisi kertoa henkilökohtaisempaakin asiaa päivityksissään?
 – Jos ajatellaan sitä näkökulmaa, että poliitikko vetoaa kansaan ja hän on ikään kuin yksi meistä. Miksi me äänestetään jotakin. Siihen kaipaisi henkilökohtaisempaa otetta.
 Kannaston mielestä henkilökohtaisempi ote kertoisi kansalaisille enemmän esimerkiksi mitä arvoja poliitikko edustaa. Ei pelkästään sitä miten hän jossakin tietyssä asiakysymyksessä äänestää.
 – Että kuka hän on, tarkentaa Kannasto.
 Keskustelu vähäistä
 Kannastoa kiinnosti selvittää myös, mikä rooli yleisöllä, kansalaisilla on poliitikon brändäyksessä. Usein brändäyksellä ajatellaan sellaista, mitä henkilö itse tekee.
 Poliitikkojen kohdalla kuitenkin myös kansalaisilla on iso merkitys.
 – Esimerkiksi Facebook-päivitysten kommenttien lukumäärä on päivitykseen nähden moninkertainen, ja siellä yleisö päättää mitkä asiat siellä nousee esille. Jos poliitikko ei itse ole läsnä ja kommentoimassa, niin kyllähän se on se mielipide mikä siellä rupeaa muodostumaan, ilman että sitä lähdetään korjaamaan.
 Tutkija Elisa Kannaston väitöstilaisuus on perjantaina 3.12.  Jarkko Heikkinen / Yle
 Kannaston mielestä poliitikkojen kannattaisi olla keskustelemassa sivustoillaan. Hän pitää esimerkiksi Facebookia yhtä tärkeänä foorumina kuin perinteisiä toritapahtumia kansalaisten kohtaamisessa.
 Strand sanoo, että hän käy pääasiassa keskusteluita muun muassa sähköpostitse, mutta harvemmin omalla Facebook-seinällään.
 – Minulla on tälläkin hetkellä saapuneet kansiossa yli 80 000 sähköpostiviestiä , että kyllä ihmiset ottavat yhteyttä ja käyn keskustelua, mutta se on enemmänkin yksittäisten ihmisten kanssa. Toki jos joku kommentoi tekstejäni niin lähden keskustelemaan julkisestikin.
 Somevaalit?
 Koska sitten voidaan puhua somevaaleista? Kannastoa hymyilyttää, sillä somevaaleista on puhuttu jo vuosia. Hän on sitä mieltä, että somevaaleja ei erikseen kannata odottaa.
 – Siitä on tullut osa meidän arjen toimintoja eikä sitä oikeastaan eroteta perinteisestä mediasta. Se toimii muiden medioiden joukossa. Kuntavaaleissa nähtiin jo persoonia, jotka nousivat taitavan somen käytön ansiosta.
 FM Elina Kannaston viestintätieteen alaan kuuluva väitöskirja  I am horrified by all kinds of persona worship! Constructing Personal   Brands of Politicians on Facebook  tarkastetaan Vaasan yliopistossa 3.12.2021.
 Lue seuraavaksi:
 Pääministeri Sanna Marin haluaa somekäyttäytymisellään ravistella instituutiota: "Välillä tuntuu, että pelkkä olemassaoloni on provokaatio joillekin"
 Analyysi: Sanna Marin muuttui – demarilähteet kertovat Ylelle kohdanneensa koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin
 Sotaisia twiittejä, tuomioilla pelleilyä – some mullisti politiikan, mutta osaako Suomen oikeuslaitos puolustautua, kun sitä kiusataan?
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 3.12. kello 23:een saakka.

Koiran kuvia ja tietoa vaalitilaisuuksista – poliitikkojen somebrändäystä ei oikeastaan ole olemassakaan, sanoo tuore tutkimus


Summary: Koronapasseissa esiintyy virheitä, sillä tiedot rokotuksista kirjataan pääosin käsin. Tietojen korjaaminen voi vaatia käynnin rokotuspisteellä, mutta osalla paikkakunnista asia hoituu myös puhelimitse.

Elli Seeskorpi  oli matkalla Saksaan tapaamaan ystäväänsä, kun reissu tyssäsi yllättäen lentoaseman lähtöportille.
 Seeskorven koronapassissa ei ollut merkintää kahdesta saadusta koronarokotteesta, toisin kuin hän oli luullut.
 – Olin katsonut todistuksen valmiiksi, mutta ensimmäistä kertaa käytin sitä missään. En tiennyt, että todistuksessa näkyy saatujen rokotusten määrä.
 Helsinki-Vantaan lentoaseman virkailijat huomasivat, että hänellä oli merkintä vain yhdestä saadusta rokotteesta.
 Seeskorpi alkoi tutkia tietojaan Omakannan kautta ja huomasi, että koronarokotteen sijaan hänellä oli merkintä keltakuumerokotuksesta, jota hän ei ollut kuitenkaan saanut.
 Rokotetiedot oli merkitty väärin.
 Virheen korjaaminen ei onnistunut puhelimitse
 Seeskorpi ei päässyt väärien rokotustietojen vuoksi lennolle, vaan joutui palaamaan kotiinsa.
 – Totesimme virkailijoiden kanssa, että kyseessä täytyy olla virhe, mutta puutteellisen rokotustodistuksen vuoksi he eivät voineet päästää minua koneeseen.
 Lentoaseman virkailijat olivat kuitenkin luvanneet siirtää hänet ilmaiseksi seuraavan päivän lennolle.
 Seeskorpi alkoi selvittää, kuinka saisi väärät rokotustiedot muutettua Omakantaan ja sitä kautta myös koronapassiin.
 – Soitin Helsingin terveyspalveluihin, josta minut käskettiin menemään korjauttamaan tiedot Jätkäsaaren rokotuspisteeseen, jossa minut oli alun perinkin rokotettu.
 Virhettä ei pystynyt korjaamaan puhelimitse.
 – Terveyspalveluista sanottiin, että koronapassin merkinnöistä tulee paljon kyselyjä. Ilmeisesti en ole ollut ainoa, jolla tiedot on kirjattu väärin.
 Tietojen korjaamiseen meni muutama minuutti.
 – Se vaikutti rutiinijutulta.
 Yle yritti kysyä syitä koronapassien virheisiin Helsingin terveyspalveluista, mutta vastausta ei saatu.
 Helsingin kaupungin johtava ylilääkäri  Timo Carpén  kertoo sähköpostitse, että rokotusten oikein kirjaamiseen kiinnitetään erityistä huomioita rokotuspisteillä.
 – Mikäli täyden rokotussarjan saanut asiakas huomaa puutteita Omakannan tiedoissa, hänen tulisi ottaa yhteyttä rokotuspisteeseen. Todistuksen muodostumisen ongelmat pyritään aina ratkaisemaan.
 Oulussa robotti on vähentänyt virheitä
 Koronapassien ongelmat ovat tuttuja myös esimerkiksi Oulun kaupungin terveysjohtajalle  Jorma Mäkitalolle . Hän kertoo selvittäneensä niitä jopa vapaa-ajallaan mökillä.
 – Olen saanut soiton perjantai-iltana henkilöltä, jolla on ollut seuraavana päivänä matkallelähtö, että koronapassissa on ongelmia.
 Mäkitalon mukaan sillä kertaa asia saatiin ratkaistua palveluesimiehen ja etäyhteyksien avulla, mutta aina näin ei ole.
 Oulussa passien virheet pystytään kuitenkin hoitamaan puhelimitse eikä se vaadi käyntiä itse rokotuspisteessä, kuten Helsingissä.
 Mäkitalo kertoo, että Oulussa otettiin kesällä käyttöön ohjelmistorobotti, joka on vähentänyt virheitä ja nopeuttanut rokottamista.
 – Monella muulla alueella tiedot kirjataan yhä käsin. Koneelle syötettävät koodit ovat pitkiä ja monimutkaisia, joten virheitä voi tulla.
 Lisäksi ongelmia on ollut esimerkiksi tiedonsiirrossa ja potilastietojärjestelmissä.
 Mäkitalon mukaan järjestelmät eivät ole lainkaan niin luotettavia kuin pitäisi ja jokaisen tulisi tarkistaa tietonsa ennen koronapassin käyttöä.
 – Lentoaseman lisäksi virheellisiä koronapasseja on huomattu esimerkiksi Norjan rajalla ja matkanteko on tyssännyt siihen.
 Elli Seeskorpi pääsi matkalle Saksaan puolitoista vuorokautta aiottua myöhemmin. Menetettyä matka-aikaa ja etukäteen ostettuja junalippuja hänelle ei korvaa kukaan.
 – Olihan se myös oma moka, etten tarkastanut todistusta kunnolla, mutta ei tullut mieleenkään, että siinä voisi olla virhe.
 Lue seuraavaksi:
 Päivittyvä koronaseuranta Suomesta ja maailmalta

Elli Seeskorpi yritti lentää Saksaan, mutta matka tyssäsi lähtöportille – syynä yllättävä virhe koronapassissa


Summary: Poliisia epäiltiin mahdollisista laiminlyönneistä ryöstön yrityksen esitutkinnassa. Poliisi keskeytti tutkinnan muutama vuosi elokuussa 2002 tapahtuneen ryöstön jälkeen, minkä seurauksena muun muassa DNA-löydökset jäivät huomiotta.

Syyttäjä ei epäile poliisia rikoksesta vuonna 2002 tapahtuneessa niin sanotun Turun arvokuljetusryöstön tutkinnassa. Syyttäjänä toiminut tutkinnanjohtaja  Olli Sulkonen  on saanut valmiiksi tapauksen esiselvityksen eikä aloita sen perusteella esitutkintaa.
 Syyttäjälaitoksen tiedotteen mukaan selvitysten perusteella ryöstöyrityksen tutkinnassa tapahtuneet mahdolliset laiminlyönnit eivät ole johtuneet siitä, että olisi pyritty siihen, että rikosvastuu ei jutussa toteutuisi.
 Esiselvityksen perusteella asiassa ei ole syytä epäillä kenenkään poliisimiehen syyllistyneen törkeään virka-aseman väärinkäyttämiseen. Mahdollisen virkavelvollisuuden rikkomisen ja virka-aseman väärinkäyttämisen syyteoikeus vanhentui vuonna 2017.
 Esiselvityksen yhteydessä kuultiin silloista tutkintajohtajaa ja useita tutkijoita.
 Viisi aseistettua ryöstäjää yritti tuloksetta tunkeutua arvokuljetusajoneuvon rahaosastoon Turun Tampereentien Prisman parkkipaikalla keskellä päivää elokuussa 2002. Tekijät onnistuivat pakenemaan.
 Lue lisää :
 Pieleen menneen arvokuljetusryöstön todistusaineisto Turun hovioikeuden arvioitavaksi – syyttäjä katsoo espoolaismiehen olevan yksi tekijöistä
 Turun arvokuljetusryöstöyrityksen syyte kaatui käräjäoikeudessa

Esiselvitys valmistui: Poliisi ei laiminlyönyt tutkintaa Turun arvokuljetusryöstössä


Summary: Suoratoistopalvelun mukaan suomalaiset ovat aikaisempien vuosien tapaan uskollisia kotimaisille artisteille ja podcasteille.

Spotify on julkistanut, mitä suoratoistopalvelusta kuunneltiin Suomessa ja maailmalla kuluvan vuoden aikana.
 Kotimaassa striimatuimmaksi kappaleeksi nousi Suomea Euroviisuissa edustaneen Blind Channelin  Dark Side . Viisut näkyvät kymmenen kuunnelluimman kappaleen joukossa muutoinkin, sillä mukana on kolme kappaletta kisan voittaneelta Måneskinilta.
 Vuoden kuunnelluimmaksi artistiksi nousi paluun tehnyt Haloo Helsinki -yhtye, joka jätti taakseen listaa aiemmin hallinneet räppärit.
 Podcasteissa suomalaiset luottavat kotimaiseen sisältöön, sillä kymmenen kuunnelluimman joukosta löytyy vain yksi englanninkielinen ohjelma.
 Näitä kappaleita, artisteja ja podcasteja suomalaiset kuuntelivat Spotifyssa tänä vuonna:
 Suomen kuunnelluimmat kappaleet 2021
 Blind Channel:  Dark Side Måneskin:  I Wanna Be Your Slave Haloo Helsinki:  Piilotan mun kyyneleet Portion Boys:  Vauhti kiihtyy  (feat. Matti ja Teppo) Måneskin:  Zitti e buoni Måneskin:  Beggin’ Lil Nas X:  Montero  ( Call Me By Your Name ) Behm:  Frida The Kid Laroi:  Stay  (feat. Justin Bieber) Masked Wolf:  Astronaut In The Ocean
 Suomen kuunnelluimat artistit 2021
 Haloo Helsinki Cheek JVG Måneskin Eminem Behm The Weeknd Ed Sheeran Gettomasa Justin Bieber
 Suomen kuunnelluimat podcastit 2021
 Jäljillä POKS Viki ja Köpi Podcast Nikotellen The Joe Rogan Experience Urheilucast Maanantaimysteeri Kaverin puolesta kyselen Elämäni kesät Joovai?
 Spotifyssa maailmanlaajuisesti kuunnelluimmat artistit, kappaleet ja podcastit olivat:
 Maailmanlaajuisesti kuunnelluimat artistit 2021
 Bad Bunny Taylor Swift BTS Drake Justin Bieber
 Maailmanlaajuisesti kuunnelluimat kappaleet 2021
 Olivia Rodrigo:  Drivers License Lil Nas X:  Montero  ( Call Me By Your Name ) The Kid Laroi:  Stay  (with Justin Bieber) Olivia Rodrigo:  Good 4 U Dua Lipa:  Levitating  (feat. DaBaby)
 Maailmanlaajuisesti kuunnelluimat podcastit 2021
 The Joe Rogan Experience Call Her Daddy Crime Junkie TED Talks Daily The Daily
 Spotify on maailman suosituin audioiden suoratoistopalvelu, jolla on tällä hetkellä yli 380 miljoonaa käyttäjää, joista yli 170 miljoonaa maksaa palvelun käytöstä.

Spotify-data paljastaa, että suomalaiset hurahtivat tänä vuonna Euroviisuihin – viisuhitit vuoden suosituimpien kappaleiden kärjessä


Summary: Noin 70-vuotias mies putosi jäihin Nilsiässä. Pielavedellä mies menehtyi pudottuaan jäihin moottorikelkan kanssa.

Kaksi ihmistä on hukkunut tänään jäihin Pohjois-Savossa.
 Noin 70-vuotias mies hukkui Kuopion Nilsiässä. Pohjois-Savon pelastuslaitos nosti menehtyneen miehen avannosta keskiviikkona iltapäivällä Ylä-Pieksän järvestä. Pelastuslaitoksen arvion mukaan hän oli pudonnut jäihin jo aiemmin iltapäivällä.
 Pielavedellä mies menehtyi tänään Pielavedellä pudottuaan jäihin moottorikelkan kanssa.
 Varhain tänä aamuna pelastuslaitos pelasti  jäihin pudonneen iäkkään miehen Kuopiossa, Rönön saaren ja Varvisaaren välisestä salmesta.
 – Tuntuu, että varoitukset heikoista jäistä kaikuvat kuuroille korville. Jäälle ei nyt todellakaan kannata mennä, Pohjois-Savon pelastuslaitoksen palomestari  Kalevi Bruun  painottaa.
 Lue myös:
 Jäihin pudonnut pelastettiin Kuopiossa varhain keskiviikkoaamuna – pelastuslaitos varoittaa heikoista jäistä

Kaksi hukkumistapausta ja yksi läheltä piti -tilanne Pohjois-Savossa – palomestari: "Jäälle ei todellakaan kannata mennä"


Summary: Tuleva liittokansleri haluaa rokotuspakon, samoin saksalaisten enemmistö. Sitä ennen rokottamattomille luvassa uusia rajoituksia.

Saksan uusi hallitus aikoo laittaa uuden vaihteen päälle koronapandemian hoidossa.
 Rokotuspakko mahdollisesti jo helmikuuksi. Lisää rajoituksia – ennen kaikkea rokottamattomille.
 Kenraalimajuri johtamaan operaatiota, jossa on tarkoitus antaa 30 miljoonaa rokoteannosta vielä joulukuun aikana.
 Tavoitteena on välttää viime vuonna koettu kuukausien laaja sulku tehostamalla rokotuksia ja rajaamalla sulut pääosin rokottamattomiin.
 Uusista toimista on määrä päättää huomenna torstaina.
 Yle listasi keinot, joilla Saksan uusi hallitus suunnittelee saavansa vaikean pandemiatilanteen kuriin.
 1. Tuleva kansleri haluaa rokotuspakon – samoin kansan enemmistö
 Saksaan on hyvin todennäköisesti tulossa rokotuspakko.
 Tuleva liittokansleri  Olaf Scholz  kertoi tiistaina Bild-lehden haastattelussa kannattavansa rokotuspakkoa. Hän sanoo, että asia otetaan liittopäivien eli parlamentin käsittelyyn mahdollisesti jo joulukuussa.
 Kansanedustajat saavat äänestää vapaasti oman kantansa mukaan ilman ryhmäkuria.
 Euroopan maista Saksan eteläinen naapuri Itävalta on jo kertonut rokotuspakosta helmikuusta alkaen.
 Mielipidetiedustelujen mukaan saksalaisten enemmistö kannattaa rokotuspakkoa.
 ARD-kanavan  kyselyssä  aikuisten pakollisia rokotuksia kannatti 59 prosenttia vastaajista ja 39 prosenttia vastusti. Kysely tehtiin marraskuun alussa.
 Der Spiegel -lehden  kyselyssä  rokotuspakkoa kannatti 72 prosenttia ja 20 prosenttia oli vastaan. Kysely tehtiin marraskuun loppupuolella sen jälkeen, kun Itävalta oli kertonut rokotuspakostaan.
 2. Yli miljoona rokotusta päivässä – kenraalimajurin johdolla
 Saksassa rokotuskattavuus on edelleen matala verrattuna moneen muuhun Länsi-Euroopan maahan. Täyden rokotussuojan saaneita on noin 68,5 prosenttia koko väestöstä.
 Uusi hallitus haluaa kirittää rokotustempoa. Tavoitteena on jakaa 30 miljoonaa rokotusannosta jouluun mennessä, mikä tarkoittaisi keskimäärin yli miljoonaa annosta päivässä.
 Eilen tiistaina Saksassa  annettiin  yhteensä 800 000 rokotusta.
 Ensimmäisen ja toisen annoksen lisäksi Saksa kirii myös tehosterokotuksia. Esillä on ehdotus, jonka mukaan rokotuspassin voimassaolo päättyisi, jos ei ole käynyt hakemassa kolmatta tehosterokotusta kuuden kuukauden sisällä toisesta rokotuksesta.
 Luvassa on siirtymäaika.
 Tehosterokotuksen voi esimerkiksi Berliinissä hakea viisi kuukautta toisen rokotuksen jälkeen.
 Käytännön toteutus ontuu vielä. Monin paikoin tehosterokotetta on pitänyt jonottaa tunteja.
 Uusi hallitus on nimittänyt kenraalimajurin  Carsten Breuerin  johtamaan mittavaa rokotusoperaatiota.
 Puolustusvoimat on jo aiemmin auttanut rokotuspisteillä ja hoitokotien testauspaikoilla.
 Saksa haluaa lisäksi antaa muun muassa hammaslääkäriasemille ja apteekeille luvan antaa koronarokotteita.
 Rokotuskoppeja messukeskuksessa Münchenissä 12.7.2021. Sven Simon / All Over Press
 3. Luvassa sulkuja, mutta ennen kaikkea rokottamattomille
 Saksan koronatilanne on monin tavoin pahempi kuin kertaakaan pandemian aikana.
 Keskiviikkona raportoitiin yli 67 000 uutta tartuntaa ja teho-osastot ovat paikoin kantokyvyn ylärajoilla. Tehohoitopotilaita on jo pitänyt siirtää Saksan pahiten kärsineiltä alueilta toisiin osavaltioihin.
 Torstaina päätetään todennäköisesti myös lisärajoituksista. Rajoitukset koskevat ennen kaikkea rokottamattomia.
 Muun muassa Berliinissä vaaditaan jo nyt ravintoloissa todistusta rokotuksista tai koronataudista parantumisesta.
 Lisäksi esimerkiksi ryhmäliikuntaan saa osallistua vain, jos rokotustodistuksen lisäksi on näyttää tuore negatiivinen pikatesti. Berliinissä myös joukkoliikenteeseen vaaditaan koronapassi tai tuore negatiivinen testitulos.
 Virallisia pikatestipaikkoja on paljon, ja testin tekeminen on asukkaille maksutonta.
 Esillä on nyt yökerhojen ja baarien sulkeminen täysin pahimmilla tartunta-alueilla. Muun muassa Baijerissa yökerhot ja joulutorit on jo suljettu.
 Rokottamattomien rajoituksia halutaan tiukentaa niin, että myös kaupoissa aletaan vaatia koronapassia. Rajoitus ei koskisi ruokakauppoja ja apteekkeja.
 Lisäksi rokottamattomille suunnitellaan tapaamisrajoituksia,  Tagesspiegel  kertoo. Ehdotuksen mukaan rokottamaton saisi tavata oman kodin asukkaiden lisäksi vain kahta ihmistä kerrallaan.
 Korjattu klo 19.50: Breuer on kenraalimajuri, ei kahden tähden kenraali (sellaista sotilasarvoa ei Saksassa ole).
 Miltä Saksassa kaavaillut koronatoimet kuulostavat? Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Saksan koronatilanne synkkenee: yli 100 000 kuolemaa ja tartuntamäärät kasvussa
 Päivitämme tähän juttuun uusimmat tiedot koronavirustilanteesta maailmalta ja Suomesta.

Rokotuspakko ja yli miljoona rokotusta päivässä kenraalimajurin johdolla – Saksan uusi johto suunnittelee kovia koronatoimia


Summary: Pandemia pitkittyy, kun globaali suoja puuttuu. Lääkeyhtiöitä on helppo syyttää ahneudesta, mutta harva on kuitenkaan valmis luopumaan omista rokote-eristään, taloustoimittaja Elli-Alina Hiilamo kirjoittaa analyysissään.

Se tapahtui, mistä varoitettiin.
 Kun eteläisestä Afrikasta alkoi viime viikolla tulla tietoja nopeasti leviävästä uudesta virusmuunnoksesta, ei voinut olla kovin yllättynyt.
 Asiantuntijat ovat painottaneet  jo ennen omikronia , että alhainen rokotuskattavuus köyhissä maissa on riski myös rikkaille maille. Kun globaalia rokotekattavuutta ei ole, virusmuunnosten riski kasvaa. Kukaan ei ole turvassa, ennen kuin kaikki ovat, Maailman terveysjärjestö WHO  on toistuvasti varoittanut .
 Tästä huolimatta globaalin rokotekattavuuden saavuttamisessa on epäonnistuttu ja pahasti. Rikkaat maat ovat rohmunneet rokotteita eikä niiden nykytuotanto riitä koko maailman tarpeisiin. Matalan tulotason maissa yhden rokotteen on saanut noin kuusi prosenttia väestöstä, kun rikkaissa maissa noin 68 prosenttia on saanut kaksi rokoteannosta.
 Yhdeksi  ratkaisuksi on esitetty rokotteiden patenttien rikkomista. Ajatuksena on, että rokotteiden saatavuus paranee, jos mikä tahansa tuotantoon kykenevä taho voisi alkaa valmistaa esimerkiksi Pfizerin ja Biontechin rokotetta ilman yhtiöiden lupaa.
 Maailman kauppajärjestö WTO:ssa käsitellään tällaista esitystä, jonka Intia ja Etelä-Afrikka tekivät jo viime vuonna. Sitä tukee joukko WTO:n jäsenmaita. Ne vaativat, ettei useita immateriaalioikeuksia koskevan sopimuksen kohtia tilapäisesti noudateta koronarokotteiden ja muun muassa koronalääkkeiden sekä niiden valmistuksen osalta.
 Esitys on taas saanut uutta nostetta. Osin siksi, että WTO:n jäsenten oli tarkoitus käsitellä asiaa kasvotusten tällä viikolla. Kokous peruttiin virustilanteen takia. Tiistaina WTO kuitenkin tiedotti, että jäsenmaat ovat halukkaita jatkamaan neuvotteluja patenttikysymyksestä ja löytämään asiassa yhteisymmärryksen.
 Monen järjestön mukaan Suomen ja EU:n on tuettava aloitetta. Esimerkiksi  Amnesty syyttää  lääkeyhtiöitä ahneudesta ja ihmisoikeusoikeusvelvoitteen laiminlyönnistä.
 Lääkeyhtiöitä  on helppo syyttää.
 Niille pandemia on kultakaivos. Se on antanut tilaisuuden korostaa lääketeollisuuden hyödyllisyyttä ja nopeaa reagointikykyä. Rokotteet ovat myös tuoneet yhtiöille taloudellista hyötyä.  Financial Times -lehden mukaan  rokote on tietänyt yhdysvaltaislääkejätti Pfizerille ennätyksellisiä myyntilukuja. Pfizer ennakoi, että tänä vuonna yhtiö tulee myymään rokotteitaan noin 36 miljardin dollarin eli noin 32 miljardin euron edestä.
 Lääkeyhtiöt voivat myös hyötyä uusien virusmuunnoksien synnystä. Jos nykyinen rokote ei toimi virusmuunnokseen, Pfizer ja Moderna ovat ilmoittaneet muokkaavansa sitä. Siitä seuraisi taas uusi kysyntäpiikki ja suuria myyntilukuja.
 Mutta pelkkiä lääkeyhtiötä on turha syyttää eikä patenttien rikkominen tuo nopeita ratkaisuja.
 Rokotetuotannon laajentaminen ei tapahdu äkkiä. Ala on tarkoin säädeltyä eikä uusia tuotantolaitoksia löydy mistä tahansa. Epäselvää on, kuinka paljon patenteista luopuminen nostaisi rokotteiden tuotantoa ja parantaisi rokotteiden saatavuutta köyhemmissä maissa.
 Epäonnistuminen  globaalin rokotekattavuuden saavuttamisessa on peiliin katsomisen paikka. Rikkaat maat – Suomi mukaan lukien – ovat hankkineet rokotteita  yli oman tarpeensa .
 Euroopan unioni ei vaikuta pysyvänsä edes omassa lahjoitustavoitteessaan. EU on sitoutunut toimittamaan Afrikkaan tämän vuoden loppuun mennessä 250 miljoonaa koronarokoteannosta.  Lokakuun lopussa  vasta murto-osa tavoitteesta, noin 70 miljoonaa rokoteannosta, oli toimitettu.
 Päättäjien on helppo osoittaa syyttäviä sormia lääkeyhtiöiden suuntaan, mutta harva on lopulta valmis jakamaan omastaan. Pitäisikö Suomen kaltaisten maiden sitten lykätä kolmansia rokoteannoksia globaalin rokotekattavuuden saavuttamiseksi?
 Vastaus on todennäköisesti kielteinen, ja siihen on hyvät perusteet, kun katsoo kotimaan heikentynyttä virustilannetta ja sairaanhoidon kuormitusta. Siksi kannattaa varautua siihen, että köyhemmistä, alhaisen rokotekattavuuden maista voi tulla vielä lisää uusia virusmuunnoksia.
 Lue lisää:
 EU on toimittanut vasta murto-osan lupaamistaan koronarokotteista Afrikkaan – Suuri huoleni on, että jäsenmaat pitäisivät kiinni tästä lupauksesta, sanoo Suomen EU-komissaari Jutta Urpilainen
 Amnesty: Lääkeyhtiöt ja vauraat valtiot estävät koronarokotteiden riittävän jakelun köyhempiin maihin
 Rikkaiden ja köyhien maiden rokotustahdin välille on revennyt kuilu, ja osasyynä ovat patentit – professori ennakoi muutoksia keskittyneelle lääkealalle

Analyysi: Omikron toi esiin kuilun globaalissa rokotustahdissa – lääkeyhtiöitä on helppo syyttää, mutta rikkaiden maiden on katsottava peiliin


Summary: Eettiset ja ympäristön kannalta kestävät ostokset kiinnostavat kuluttajia.  Samalla kestävien ostosten tekeminen aiheuttaa myös ristiriitaisia tunteita, ja jopa ärsytystä.

Imatralainen Jävla Sås Bolag -yhtiö valmistaa tomaattikastikkeita kotimaisista tomaateista, jotka muuten poltettaisiin, koska ne ovat väärän kokoisia ja näköisiä. Yritys siis vähentää ruokahävikkiä.
 – Kauppoihin menevän tomaatin koko ja näkö on tosi säännösteltyä. Me otamme ne tomaatit, jotka eivät siihen muottiin mahdu, ja valmistamme niistä kastikkeita, Jävla Sås -yhtiön toimitusjohtaja  Kaius Gestranius  selittää yhtiön toimintatapaa.
 Jävla Sås Bolag -yhtiön tomaattikastikkeet valmistetaan kotimaisesta tomaatista, joka muuten muuten poltettaisiin. Kare Lehtonen / Yle
 Yritys on kuitenkin lopettanut hävikki-sanan käytön viestinnässään. Nykyään se kertoo raaka-aineestaan vain kotimaisena tomaattina. Tähän on syynä yleinen väärinkäsitys.
 – Ihmiset ajattelevat hävikistä, että se on jotain elinikänsä loppupuolella olevaa tuotetta, ja ehkä jopa vähän pilaantunutta. Nämä ovat kuitenkin täysin syömäkelpoisia tomaatteja, ja tulevat meille usein tuoreempina kuin kauppaan, Gestranius sanoo.
 Yrittäjä Kaius Gestranius ei enää käytä hävikki-sanaa puhuessaan raaka-aineestaan.  Kare Lehtonen / Yle
 Kestävän tuotteen ostaminen herättää hämmennystä
 Jävla Sås Bolag on esimerkki siitä, miten tuotteen eettisyydestä ja ympäristöä koskevasta kestävyydestä kertova viesti ei aina välity kuluttajalle toivotulla tavalla.
 Asian on havainnut tutkimuksissaan myös Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston apulaisprofessori  Jenni Sipilä . Hän on tutkinut Suomen akatemian tutkijatohtorina kuluttajien ristiriitaista suhtautumista kestävään kuluttamiseen.
 Tutkijatohtori Jenni Sipilän mukaan kuluttajat ovat usein ristiriitaisten ajatusten vallassa ostaessaan kestäviä tuotteita. Kare Lehtonen / Yle
 Sipilän mukaan eettiset ja kestävät ostokset aiheuttavat kuluttajille tavallisia ostoksia enemmän päänvaivaa ja ristiriitaisia ajatuksia ostopäätöstä tehdessä.
 – Voi olla esimerkiksi, että kierrättäminen koetaan tärkeäksi ja sitä halutaan tehdä, mutta samalla siihen voi liittyä negatiivisia tunteita, kuten ärsytystä siitä, että se on hankalaa, Sipilä kertoo.
 Kestävyyttä pohditaan myös joulukaupassa
 Pikagallupin perusteella tuotteiden kestävyyttä pohditaan myös joulukaupassa. Näin ainakin Black Friday -huumassa Lappeenrannan kauppakeskus Iso-Kristiinassa.
 – Kyllä sitä jossain määrin pohtii. Jos tuotetta myydään ekologisena, minua kiinnostaa, että mikä siinä on ekologista, että mihin ne väitteet perustuvat ja myöskin hinta, lappeenrantalainen  Jouni Hölsä  kertoo.
 Jouni Hölsä pyrkii selvittämään mihin kestävyysväitteet perustuvat, mutta on kiinnostunut myös tuotteen hinnasta.   Kare Lehtonen / Yle
 Mai Federley  puolestaan kertoo googlailevansa tuotteiden taustatietoja kestävyyden kannalta erityisesti nettiostoksia tehdessään.
 – Kyllä se merkitsee, että miten se on tuotettu se tuote, että ei ole käytetty esimerkiksi lapsityövoimaa, Federley kertoo.
 Mai Federley selvittää tuotteen taustoja netistä. Kare Lehtonen / Yle
 Myös muita perusteita
 Tutkijatohtori Jenni Sipilän mukaan vain pieni osa kuluttajista asettaa kestävyyden puhtaasti etusijalle ostopäätöstä tehdessään.
 Suurin osa kuluttajista sen sijaan kaipaa myös muita perusteita ostopäätökselleen. Tuotteen kestävyyden liiallinen korostaminen, ilman muita perusteita, saattaa johtaa myyjän kannalta huonoon lopputulokseen.
 – Toisia kuluttajia tällainen maailmanparannusviestintä saattaa jopa ärsyttää, tai he eivät reagoi siihen muuten parhaalla mahdollisella tavalla, Sipilä sanoo.
 Tälle kuluttajajoukolle tuotetta kannattaakin markkinoida myös muilla perusteilla, kuin vain kestävyydellä.
 – Sen viestin kylkeen kannattaa laittaa jotain muutakin viestiä kuten esimerkiksi, että kestävä tuote voi säästää rahaa, tai siitä voi olla statushyötyä. Ja sitten se konkreettisuus, että puhutaan kuluttajalle sellaista kieltä mitä hän ymmärtää, Sipilä sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 2.12. kello 23:een saakka.

Millä perusteella joululahjat ostetaan? Kestävän kulutuksen tuputtaminen voi olla myynnille jopa haitaksi