Summary: Paikallisten käsitykset Uruguay-joen tilasta ovat ristiriitaisia. Pian 14 vuotta toiminut UPM:n sellutehdas ei viranomaisten mukaan saastuta ympäristöä, mutta yhtiölle määrätyt sakot epäilyttävät asukkaita. Osa kalastajista on huolissaan.

FRAY BENTOS  Outo sekoitus kaalin ja mädäntyneen kananmunan hajua. Sanat toistuvat, kun uruguaylaiset kertovat arjestaan metsäyhtiö UPM:n sellutehtaan naapurissa Fray Bentosin pikkukaupungissa.
 Uruguayn ensimmäisellä sellutehtaalla on keitetty eukalyptussellua pian 14 vuotta. Asukkaiden mukaan hajuhaittoja oli aiemmin nykyistä tiheämmin.
 – Haju on oksettava ja voimakas, ja se ulottuu kaikkialle. Tyttäreni saa siitä päänsärkyä ja huimausta. Hajua on joskus useasti vuodessa. Yleensä yhtiö tiedottaa siitä etukäteen, mutta ei aina,  María Clavero  sanoo.
 Hän on tullut kumppaninsa  Raúl Ramírezin  ja tämän lastenlasten kanssa Uruguay-joelle kalaan. Tehdas tupruttaa vienosti savua vastarannalla.
 Raúl Ramírez (oik.) kalasti Valentinon, 8, (kesk.) ja Santinon, 6, kanssa Uruguay-joella toukokuussa. "Tehtaan täytyisi tarjota enemmän työpaikkoja, koska heillä on rahaa", Ramírez sanoo. Johanna Pohjola / Yle
 Elannokseen kalastava ja metsästävä Ramírez kokee, että kalojen määrä joessa on viime vuosina vähentynyt. Osa muista uruguaylaiskalastajista sanoo samaa: kalat viihtyvät paremmin Argentiinan puolella rajajokea.
 – Jotkut syyttävät siitä UPM:n tehdasta, mutta ehkä syy on muualla. Kukaan ei selitä asioiden taustoja kunnolla, Ramírez sanoo.
 Ministeri: Joen tila on vakaa
 Metsä-Botnian rakentamasta tehtaasta syntyi 2000-luvulla Uruguayn ja naapurimaan Argentiinan välille konflikti, jota käsiteltiin Haagin kansainvälisessä tuomioistuimessa saakka.
 Argentiinan puolella Gualeguaychússa asukkaat pelkäsivät, että yhteinen rajajoki saastuu. Mielenosoituksissa poltettiin itsetehtyjä Suomen lippuja, ja Suomea syytettiin kolonialismista ja ympäristöterrorismista.
 Uruguayn  ympäristöviranomaisen seurannassa  tehdas ei ole aiheuttanut ongelmia, kertoo Uruguayn ympäristöministeri  Adrián Peña . Vesinäytteistä syynätään kuukausittain yli 50 muuttujaa, ja tehdasalue tutkitaan kahdesti vuodessa.
 – Tulosten mukaan jokiveden laatu on vakaa ja hyväksyttävällä tasolla. On vain vähän tapauksia, joissa jokin mittausarvo on hetkellisesti ylittänyt asetetun päästörajan, Adrián Peña sanoo Ylelle.
 Tällaisia ovat esimerkiksi mittaukset, joissa UPM:n  tehtaan fosforipäästöt  ovat ylittäneet sallitun päiväkohtaisen luparajan.
 Adrián Peña on toiminut Uruguayn ensimmäisenä ympäristöministerinä elokuusta 2020. Raúl Martínez / EPA
 – Kyse on ollut yksittäistapauksista. Tehtaan käyttämä teknologia on edistynyttä ja Uruguayn ympäristövaatimukset korkeita. Suhtaudumme tehtaaseen yhtä tiukasti kuin muihinkin yrityksiin. Arviomme siitä on myönteinen, Peña sanoo.
 Myös Haagin tuomioistuin katsoi vuonna 2010, että tehdas ei ole saastuttanut ympäristöä. Valtiot sopivat joen tilan säännöllisestä tarkkailusta, josta vastaa Argentiinan ja Uruguayn rajajokikomissio CARU:n komitea.
 CARU on valtioiden vuonna 1975 perustama kahdenvälinen ja itsenäinen elin, jolla ei ole velvoitetta julkistaa tietojaan. Ensi kertaa se julkaisi UPM:n tehdasta koskevia  mittaustuloksiaan vasta vuonna 2016 .
 CARU:n verkkosivuilla näkyvät raportit vastaavat ympäristöministeriön mittauksia: tehtaan päästöt ovat ylittäneet sallitut rajat muutaman kerran. Rajajokikomissio ei vastannut Ylen haastattelupyyntöön.
 Varovaisuuden syyksi tietojen julkistamisessa on epäilty politiikkaa. Esimerkiksi Argentiinan puolella toimii vanhemman teknologian paperitehtaita, ja Uruguaystakin jokeen päätyy maanviljelyssä käytettäviä kemikaaleja.
 – CARU mittaa koko Uruguay-jokea. Siellä voi olla tietoja ja arvoja, joita joku komission edustajista ei ole halunnut julkistaa, Peña sanoo.
 Suomea verrattiin Adolf Hitleriin mielenosoittajan banderollissa Argentiinan Buenos Airesissa heinäkuussa 2010. Leo de Valle / EPA
 Argentiinalaisia tehtaan vastustajia CARU:n seuranta ei vakuuta.
 Tutkimukset ovat puutteellisia, koska niissä analysoidaan vain kemikaaleja eikä ilmapäästöjä ja veden biologiaa, kuten kaloja ja planktonia, perustelee Gualeguaychún kansanliikkeen jäsen ja kauppias  Javier Pretto .
 – Kaikki, mikä tulee piipusta, laskeutuu myös jokeen ja saastuttaa. Sitä paitsi CARU tekee mittauksiaan vain kerran kuussa, ja ajankohta täytyy ilmoittaa tehtaalle 10 päivää etukäteen. Koko tarkkailu on silkkaa rahan ja ajan haaskausta, Pretto sanoo puhelimessa.
 UPM:n viestintäpäällikkö  Matías Martínez  kiistää, että CARU:n komitean olisi ilmoitettava tulostaan etukäteen. He ilmestyvät tehtaan portille ilman ennakkovaroitusta, hän toteaa.
 UPM:n omissa  ja Uruguayn viranomaisten mittauksissa seurataan myös ilmapäästöjä ja kaloja.
 Tehdasta on sakotettu useasti
 Fray Bentosin tehdas on saanut Uruguayn ympäristöviranomaisilta sakkoja esimerkiksi fosforipäästörajojen ylityksistä ja hallinnollisista puutteista, kuten kausiraporttien lähettämisestä myöhässä.
 Ympäristöministeriön mukaan sakkotapahtumia on ollut kaikkiaan 14, ja summat ovat vaihdelleet välillä 2 000–19 000 euroa. Tuorein tapaus koski pH-arvon ylitystä sadevesien keräilyaltaassa viime vuonna.
 Fray Bentosin sellutehdas tuottaa 1,3 miljoonaa sellutonnia vuodessa. Se siirtyi UPM:n omistukseen vuonna 2009. Johanna Pohjola / Yle
 Vastaavasta tuli sakko vuonna 2019.  Vuonna 2016 sakkoja  tuli kahdesti hajupäästöistä, joista yhtiö ei viranomaisen mukaan varoittanut asukkaita etukäteen. Haju johtui päästöjen vähentämiseen liittyvän fosforinpoistolaitoksen käyttöönotosta.
 – Hajutilanteita oli aiemmin usein. Ne ovat johtuneet teknisistä muutoksista ja huoltotoimista. Viimeisen kahden vuoden aikana asia on teknikoiden mukaan ratkaistu, eikä hajuja ole ollut, Peña sanoo.
 UPM:n Matías Martínezin mukaan yhtiö ei sakotetuissa tapauksissa tiennyt, että hajua saattaisi ilmetä. Siksi siitä ei tiedotettu toisin kuin yleensä.
 – Kaikki sakot ovat tulleet pienistä puutteista tai yksittäisistä luparajanylityksistä, joilla ei ole ollut vaikutuksia ympäristöön. Uruguayn tiukka lainsäädäntö johtaa aina sakkoihin, vaikka ympäristöseuraamuksia ei olisikaan, Martínez sanoo.
 Ministeri Peña vahvistaa, että sakot ovat Uruguayssa tavallisia. Niitä on annettu kaikilla teollisuudenaloilla, myös valtion yrityksissä.
 – Olisi tietenkin hyvä, että tapauksia ei olisi lainkaan. Mutta UPM:n tehtaan kokoon suhteutettuna kyse ei ole valtavasta määrästä. Määrä on samankaltainen kuin toisella sellutehtaalla, Peña sanoo.
 Hän tarkoittaa suomalais-ruotsalaisen Stora Enson ja chileläisen Araucon omistamaa Montes del Platan tehdasta. UPM rakentaa myös parhaillaan Keski-Uruguayhin uutta tehdasta, jonka on määrä valmistua ensi vuonna.
 Uruguayssa toimii pian kolme suomalaistaustaista sellutehdasta. Yle
 Tutkimuksista huolimatta Uruguay-joen alueella ei näytä edelleenkään olevan yksimielisyyttä rajajoen tilasta. Tehtaan saamat sakot ovat lisänneet joidenkin fraybentoslaisten epäluuloja sitä kohtaan.
 Osa asukkaista uskoo, että tehtaat karkotetaan Suomesta saasteiden vuoksi, vaikka yhtiöt ovat perustelleet investointejaan muun muassa nopeakasvuisella eukalyptuksella.
 – Jostain syystä tehtaat eivät jää Suomeen. Päästötasot ovat joskus olleet korkeita, liian suuria. En kannata tehdasta saasteiden vuoksi, mutta työtä se toki tuo, ravintoloitsija  Enrique Rabelino  pohtii.
 Sekin asukkaita epäilyttää, että CARU nosti Uruguay-jokea koskevia luparajojaan vuonna 2019. Uruguaylaisen  Sudestada-lehden mukaan  fosforin raja nostettiin 25:stä sataan milligrammaan litraa kohti, ja jäteveden lämpötilarajaa kohotettiin 20:stä 30 asteeseen.
 Ministeri Peñan mukaan muutostoiveet tulivat CARU:n argentiinalaisjäseniltä.
 – Uruguayn viranomaisilla on samat luparajat kuin aiemminkin. Asia ei ole ministeriöni alainen, mutta käsittääkseni rajoja pohditaan CARU:ssa uudelleen, hän sanoo.
 Soijanviljely näkyy joessa
 Fray Bentosissa kello on aamuseitsemän, ja Uruguay-joen pinnalla leijuu usvaa. Pienkalastaja  Vicente Rodriguez , 60, on juuri soutanut saaliineen La Toman rantaan noin neljän kilometrin päässä UPM:n tehtaalta.
 Vicente Rodríguez kertoo kalastaneensa Uruguay-joella 8-vuotiaasta. Johanna Pohjola / Yle
 Hänen kalastusalueensa sijaitsee 500 metriä tehtaasta. Rodríguez kokee joen kalatilanteen olevan ennallaan.
 – Kalat ovat terveitä, ja niiden määrä on normaali. Tehdas ei ole vaikuttanut jokeen millään tavalla. Ihmiset, jotka väittävät muuta, puhuvat mitä sattuu, hän sanoo.
 Rodríguez uskoo, että kalakannan vaihtelut johtuvat pikemminkin lämpötiloista, padosta yläjuoksulla ja maatalouden kemikaaleista, joita virtaa purojen mukana Uruguay-jokeen.
 Muut kalastajat taas uskovat, että Rodríguez "ei voi puhua totta", koska tämän perheenjäsen työskentelee UPM:n tehtaalla.
 Tosiasia on, että soijanviljelyn pinta-ala on kasvanut alueella viime vuosina, samoin torjunta-aineiden käyttö. Uruguay-jokeen vaikuttaakin useita tekijöitä, toteaa johtava vesitutkija  Diana Míguez  montevideolaisesta Latitud-tutkimussäätiöstä.
 Hän  tutki väitöskirjassaan  UPM:n tehtaan, soijanviljelyn ja Fray Bentosin jätevesien vaikutuksia kalojen hormonijärjestelmään. Kalojen kudoksista löytyi muun muassa torjunta-aineita endosulfaania ja glyfosaattia, pesuaineiden nonyylifenolia ja sellunvalmistukseen usein yhdistettyjä kloorifenoleita ja hartsihappoa.
 – Kalat altistuvat sekoitukselle eri yhdisteitä. Niistä ei voi syyttää mitään yksittäistä tahoa. Myös tehtaalla oli vaikutuksia kaloihin joissakin kohdin jokea, mutta riskin vakavuus oli alhainen, vuosina 2008–2013 tutkimustaan tehnyt Míguez sanoo.
 Suurimmat yhdistemäärät olivat peräisin soijanviljelystä ja kunnan jätevesistä.
 – Täytyy muistaa, että tehdas oli ollut tuolloin toiminnassa vasta vähän aikaa. Jäämiä kertyy lisää joka vuosi. Joki on suuri, mutta ei loputon, Míguez huomauttaa.
 UPM:n mukaan tehtaan uusi teknologia ei tuota kloorifenoleita, esimerkiksi tänä vuonna niitä ei ole ollut tehtaan jätevesissä lainkaan. Puusta tulevaa hartsihappoa on havaittu niissä vuosien aikana muutaman kerran lievinä pitoisuuksina.
 Vicente Rodríguez pyydysti boga-kaloja (Megaleporinus obtusidens). Johanna Pohjola / Yle
 Teollisissa prosesseissa syntyviä kloorifenoleita voi hartsihapon tavoin päätyä tehtaalle jokivedestä, selvittää tehtaan ympäristöseurantaan vuosina 2005–2013 osallistunut biologi ja konsultti  Jukka Tana . Hänen mukaansa yhdisteet hajoavat luonnossa eli eivät kerry eliöihin, eivätkä ne ole pieninä pitoisuuksina myrkyllisiä.
 – En koskaan nähnyt Uruguay-joessa mitään hälyttävää. Pitoisuudet olivat samalla alhaisella tasolla joka näytteenottokerralla, paitsi tulvan aikaan vuosina 2009–2010, jolloin maatalouden kemikaaleja virtasi jokeen tavallista enemmän, 1980-luvulta asti metsäteollisuuden jätevesitutkimuksia tehnyt Tana sanoo.
 Tutkimus: Kalojen sukurauhasissa eroja
 Tutkimuksissa, joita valtionyliopisto Universidad de la República (Udelar) tekee UPM:lle vuosittain, ei ole myöhemminkään havaittu merkittäviä eroja kaloista ja simpukoista mitatuissa kemikaaleissa, kun tehtaan päästöaluetta verrataan toisiin kohtiin jokea.
 Sama pätee  kalalajien määrään, biomassaan ja runsauteen .
 Udelarin tutkimukset ovat osa Uruguayn ympäristöviranomaisten tehdasseurantaa.
 – Emme ole todenneet ongelmia, jotka johtuisivat tehtaasta, ympäristöministeri Adrián Peña sanoo.
 Tutkijat tosin havaitsivat, että kalojen sukurauhasten suhde kokonaispainoon on viime vuosina ollut vertailualuetta pienempi sekä tehtaan päästöalueella että alempana jokea. Vertailualue sijaitsee joen yläjuoksulla, tehtaan jätevesien ulottumattomissa.
 Udelarin  viimevuotisen raportin mukaan  erot voivat johtua mittausalueiden lämpötilaeroista, mutta "emme voi vahvistaa, että sellutehtaan jätevesillä ei olisi vaikutusta".
 Myös tutkija Diana Míguez totesi, että kalojen sukurauhasten suhde kokonaispainoon oli pienempi tehtaan lähirannalla kuin muilla tutkimusalueilla.
 Míguez havaitsi myös, että laboratoriossa tehtaan jätevedelle altistettujen tutkimuskalojen munantuotanto väheni puoleen. Hän kuitenkin arvioi riskit vähäisiksi.
 Biologi Jukka Tanan mukaan vastaavanlaista tutkimusnäyttöä on muualtakin.
 – Kyse on siitä, missä pitoisuuksissa hormonitoimintaan vaikuttavia kemikaaleja esiintyy. Joessahan tehtaan jätevesi laimenee voimakkaasti heti, kun se tulee putkesta. Uruguay-joen tutkimuksissamme ei todettu vaikutuksia kalojen lisääntymisessä, hän sanoo.
 Kalojen tukkuostajan Felix Pereyran mukaan kalojen määrä rannikon lähellä on vähentynyt. Johanna Pohjola / Yle
 Käytännössä osa uruguaylaiskalastajista yhdistää havaitsemansa kalakannan muutokset ainakin osittain sellutehtaan päästöihin, kertoo  Felix Pereyra . Hän välittää työkseen pienkalastajien saaliita eteenpäin ostajille, kuten ravintoloihin.
 – Kalastajien täytyy liikkua joskus jopa kolme tuntia, jotta he saavat puoli säkillistä kalaa. Sellaista ei tapahtunut ennen tehdasta. Ero on merkittävä, ja se vaikuttaa suoraan pienkalastajien tuloihin, Pereyra sanoo.
 Hän myöntää, että varmuutta tilanteen syistä ei ole.
 – Muutos on tapahtunut tehtaan tulon jälkeen. Tiedän sen, koska olen kalastanut nuoresta saakka. Nykyään kala syö paremmin alempana jokea, Pereyra sanoo.
 Uinuva kaupunki vilkastui
 Tehdasta pidettiin aikoinaan pelastuksena Fray Bentosin noin 20 000 asukkaan pikkukaupungille. Moni kuitenkin pelkäsi, että apatia palaisi vilkkaan rakennusvaiheen jälkeen.
 Katugallupin perusteella fraybentoslaiset vaikuttavat kuitenkin pääosin tyytyväisiltä.
 – Jos tehdas vietäisiin, kaupunki kuolisi nälkään. Yksi puuta tehtaalle tuova rekka luo vähintään kolme työpaikkaa. Kuljettajat syövät ja majoittuvat täällä, sanoo tukkumyyjä  Julio Dimitrioff .
 UPM:n mukaan tehdasalueella käy päivittäin töissä vajaat 900 ihmistä, joista 200 UPM:llä. Rekkoja saapuu päivittäin 350, ja kaupunkiin on syntynyt tehtaan seurauksena 70 uutta yritystä. Koko maakunnan työttömyysaste lähes puolittui vuosien 2006 ja 2019 välillä.
 Monella asukkaalla odotukset olivat silti vielä korkeammalla.
 – UPM:lla on lopulta töissä vain vähän ihmisiä. Moni tahtoi sinne töihin, mutta paikkoja ei riittänyt kaikille. Toivon myös, että yhtiö tukisi urheilua enemmän, kuntosaliyrittäjä ja liikunnanopettaja  Gary Ferreyra  sanoo.
 Hän viittaa hyväntekeväisyysprojekteihin, joita UPM:n säätiö on rahoittanut alueella. Lisäksi UPM lahjoitti Fray Bentosille asuntoja ja sairaalalle laitteita. Yhtiö tuki myös teknillisen yliopiston UTEC:n alueinstituutin perustamista kaupunkiin neljällä miljoonalla dollarilla.
 Geanluca Peletti (vas.), Facundo Segovia ja Patricio Benitez haaveilevat työstä UPM:n sellutehtaalla. Johanna Pohjola / Yle
 Tehtaalla on hyväpalkkaisen työllistäjän maine, kertovat 15–16-vuotiaat  Geanluca Peletti ,  Facundo Segovia  ja  Patricio Benitez .
 – On yleistä hakea sinne töihin. Siellä on paljon erilaisia tehtäviä, ja voi oppia paljon asioita, Segovia sanoo.
 Moni asukas harmittelee, että kaupungin hintataso kallistui tehtaan rakennusaikana pysyvästi. Kaksiosta saa pulittaa vuokraa noin 18 000 pesoa (350 euroa), mikä on tuplasti aiempaan verrattuna, vertaa opettaja  Marcela Piriz .
 – Asunnot ja ruoka ovat kalliimpia kuin muualla Uruguayssa. Jotkut tajusivat sijoittaa asuntoihin. Meilläkin on asunto, jota olemme onneksi pystyneet vuokraamaan tehtaan työntekijöille. He ansaitsevat hyvin, hän sanoo.
 Piriz kertoo huomanneensa, että myynnissä olevien kalajajien määrä on vähentynyt. Maku ja koostumus ovat ennallaan, hän toteaa.
 – Se ei tarkoita, että muutos johtuisi tehtaasta. Moni täällä kuitenkin yhdistää sen tehtaaseen, Piriz sanoo.
 Marcela Piriz ja Juan Galiaz nauttivat mate-juomaa Fray Bentosin rantabulevardilla. Johanna Pohjola / Yle
 Vastustajat eivät luovuta
 Argentiinan puolella Gualeguaychússa tehtaiden vastustus alkoi vuonna 2003 espanjalaisen Encen hankkeesta. Vuonna 2006 se paisui massaliikkeeksi, jonka tueksi tuli myös poliitikkoja.
 Suomessa vastustuksen piilosyyksi on usein arveltu kateutta siitä, että Botnian tehdas rakennettiin Uruguayn puolelle. Todellisuudessa kiista käynnistyi ympäristöhuolesta: Encellä oli ollut ympäristövahinkoja Chilen Valdiviassa ja Espanjan Pontevedrassa, ja Botnian uskottiin tuplaavan ongelmat. Ence perui lopulta suunnitelmansa alueella.
 Botnialle loukkaannuttiin Gualeguaychússa myös siitä, että suomalaisyhtiö piti tiedotustilaisuuksiaan vain Uruguayn puolella rajajokea. Kun yhtiö myöhemmin yritti lähestyä argentiinalaisia, sillä oli jo ylimielinen maine, ja viestit torjuttiin.
 Konfliktia leimasi osapuolten vaikeus ymmärtää toisiaan. Suomalaisessa keskustelussa argentiinalaiset mielenosoittajat nähtiin usein kuumaverisinä jäärinä, jotka eivät tajua tehtaan nykyaikaista teknologiaa. Suuryrityksiin pettyneet argentiinalaiset puolestaan kokivat paljastavansa taas yhden uuden salajuonen.
 Mitä Gualeguaychún ympäristöliikkeelle kuuluu nyt?
 Javier Pretton mukaan liike kokoontuu yhä viikoittain, nyt tosin koronatilanteen vuoksi verkossa. Toiminnassa on mukana noin 400–500 ihmistä. Jokavuotinen tehtaan vastainen mielenosoitus järjestettiin huhtikuussa autokaravaanina, johon osallistui 600 autoa, liikkeessä alusta asti mukana ollut Pretto kertoo.
 "Rikostoveri", luki presidentti Tarja Halosen kuvassa argentiinalaisen mielenosoittajan kyltissä Buenos Airesissa maaliskuussa 2007. Hakaristi mukaili Suomen lippua. Leo la Valle / EPA
 Gualeguaychúlaiset epäilivät aikoinaan, että tehtaan nimenmuutos Botniasta UPM:ksi oli hämäysyritys. Nykyään he kutsuvat sitä UPM-Ex-Botniaksi tai Botnia-UPM:ksi.
 Pretton mukaan kansanliike selvittää oikeudenkäynnin mahdollisuutta Botnian entisiä johtajia ja Uruguayn viranomaisia vastaan. Tarve liittyy Haagin tuomioistuimen päätökseen: sen mukaan Uruguay rikkoi rajajokisopimusta, jossa joen asioista on päätettävä yhdessä.
 – Kyse ei ole kateudesta tai politiikasta, vaan planeettamme suojelemisesta. Teemme töitä myös kaupunkimme puhtauden eteen, kuten teollisuusalueen jätteenkäsittelylaitoksen seurannan ja kierrätyksen lisäämiseksi, Pretto sanoo.
 Eniten häntä huolestuttaa, että vastarannalla sijaitsevan kemianyhtiö Kemiran laitoskapasiteettia laajennetaan kattamaan myös UPM:n tulevan jättitehtaan tarpeet. Siellä valmistetaan natriumkloraattia, klooridioksidia ja vetyperoksidia.
 – Kukaan ei puhu Kemirasta, mutta meille se on kuin aikapommi. Jos siellä tapahtuu onnettomuus, seuraukset voivat olla katastrofaaliset, Pretto sanoo.
 UPM:n mukaan kemianlaitos on toiminut tiukkojen turvallisuus- ja ympäristönormien alla jo pian 14 vuotta ilman onnettomuuksia tai ympäristöseuraamuksia. Laajennus tehdään uusimmalla teknologialla eikä se aiheuta lisäpäästöjä, yhtiöstä kerrotaan.
 Oletko seurannut Uruguayn sellutehtaisiin liittyviä kiistoja? Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta sunnuntai-iltaan 5.9. kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Kun suomalaiset rakensivat Uruguayn sellutehdasta, yhtä perhettä pidettiin outona – siksi Tero Taskisesta, 27, tuli maassa kuuluisa, ja nyt hänellä on muuttajille neuvo
 Suomalaisen löperöt sanat valjastettiin tietosotaan Uruguayssa, jossa UPM herättää tunteita
 Suomalaisyhtiön sellujuna suututtaa Uruguayssa – radanvarren asukkaat pelkäävät onnettomuuksia: "Muutamme, koska UPM ja valtio haluavat"
 Argentiina ja Uruguay tukkanuottasilla UPM:n sellutehtaan päästöistä

Argentiinalaiset polttivat Suomen lippuja ja pelkäsivät sellutehtaan tuhoja – mitä Uruguay-joelle kuuluu nyt? Yle kävi kiistellyllä rajajoella


Summary: Yle kysyi, miten kokeilu siirtää työllisyyspalvelut valtiolta kunnille on käynnistynyt. Varsinkin suurissa kaupungeissa alku on ollut vaikea. Tuloksilla olisi kiire, sillä seuraava uudistus luuraa jo nurkan takana.

Hallituksen jättihanke, työllisyyden kuntakokeilu kangertelee.
 Kokeilu edeltää kahta muuta hallituksen työllisyysuudistusta, joten sen onnistuminen olisi elintärkeää.
 Osittain vaikeudet selittyvät koronalla, mutta muustakin on kysymys.
 Kokeilu alkoi maaliskuussa. Silloin vaikeimmin työllistyvät eli pitkäaikaistyöttömät, maahanmuuttajat ja nuoret työnhakijat siirrettiin te-toimistoilta kuntien vastuulle.
 Nyt, puolen vuoden jälkeen sisäänmenovaiheen pitäisi olla jo ohi ja työttömien palveluiden rullata.
 Toisin on, huokaa Suolahden työttömien yhdistyksen hankepäällikkö  Maru Holopainen : kokeilu on lähtenyt käytiin Jyväskylän alueella hitaasti ja jäykästi.
 Holopainen kertoo, että asiat seisovat ja virkailijoita ei saa kiinni. Osin se johtuu siitä, että he ovat etätöissä. Työttömien yhdistyksillä on palkkatukilaisia ja työkokeilijoita, joiden asioita pitäisi hoitaa yhdessä kuntakokeilun virkailijoiden kanssa.
 – Siellä työllisyysyksikössä on kummallinen ote. Se ei toimi niin kuin olisi odottanut. Paremmin pitäisi toimia, kun näin kauan on jo mennyt. Odotimme paljon tehokkaampaa toimintaa.
 Hän on ilmoittanut paikalliseen työllisyyskokeiluun, että yhdistys voisi tarjota tuetun paikan heti 15 työttömälle.
 – Tällä alueella kunnan työllisyysyksikön hoiviin siirrettiin 1044 asiakasta. Se jono ei oikein liiku sieltä työllisyysyksiköstä mihinkään. Vähän semmoinen hidas ratas, ei oikein lähde käyntiin.
 Pitkäaikaistyöttömiä auttava Maru Holopainen on tuskastunut työllisyyskokeilun hitaaseen alkuun. Työttömät eivät pääse eteenpäin luvattuihin palveluihin. Niko Mannonen / Yle
 Holopaisen mukaan monelle työttömälle on myös epäselvää, minne he kuuluvat: te-toimistoon vai kunnan työllisyysyksikköön.
 – Työttömät kokevat hankalana verkkoasioinnin ja sen, ettei ketään saa kiinni akuuteissa jutuissa. Kaikilla verkkoasiointi ei ole mahdollista tai he ovat pudonneet systeemistä ulos kokonaan. He tarvitsevat ohjausta. Olen monta sinne työllisyysyksikköön ohjannut kysymään.
 Valmiit hankkeet odottavat työttömiä
 Työtä työttömille- hankkeen päällikkö Maru Holopainen arvelee, että osasyy hitauteen ovat kokeilun uudet työntekijät, joilla ei ole kokemusta pitkäaikaistyöttömien palveluista.
 Työttömien yhdistykset ovat pitkään tarjonneet tuettuja työpaikkoja, joihin ei tarvitse erityistä osaamista.
 – Ihmiset virkistyvät nopeasti, kun pääsevät työn syrjään kiinni. Mielestäni näitä ihmisiä ei tarvitse hirveästi syynätä työllisyysyksikössä. Jos he pääsisivät aloittamaan heti työn ja sitten sen lomassa arvioitaisiin työkyky ja ohjattaisiin eteenpäin. Olisimme odottaneet, että meitä käytettäisiin tässä hyväksi.
 Työministeri  Tuula Haatainen  (sd.)  on aiemmin sanonut, että kolmas sektori , esimerkiksi erilaiset yhdistykset ja järjestöt tullaan pitämään mukana hallituksen työllisyysuudistuksissa.
 Maru Holopainen ei ole tästä vakuuttunut.
 Holopaisen mukaan ongelmista on keskusteltu myös toisten työttömien yhdistysten ja järjestöjen edustajien kanssa, ja muissakin kunnissa on samanlaisia vaikeuksia.
 – Heillä valmiit hankkeet odottavat työllistettäviä, mutta työttömien joukko ei liiku. Palveluihin ohjaaminen ei toimi. Se on vähän taloudellinen tappiokin, jos ei laiteta toimeksi. Kun aikaa kuluu koko ajan enemmän ja enemmän, se tarkoittaa että rahaakin kuluu hukkaan.

 Työttömien pitäisi saada kokeilussa yksilöllistä ohjausta aiempaa enemmän, sanoo äänekoskelainen työnohjaaja  Sirpa Martins.  Hän on ollut työttömänä vuoden ja kahdeksan kuukautta.
 Martins kertoo vaatineensa ja saaneensa henkilökohtaista palvelua, mutta kaikki eivät tähän pysty.
 – Juuri aamulla juttelin erään pitkäaikaistyöttömän kanssa. Hän kertoi, että kahden vuoden aikana ei ole saanut yhtään henkilökohtaista ohjausta. Hänelle on vain ilmoitettu monta kertaa, että ohjaaja on vaihtunut.
 Myös Äänekosken kunnanvaltuutettuna toimiva Martins onnistui hankkimaan palkkatuetun paikan vanhuspuolelta, mutta luottamushenkilöille tarkoitettu etäkoulutus aiheutti yllättäviä vaikeuksia.
 Hän kertoo, että koulutuksen sisältöä piti selittää kahteen otteeseen te-toimistossa ja työllisyysyksikössä, koska se saattoi yllättäen pienentää hänen palkkatukensa määrää.
 Oma virkailija on vakuuttanut nyt Martinsille, että kaiken pitäisi olla kunnossa ja työ vanhuspalveluissa voi alkaa ensi maanantaina.
 Kuntien työllisyyskokeilu Työllisyyskokeilussa on noin 240 000 työtöntä eli valtaosa työttömistä. Heinäkuussa oli kaikkiaan runsas 330 000 työnhakijaa. Kokeiluun siirrettiin työttömät, jotka eivät saa ansiosidonnaista päivärahaa eli ovat pitkäaikaistyöttömiä. Myös maahanmuuttajat ja alle 30-vuotiaat ovat mukana kokeilussa. Kokeiluun osallistuu kolmannes Suomen kunnista, kaikkiaan 118 kuntaa. Kokeilu kestää maaliskuusta 2021 kesäkuuhun 2023.
 Työttömien siirto olisi pitänyt valmistella paremmin
 Yle kyseli 25 kokeilualueen johtohenkilöltä, mikä on mennyt pieleen ja mitä ongelmille on tehty. 20 aluetta vastasi kyselyyn.
 Kokeilun johtajien vastauksissa toistuvat samat ongelmat:
 Työttömien siirto te-toimistoilta (työvoimatoimisto, työkkäri) kunnille valmisteltiin ja toteutettiin ilman yhteistä suunnittelua. Siirtyneillä asiakkailla ei ollutkaan ajantasaista työllistymissunnitelmaa. Kaikkiin te-toimiston rekisterissä oleviin asiakastietoihin ei pääse kokeilun puolelta käsiksi. Te-toimistoista siirtyi ennakoitua vähemmän kokeneita virkailijoita kokeiluihin. Uusia työntekijöitä on jouduttu rekrytoimaan paljon ja heidän perehdytyksensä käytäntöihin ja monimutkaiseen lainsäädäntöön vie aikaa. Erilaisten organisaatioiden ja toimintakulttuurien yhteensovittaminen ei ole onnistunut suunnitellusti.
 Suuressa uudistuksessa on ollut paljon asioita, joita ei ole osattu ottaa huomioon valmisteluvaiheessa. Nyt niitä on ratkottu matkan varrella.

 Helsinki on suurin kokeilussa mukana olevista kunnista. Maaliskuussa kaupungin työllisyyspalveluihin tupsahti asiakasrekisteri 50 000 työttömästä, joiden tilannetta piti selvitellä.
 Työttömille pitäisi tarjota työllisyyskokeilussa yksilöllistä apua ja henkilökohtaista ohjausta sekä auttaa heitä eteenpäin työpaikkaan, työllisyyspalveluihin tai koulutukseen.
 Nyt työttömät ovat jääneet kellumaan rekistereihin, eikä heitä ole ohjattu eteenpäin palveluihin.
 Helsingin maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikkö  Ilkka Haahtela  myöntää, että kesän ajan palveluissa on ollut tukos.
 – Asiakkaiden elämässä tämä on näkynyt siten, että aluksi meillä aluksi ei ollut riittävästi resursseja asiakasmäärään nähden. Emme pystyneet kontaktoimaan heitä niin nopeasti kun halusimme. Tämmöinen tulppa on palveluissa varmasti kesällä ollut.
 Haahtelan mukaan peräti 80 prosentilla siirtyneistä työttömistä puuttui ajantasainen työllistymissuunnitelma. Tästä syystä asiakkaiden palvelutarpeista ei ollut tarkkaa tietoa.
 – Kestää hetken, kun kuromme tämän matkan kiinni. Meidän tavoite on, että pystymme kontaktoimaan kaikki asiakkaat, että heidän suunnitelmansa saadaan ajan tasalle ja löydämme heille reittejä työelämään. Siinä on iso haaste onnistua syksyn aikana.
 Kokeilu takkuaa suurissa kunnissa, mutta pyörii kohtuudella pienissä
 Työllisyyskokeiluun siirtyminen oli te-toimistojen virkailijoille vapaaehtoista, joten valtion henkilöstöä ei sitten siirtynytkään kokeiluun niin paljon kuin odotettiin.
 – Olemme rekrytoineet pääkaupunkiseudulla kesän aikana toista sataa ihan uutta työntekijää. Osa pystyi aloittamaan vasta elokuussa. Sen jälkeen on vielä heidän tehtäviin perehdyttämisensä. Alku on ollut todella haastava, Haahtela kertoo.
 Haahtelan mielestä asiakkaiden siirtoa ja siihen liittyvää lainsäädäntöä olisi pitänyt suunnitella valtion ja kokeilukuntien kesken vielä yksityiskohtaisemmin. Näin alkuvaiheen vaikeudet olisi ehkä voitu välttää ja saada kokeilu heti kunnolla liikkeelle.
 – Olisimme voineet analysoida asiakasrekisteristä eri ryhmiä tai palveluiden vaikuttavuutta vaikka tekoälyn avulla. Meillä on lähes 50 000 asiakasta Helsingin kuntakokeilussa. Nyt valtiolla on pääsy heidän dataan, mutta meillä ei.
 Ajat ovat olleet haastavat, korona ja siitä johtuvat rajoitukset on vaikeuttaneet henkilökohtaista kohtaamista. Monet te-toimistot ovat olleet kiinni ja virkailijat etätöissä. Samaan aikaan työttömyys, erityisesti pitkäaikaistyöttömyys on kasvanut.
 Ilkka Haahtela sanoo, että monilta ongelmilta olisi vältytty, jos valtio ja kunnat olisivat valmistelleet työttömien siirron kokeiluun vielä yksityiskohtaisemmin yhdessä. Jorma Vihtonen / Yle
 Haahtela kertoo, että Helsingin kokeilussa yhdellä virkailijalla on keskimäärin alle 200 asiakasta. Helsingin, Espoon ja Vantaan-Keravan kokeiluissa on erityishaasteena maahanmuuttajien suuri osuus. Noin puolet työttömistä työnhakijoista on maahanmuuttajataustaisia.
 Helsinki on ryhmitellyt työttömiä siten, että esimerkiksi vieraskielisiä ja korkeakoulutettuja auttavat heidän tilanteensa tuntevat omat asiantuntijat.
 – Pääkaupunkiseudulla jako on jyrkempää kuin monella muulla alueella. Toisaalta löytyy asiakaskuntaa, joka ei oikein millään työllisty ja sitten on valtava potentiaali tulevaisuuden tekijöitä Suomen aktiivisimmille työmarkkinoille. Täällä on myös mahdollisuuksia onnistua enemmän, koska väyliä työelämään on paljon.
 Kokeilun tahmaaminen ei ole vain Helsingin ongelma, samanlaisia vaikeuksia on Ylen kyselyn mukaan myös muissa suurissa kaupungeissa.
 Pienemmillä kokeilualueilla siirtymä on sen sijaan taas sujunut kohtuullisen hyvin. Osa kunnista oli mukana  edellisessä työllisyyskokeilussa   Juha Sipilän  (kesk.) hallituskaudella, joten toimivia rakenteita oli jo olemassa.
 Työllisyyspalveluihin ohjattujen työnhakijoiden osuus eli aktivointiprosentti on tullut alas korona-aikana. Normaalisti koulutuksessa, työkokeilussa, palkkatukitöissä tai kuntouttavassa työtoiminnassa olevien työttömien osuus on ollut 30 prosentin paremmalla puolella. Heinäkuussa aktivointiprosentti painui 23,3 prosenttiin.
 Työllisyyskokeilun aloittamisen jälkeen palveluissa olevien työttömien osuus ensin nousi, mutta sitten laski. Tavallisesti aktivointiprosentti on ollut noin 30 prosentin luokkaa. Työvoimapalveluihin ohjaamisessa oli  rajoituksia koronan takia maalis-heinäkuussa 2020.
 Pilottihankkeen pitäisi onnistua, sillä lisää uudistuksia odottaa oven takana
 Hallituksen työvoimapoliittiset uudistukset eivät jää kuntien työllisyyskokeiluun.
 Ensi vuonna pitäisi tulla voimaan Pohjoismainen työvoimapalvelumalli, jossa  työttömän olisi haettava tietty yksilöllinen määrä työmahdollisuuksia  kuukaudessa. Työtön myös saisi tiiviimmin tukea työnhakuun heti työttömyyden alussa.
 Hallitus päätti  kevään kehysriihessä , että vuonna 2024 työllisyyden hoito  siirretään kokonaan kuntien vastuulle.
 Kesäkuussa 2023 päättyvän työllisyyskokeilun sujuvuus ja siitä saatu kokemus ovat tämän takia ensiarvoisen tärkeitä.
 Moni Ylen kyselyyn vastannut työllisyyskokeilun johtohenkilö kauhisteli uudistusten tahtia liian tiiviiksi ja ylhäältäpäin sanelluksi.
 Työttömien keskusjärjestö piti hyvinvointitapahtuman  Jyväskylässä syyskuun alussa. Niko Mannonen / Yle
 Pohjoismaisen työvoimapalvelumallin  lausuntokierros päättyi elokuun puolivälissä ja parhaillaan mietitään, millaisia muutoksia lakiin mahdollisesti tehdään. Lakiesitys annetaan eduskunnalle syksyn aikana ja mallin pitäisi tulla voimaan toukokuussa.
 Helsingin työllisyyspäällikön Ilkka Haahtelan mukaan työllisyydenhoidon siirtäminen kunnille on hyvä asia pitkän päälle. Kunnat maksavat pitkäaikaistyöttömistään sakkomaksuja, mutta eivät ole juuri pystyneet vaikuttamaan heidän työllistymiseensä.
 Haahtela kuitenkin toivoo, ettei Pohjoismaisesta mallista tule kovin mekaanista. Hänestä on tärkeää, että kunnat ja valtio pohtisivat vielä lain tavoitteita yhdessä.
 – Se haastaa kaikki kentän toimijat, jos työttömille tehdään lakiin hyvin yksityiskohtainen ja tarkkaan säännelty prosessi, jota on noudatettava. Me uskomme joustavuuteen, koska jokaisella työttömällä on hyvin erilainen polku työhön ja yritysten työntekijätarpeet ovat erilaisia. Työttömyys vain pitää saada mahdollisimman lyhyeksi.
 Haahtela kertoo, että Helsinki käynnistää ensi viikolla uusien työntekijöiden rekrytoinnit Pohjoismaisen työvoimapalvelumallin takia.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Työttömien elämä myllätään lähivuosina perin pohjin – Tätä mieltä 58-vuotias ja 25-vuotias työtön ovat hallituksen uudistuksista
 Kunnat saivat työttömät, mutta eivät resursseja: kyselyssä uusi työllisyyskokeilu saa kovaa kritiikkiä

Kuntien työllisyyskokeilu köhii pahoin, tahtia jarruttavat korona ja byrokratia – Työttömien yhdistyksen hankepäällikkö: “Asiat sillai seisoo”


Summary: Suolistohormoni sekretiinin todettiin lisäävän ihmisten kylläisyyden tunnetta. Myös koko kehon energiankulutus lisääntyi ja koehenkilöiden ruokailuväli piteni huomattavasti, kun heille annettiin sekretiinihormonia.

Tuoreesta väitöskirjatutkimuksesta saattaa olla tulevaisuudessa iloa painonsa kanssa kamppaileville.
 Turun yliopistossa väitellyt kardiologian erikoislääkäri  Sanna Laurila  havaitsi, että sekretiini-niminen suolistohormoni vaikuttaa kylläisyyteen aktivoimalla kehon ruskeaa rasvaa.
 Sekretiini on yksi ihmiskehon monista ruuansulatushormoneista. Se on itse asiassa vanhin tunnettu hormoni, joka löydettiin jo noin 120 vuotta sitten. Sitä tutkittiin paljon takavuosikymmeninä, mutta sitten se jäi hieman muiden hormonien varjoon. Nyt sitä on alettu tutkia uudelleen, kun tutkimusmenetelmätkin ovat uudistuneet.
 Ruskean rasvan olemassaolo aikuisilla puolestaan vahvistettiin 2009. Sen jälkeen sitä on tutkittu innolla. Sen tiedettiin aktivoituvan ruokailun yhteydessä, mutta on ollut epäselvää, miksi niin tapahtuu.
 Nyt vastaus löydettiin Suomessa. Turussa terveille, vapaaehtoisille koehenkilöille annettiin sekretiinihormonia. Sen jälkeen heidän aivojaan kuvattiin toiminnallisella magneettikuvalla.
 – Saimme tulokseksi, että sekretiinin antamisen jälkeen lumelääkeeseen verrattuna glukoosin sisäänotto lisääntyi ruskeassa rasvassa. Lisäksi koko kehon energiankulutus lisääntyi, kertoo aiheesta väitellyt Sanna Laurila.
 Ruokakuvat eivät herättäneet mielihaluja
 Laurilan mukaan myös ihmisten kylläisyys lisääntyi. Kyselytutkimuksen mukaan kylläisyys lisääntyi sekretiiniä saaneilla ihmisillä jo ennen kuin he ruokailivat.
 – Mikä oli mielenkiintoista, näimme, että palkintojärjestelmät eivät aktivoituneet samalla tavalla sekretiinin jälkeen kuin lumelääkkeen jälkeen, kun ihmiset katsoivat herkullisia ruokakuvia verrattuna mauttomiin. Myös heidän ruokailuvälinsä piteni melkein 40 minuuttia sekretiinihormonia saatuaan.
 Seppo Suvela / Yle
 Nyt julkaistusta tutkimuksesta on kuitenkin vielä matkaa siihen, että sekretiiniä voitaisiin käyttää ruokahalua hillitsevänä lääkkeenä. Turussa tehdyt tutkimukset ovat olleet pieniä. Lisäksi sekretiiniä ei ole olemassa kunnollisena lääkeaineena.
 – On olemassa sekretiiniä, jota voidaan antaa suonensisäisesti, sillä sitä käytetään aika harvinaisen sairauden diagnostiikassa. Se sellaista lääkettä ei ole, mitä voisi ajatella monien tuntien stimulaatioon. Tällä saadaan vaikutus muutamaksi minuutiksi, sanoo tutkimusryhmää johtava professori  Pirjo Nuutila  Turun yliopiston PET-keskuksesta.
 – Tästä on pitkä matka vielä siihen, että saisimme tietää, voisiko tätä käyttää saman tyyppisesti kuin muita hormoneja, Nuutila jatkaa.
 Hormonien vaikutus kiinnostaa
 Hormoneja käytetään jo yleisesti painonhallintaan.
 – Esimerkiksi GLP-1-hormoni on tälläinen. Sitä käytetään vaikkapa kakkostyypin diabeetikoiden painonhallinnassa ja verensokerin hallinnassa varsin laajasti. Tämä olisi nyt sitten yksi hormoni lisää, joka mahdollisesti voisi toimia tälläisessä tehtävässä, Nuutila jatkaa.
 Turun tutkimuksesta on ollut myös kansainvälistä kiinnostusta. Nuutilan mukaan lisätutkimusta tehdään ihan varmasti maailmalla ja monet lääkevalmistajatkin olisivat varmasti potentiaalista kiinnostuneita.
 Myös Turussa pohditaan jatkoa.
 – Voisimme tutkia, onko tämä mekanismi olemassa myös muilla kuin terveillä henkilöillä vai onko se huonontunut joissain sairauksissa. Ja miten esimerkiksi lihavuusleikkaus vaikuttaisi hormonin ja ruskeiden rasvasolujen viestiketjuun, parantaako se sitä, Laurila miettii.
 Pelkkä kylmä ei auta lihavaa
 Myös ruskea rasva on kiehtonut sen mahdollisten painonhallinta-apujen takia. On tiedossa, että kylmä aktivoi ruskeaa rasvaa toimintaan. Mutta pelkkä kylmässä hytiseminen ei valitettavasti auta laihduttamiseen. Sitä kun ei ole tarpeeksi lihavien kehossa.
 – Esimerkiksi viileys tai sisätilojen viileys on hyvä keino aktivoida ruskeaa rasvaa, jos sitä henkilöllä jo on. Ongelma on se, että lihavilla tai merkittävästi ylipainoisilla henkilöillä ei ole aktivoitavissa olevaa ruskeaa rasvaa, professori Nuutila selventää.
 – Lihavuuden ennaltaehkäisyssä ruskeasta rasvasta voi olla hyötyä. Lihavilla sen sijaan voivat toimia esimerkiksi ruokahalua hillitsevät lääkkeet, hän jatkaa.
 Ruskean rasvan vaikutukset joka tapauksessa ovat positiivisia niin veren kolesteroliin kuin rasvaprofiiliinkin.
 – He, joilla on olemassa aktivoitavaa rasvaa, heillä on asiat paljon paremmin kuin heillä, joilla ei ole ruskeaa rasvaa. Vaikka he olisivat kaikki normaalipainoisia, Nuutila sanoo.
 Ruskean rasvan paluu
 Hyvä uutinen kuitenkin on se, että ruskea rasva on muuntautumiskykyistä. Sitä aktivoimalla on mahdollista lisätä sen määrää.
 – Jos ihminen laihduttaa merkittävästi niin, että paino normalisoituu ja hän harrastaa liikuntaa ja muutenkin elämä muuttuu terveellisemmäksi, niin kyllä sitä sitten ilmestyy. Potentiaali on olemassa, ruskean rasvan saa takaisin. Mutta siinä tilanteessa kun on lihava, esimerkiksi kylmettäminen ei vielä laihduta.
 Kylmä joka tapauksessa aktivoi ruskeaa rasvaa, eikä edes kovaa pakkasta tarvita. Selvästi alle 20 asteen lämpötila riittää.
 Entä esimerkiksi avantouinti? Onko sitä tutkittu?
 – Se olisikin mielenkiintoinen kysymys, Laurila innostuu.
 Ruskean rasvan puutteessa ja sekretiinilääkettä odotellessa sekretiiniä voi kuitenkin kokeilla aktivoida ihan helpolla niksillä. Sitä kun siis erittyy suolistossa luonnostaan ruokailun yhteydessä.
 – Vatsan sisällön happama aine kun tulee kontaktiin suolen kanssa, niin sitä erittyy. Eli ihan nämä painonhallinnan perusohjeet eli syö vähän hitaammin ja pieniä annoksia useammin, niiden voisi ajatella lisäävän sekretiininkin vaikutuksia. Se on hormoni, joten sillä kestää hetken ennen kuin se pääsee vaikuttamaan, Laurila neuvoo.
 Aiheesta aiemmin:
 Haluatko laihtua? Palele!
 Ruskean rasvan puute altistaa liikakiloille

Suomalaistutkimus: Ihmiskehon luontaisesti välittämä hormoni voi tulevaisuudessa auttaa painonhallinnassa – aktivoi ruskeaa rasvaa


Summary: THL:n Mika Salmisen mukaan rokotekattavuus on nyt tärkein epidemiatilanteesta kertova mittari, ja päivittäisten koronalukujen raportoinnista voitaisiin jo luopua. Paluu normaaliin häämöttää jo, sillä ensi viikolla Suomeen on tullut riittävästi rokotteita 80 prosentin rokotekattavuuden saavuttamiseksi.

Suomessa ollaan jo koronapandemian loppusuoralla, arvioi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salminen  Ylen Ykkösaamun haastattelussa lauantaina.
 Salmisen mukaan rokotekattavuus on maassa jo niin hyvä, että paluuta koviin rajoitustoimiin tuskin tullaan näkemään.
 – Ihan kuukauden parin sisällä meillä on rokotekattavuus siinä mallissa, että voidaan varmasti palata aika normaaliin. Takaiskuja voi jossain vaiheessa tulla, mutta niiden ei tarvitse johtaa tällaisiin sulkuihin, joita ollaan jouduttu käyttämään, kun rokotetta ei ole ollut, Salminen sanoo.
 Salmisen mukaan rokote antaa parhaimmillaan jopa 97 prosentin suojan vakavaa tautia vastaan, ja 80-prosenttisen suojan tartuntaa vastaan ylipäätään. Suomessa ensimmäisen rokotteen on saanut 72,2 prosenttia väestöstä ja toisen rokotteen 51,8 prosenttia.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on arvioinut, että rajoitustoimista voitaisiin päästä laajemmin eroon lokakuussa.
 – Tässä vaiheessa ihan vielä ei ole syytä heittää kaikkia keinoja roskakoppaan ja mennä tavalliseen elämään, vaan hallitusti vaiheittain liikutaan eteenpäin, Salminen sanoo.
 Koronapassi siirtymävaiheen ratkaisuna?
 Normaaliin paluun apuna rajoitusten vaihtoehdoksi yhtenä pohdittuna mahdollisuutena on niin sanotun koronapassin käyttöönotto.
 Koronapassilla tarkoitetaan todistusta, joka kertoo, onko passin omistaja rokotettu, onko hän sairastanut hiljattain koronan tai onko hänellä tuore negatiivinen testitulos.
 Hallitus on lupaillut päätöksiä uuden koronastrategian toimista maanantaina. Koronapassin käyttöönotto on mukana pohdinnoissa. Tarve koronapassille poistuu, kun väestön immuniteettitaso on riittävä.
 – Koronapassin avulla voidaan huolehtia ihmisten kokoontuessa yhteen, että suurin osa on suojattuja. Silloin tartuntojen leviäminen valtaosaksi estyy, sanoo Salminen.
 Passin vaatimat testit maksettaisiin todennäköisesti itse
 Myös rokottamattomat voisivat saada koronapassin, mutta se edellyttäisi todistusta negatiivisesta testistä. Julkinen terveydenhuolto ei enää selviäisi kasvavasta testauksen tarpeesta.
 – Tämä on hallituksen käsissä, mutta käsittääkseni koronapassiin vaadittava testaus on tarkoitus jättää kaupallisille toimijoille. Nykyinen testausmalli ja terveyssektorin kapasiteetti eivät siihen riitä.
 Salminen arvioi, että koronapassin edellyttämät testit jäisivät testattavien itsensä maksettaviksi, sillä koronapassia on kaavailtu palveluihin, jotka eivät ole välttämättömiä.
 – Eli jos haluat vaikkapa baariin, muttet halua ottaa rokotetta, vaihtoehtona lienee käydä testissä ja maksaa siitä itse, selventää Salminen.
 Tartuntalukujen seuraamisesta voitaisiin jo luopua
 Salminen painottaa, että rokotekattavuus on nyt tärkein mittari pandemian seurannassa.
 Hänen mielestään päivittäisten tartuntalukujen seurannasta mediassa voitaisiin jo luopua, sillä tapausmäärät eivät enää kerro tilanteesta kuten ennen. Rokotekattavuuden lisäksi pitäisi seurata sairaalaan joutuneiden määriä ja sitä myötä terveydenhuollon kuormittavuutta.
 – Aiemmin oli suoraviivaisesti niin, että tapausmäärien kasvaessa sairastuvuus ja kuolleisuus kasvoivat, mutta enää niin ei ole, koska iso osa on rokotteen myötä hyvässä suojassa.
 Rokotekattavuuden merkityksestä kertoo se, että epidemia leviää tällä hetkellä lähinnä rokottamattomien keskuudessa. Salminen sanoo, että rokottamattoman on pitkällä aikavälillä vaikea välttyä taudilta.
 – Tämä tauti ei katoa maailmasta rokottamalla, joten ennemmin tai myöhemmin sen joutuu sairastamaan, ikävä kyllä. Rokottamisen kautta suojan saaminen on paljon pienempi vaiva ja riski, koska taudista voi saada myös ikävän muodon.
 Hallitus on asettanut tavoitteeksi, että rajoituksista voidaan laajemmin luopua, kun rokotekattavuus saavuttaa 80 prosenttia yli 12-vuotiaista. Salmisen mukaan se on jo lähellä.
 – Ensi viikolla rokotteita on tullut maahan riittävästi, että tämä voitaisiin saavuttaa. Sen jälkeen on kiinni meistä ihmisistä, että kävisimme hakemassa niitä rokotteita.
 Lue myös:
 THL varoittaa avaamasta yhteiskuntaa kerralla, vaikka rokotekattavuus nousee koko ajan – sairaalahoidon tarve voisi kasvaa kontaktien noustessa äkisti
 THL ehdottaa kolmatta koronarokoteannosta rajatuille ryhmille – muun väestön osalta tilannetta arvioidaan syksyn aikana
 Uutta lainsäädäntöä tarvitaan
 Koronapandemia toi näkyväksi suomalaisen yhteiskunnan heikkouksia varautumisessa, mutta tarjosi myös mahdollisuuden oppia.
 – Varautumiseen liittyvä lainsäädäntö on varmasti tarpeen käydä läpi. Samoin torjuntakeinojen tarkoituksenmukainen ja oikeasuhtainen käyttö. Niissä on ollut haasteita, kertoo Salminen.
 Alkuun oli myös vaikeaa löytää tahoa, jolla olisi riittävä kokonaiskuva koko yhteiskuntaa koskevasta kriisistä.
 – Alueellisista koronakoordinaatioryhmistä, jotka ovat epävirallisia, olisi hyvä ottaa oppia. Jotain pysyvämpää olisi hyvä saada tilalle tulevaisuutta ajatellen, sanoo Salminen.
 Mika Salminen oli Ykkösaamun haastattelussa lauantaina. Voit katsoa koko lähetyksen  täältä .
 Lue myös:
 Koronavirus LUKUINA
 Analyysi: Koronarokotettu kaipaa selviä ohjeita ulos koronasta, mutta testeistä ja jäljityksestä tuli nolo arvovaltataistelu

THL:n Salminen: Pandemian loppusuora häämöttää – paluuta koviin rajoituksiin tuskin tullaan näkemään


Summary: Muoniolainen lääkäri Teemu Taulavuori uskoo, että ihmisten hyvinvointi paranee eläinten parissa. Henkisen hyvinvoinnin lisäksi esimerkiksi märehtijöiden kanssa puuhailu voisi tuoda fyysistä hyvinvointia.

Muoniolaisella Taulavuoren perheellä on kotonaan alkuperäiskarjaa. Aina ei ole ollut näin, sillä tilan isäntä  Teemu Taulavuori  on alunperin kaupunkilaispoika. Eläimet ja maaseutu tulivat tutuksi mummolassa tilalla, jota nyt pyörittää Taulavuoren serkku.
 Muonion ja Enontekiön johtavana lääkärinä toimiva Taulavuori uskoo, että psyykkisen hyvinvoinnin lisäksi eläinten kanssa oleminen tuo myös fyysistä hyvinvointia.
 Hänellä on omakohtaista kokemusta siitä, miten eläinten hoidon myötä oman kehon bakteeritasapaino parani.
 – Itselläni parani krooninen suolistotulehduksen kaltainen bakteeriepätasapaino lampaiden tultua, Taulavuori kertoo.
 Tämä Taulavuorille syntynyt uuhikaritsa on luonnostaan kesy. Sitä ei ole erityisemmin käsitelty tai yritetty totuttaa ihmiseen vaan se haluaa omasta halustaan olla ihmisten kanssa.  Pia Tuukkanen / Yle
 Lapinlehmiä, maatiaiskanoja ja kainuunharmas-lampaita kasvattava Taulavuori ei ole ajatustensa kanssa yksin.
 Yhteiskunnan urbanisoitumisella on yhteyksiä siihen, että nykyään esiintyy sairauksia, joita ei esiintynyt, kun ihmiset elivät kiinteämmässä yhteydessä luontoon. Esimerkiksi astma on yleistynyt varsinkin suurkaupungeissa asuvilla.
 Yliopistonlehtori  Mikael Niku  Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisestä tiedekunnasta sanoo, että tutkimustuloksia on myös siitä, miten varhaislapsuuden monipuolinen mikrobiympäristö vaikuttaa immuunijärjestelmään.
 – Varhaislapsuudessa ja raskausaikana äidin ja vauvan elinympäristön monimuotoisuus pienentää immuunijärjestelmän häiriöiden riskiä, kertoo Niku, joka tutkii suoliston mikrobiston ja immuunijärjestelmän varhaiskehitystä.
 Lue lisää:   "Aina, jos harmittaa, menen kanalaan tai touhuamaan kissojen kanssa" – Eläinavusteisten hoitomuotojen arvostus nousee samalla, kun tieto hoidon vaikutuksista lisääntyy

Teemu Taulavuoren mukaan koliittien yleistyminen liitetään urbanisaatioon mutta hän liittää sen kadonneeksi yhteydeksi ruminaatioon (märehtimiseen). Pia Tuukkanen / Yle
 Terapialammas ymmärtää hellyyttä
 Taulavuoren perheessä eläintenpito alkoi noin viisi vuotta sitten. Ajatus lähti siitä, kun Taulavuoren kaveri sattui mainitsemaan, että alkuperäisrotujen säilyminen on harrastajien varassa.
 Nyt pihamaalla käyskentelee kaksi lapinlehmää, kainuunharmas-lampaita ja maatiaiskanoja.
 – Lapinlehmiä on noin 800. Maailmassa on kai pandojakin enemmän, Taulavuori toteaa.
 Tilalla on syntynyt viime keväänä varsinainen terapialammas, luonnostaan kesy, ihmisseuraan hakeutuva mustavalkoinen uuhi. Sen antama läheisyys on tuonut hyvää mieltä paitsi perheelle, myös Muonion koululaisille ja päiväkotilaisille.
 – Eläin ymmärtää sanatonta kieltä ja hellyyttä. Koululaisvierailujen aikana näkee sen innon, mikä lapsissa ja vähän isommissakin syntyy, kun saa nostaa karitsan syliin.
 Lue lisää:   Maatiaislehmät taistelevat olemassaolostaan, kun tuottajat huolivat vain ulkomaista rotukarjaa – vasikoita menee jopa suoraan teuraaksi
 Hertta on yksi maailman noin 800 lapinlehmästä. Rotu katosi lähes täysin sotavuosina, kun pohjoissuomalaiset lähtivät karjoineen evakkoon. Sotien jälkeen alkuperäiskarjan tilalle tuli paremmin tuottavia nautarotuja.  Pia Tuukkanen / Yle
 Taulavuoren ajatus on, että elintaso- ja autoimmuunisairauksien lisääntymisen myötä ihmisille pitäisi jollain tapaa saada takaisin yhteys eläimiin.
 Hän muistuttaa, että märehtijät ovat olleet 10 000 vuotta ihmisen lähikumppaneita, evoluutiokumppaneita ja niillä on vaikutus terveyteemme.
 – Onhan esimerkiksi perimämme muuttunut aikuisiällä laktoosia sietäväksi joka on merkki niiden vaikutuksesta. Nyt olemme olleet noin 50 vuotta eläimistä erillään, joten joku matka takaisin pitäisi tehdä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  sunnuntaihin 5.9. kello 23 saakka.
 Lue lisää:   Maatalouden suuruutta vastaan kapinoiva Ilmari Majuri on uhrannut itäsuomenkarjalle rahat, perheen ja melkein mielenterveydenkin: “Laitoin lehmät kaiken edelle”

Luonnostaan kesy terapialammas tuo hyvää mieltä, mutta voiko se tuoda myös suolistoterveyttä? Kyllä voi, uskoo maatiaiskarjaa kasvattava lääkäri


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Hallituksen suurhanke alkoi tahmeasti – jarruina korona ja byrokratia
 Kokeilu työllisyyspalveluiden siirtämisestä valtiolta kunnille on alkanut tahmeasti. Vaikeimmin työllistyvät eli pitkäaikaistyöttömät, maahanmuuttajat ja nuoret työnhakijat siirrettiin maaliskuussa te-toimistoilta kuntien vastuulle.  Matkassa on kuitenkin ollut mutkia : työttömät eivät ole saaneet luvattua yksilöllistä apua, kunnat ovat joutuneet palkkaamaan lisää väkeä eivätkä virkamiehet ole päässeet käsiksi kaikkiin tietoihin.
 Mika Salminen: Koronapassin testit maksettava itse
 THL:n terveysturvallisuusjohtajan Mika Salmisen mukaan toteutuessaan koronapassin vaatimat testaukset olisivat liikaa julkiselle terveydenhuollolle.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Toteutuessaan passiin vaadittava testaus jäänee kaupallisille toimijoille ja testattavan maksettavaksi.  Näin sanoo johtaja   Mika Salminen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta. Koronapassi voisi kuitenkin olla väliaikainen keino vähentää riskiä saada koronatartunta. Salminen on vieraana TV1:n Ykkösaamun suorassa lähetyksessä lauantaina klo 10.05 alkaen.
 Kymmenen vuotta sitten Tampereella tehtiin harvinaislaatuinen henkirikos, joka on yhä selvittämättä
 Hervannan metsäsurman tapahtumapaikka Tampereella. Matias Väänänen / Yle
 Kiinalainen perheenäiti  Yuqing Yin  surmattiin kymmenen vuotta sitten Tampereen Hervannassa. Tapaus on harvinainen Suomen rikoshistoriassa: surma tapahtui keskellä päivää paikassa, jossa liikkui jonkin verran ihmisiä, mutta silti tekijää tai motiivia ei ole saatu selville. Poliisi pitää todennäköisimpänä vaihtoehtona, että paikalla on sattunut olemaan mahdollisesti mielenterveysongelmista kärsivä henkilö, joka on jostain syystä käynyt Yuqingin kimppuun.
 Ylen tavoittama Yuqingin  aviomies ei usko poliisin teoriaan  satunnaisesta tappajasta.
 Suomalaistutkimus löysi painonhallinnassa auttavan hormonin
 Turussa terveille, vapaaehtoisille koehenkilöille annettiin sekretiinihormonia. Sen jälkeen heidän aivojaan kuvattiin toiminnallisella magneettikuvalla. Kuvituskuva. Silja Viitala / Yle
 Suolistohormoni sekretiinin todettiin suomalaistutkimuksessa lisäävän kylläisyyden tunnetta. Myös koko kehon energiankulutus lisääntyi ja koehenkilöiden ruokailuväli piteni huomattavasti, kun heille annettiin sekretiinihormonia.  Tuoreen väitöskirjan löydöksistä  on kuitenkin vielä matkaa siihen, että sekretiiniä voitaisiin käyttää ruokahalua hillitsevänä lääkkeenä.
 Yle Uruguay-joella: Kiistelty suomalaistehdas on toiminut pian 14 vuotta
 Fray Bentosin sellutehdas tuottaa 1,3 miljoonaa sellutonnia vuodessa. Se siirtyi UPM:n omistukseen vuonna 2009. Johanna Pohjola / Yle
 UPM:n sellutehtaassa Fray Bentosissa Uruguayssa on keitetty eukalyptussellua kohta 14 vuotta. Alueen asukkaat valittavat hajuhaitasta, osa kalastajista kalamäärän vähenemisestä. Viranomaisten mukaan tehdas ei saastuta Uruguay-jokea: vesinäytteitä tutkitaan kuukausittain ja tehdasaluekin kahdesti vuodessa.
 Ylen toimittaja  Johanna Pohjola   kävi kysymässä asianosaisten mielipiteitä  tehtaasta, eikä yksimielistä kantaa ole edes hankkeen työllisyysvaikutuksista.
 Lauantaina poutaista ja viileää säätä
 Yle
 Lauantaina sää on suuressa osassa maata poutainen ja viileä. Yksittäisiä sadekuuroja voi tulla etenkin lännessä. Pilvisyys on päivän aikana runsasta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kuntien työllisyyskokeilu takkuaa, koronapassin vaatima testaus liikaa julkiselle, UPM:n sellutehdas kiistakapulana Uruguayssa


Summary: New York Timesissa työskentelevä kuvatoimittaja Mikko Takkunen tietää, miltä koronapandemia näyttää uutiskuvissa eri puolilla maailmaa. Suomessa kuvat ovat olleet kliinisiä. Monissa muissa maissa kärsimys on näytetty lähempää.

Tällaisia kuvia koronasta emme ole Suomessa nähneet. Koronaan kuolleen ihmisen ruumis on kääritty kauttaaltaan muovikelmuun viranomaisten määräyksestä. Vainaja makaa sairaalan sängyssä odottamassa kuljetusta.
 Kuvan on ottanut Indonesiassa työskentelevä valokuvaaja  Joshua Irwandi , ja se sijoittui tänä vuonna toiseksi kuuluisassa World Press Photo -valokuvakilpailussa.
 Myös voittajakuva kertoo koronasta.  Mads Nissenin  kuvassa hoitaja halaa hoivakodin iäkästä asukasta ensimmäistä kertaa kuukausiin Sao Paulossa Brasiliassa.
 – Korona on hallinnut uutiskuvien virtaa jo puolitoista vuotta. Pandemia kuitenkin näyttää eri puolilla maailmaa hyvin erilaiselta, sanoo New York Times -lehdessä työskentelevä kuvatoimittaja  Mikko Takkunen .
 Rosa Luzia Lunardi, 85, ja hoitaja Adriana Silva da Costa Souza halaavat hoivakodissa São Paulossa Brasiliassa. Mads Nissen / Politiken / Panos Pictures. Kuva lähde: World Press Photo
 Kuvavirtaa Aasian vinkkelistä
 Takkusen työ on tilata ja valita kuvia New York Timesin ulkomaantoimituksen juttuihin. Hänen asemapaikkansa on ollut viime vuodet Hong Kong ja vastuualueena koko Aasia.
 Sieltä käsin Takkunen on seurannut pandemian koko kaarta Kiinan Wuhanin ensimmäisistä tapauksista lähtien.
 New York Times on yksi maailman suurimmista sanomalehdistä. Sillä on toimituksia ja kattava freelance-valokuvaajien verkosto ympäri maailmaa.
 Mikko Takkunen on tehnyt kansainvälisen uran. New York Timesissa työskentelevä Takkunen on juuri vaihtamassa asemapaikkaansa Hong Kongista New Yorkiin. Heikki Haapalainen / Yle
 Suomessa koronakuvat siloiteltuja
 Mikko Takkunen on pistänyt merkille, että suomalaisessa mediassa koronakuvissa on näkynyt paljon vähemmän kuolemaa ja sairaita ihmisiä kuin maailmalla.
 – Kuvat ovat sanitoidumpia. Suomesta maailmalle päin on levinnyt lähinnä kuvia betoniporsaista Uudenmaan sulussa tai siistejä kuvia esimerkiksi rokotuksista, Takkunen sanoo.
 Koronarokotuksia annettiin Messukeskuksessa Helsingissä maaliskuussa 2021. Tiina Jutila / Yle
 Rakennusmiehet asensivat betoniporsaita valtatie 3:n tiesululle maaliskuun lopussa 2020. Ilkka Klemola / Yle
 Suomi on selvinnyt koronasta paljon vähemmällä kuin moni muu maa. Takkunen kuitenkin arvioi, että kyse on myös kulttuurieroista ja siitä, mihin toimittajat pääsevät tekemään työtään: Suomessa toimittajilla ei ole ollut asiaa esimerkiksi sairaaloiden teho-osastoille tai ambulansseihin. Myös vaikkapa hautajaisten kuvaamiseen kynnys on meillä korkealla.
  Kärsimys näytetään läheltä
 Toisin on monessa muussa maassa. New York Times julkaisi perusteellisen reportaasin kaoottisesta koronatilanteesta Italian Bergamossa keväällä 2020.
 Silloin kuvaaja kiersi hoitohenkilöstön mukana potilaiden kotona ja seurasi näitä sairaalaan. Osan matka päättyi hautausmaalle. Bergamossa ruumishuoneet täyttyivät niin, että armeija joutui antamaan virka-apua vainajien kuljettamiseen.
 Bergamossa Italiassa armeijaa tarvittiin avustamaan koronauhrien kuljettamisessa. Kuva: All Over Press
 Myös Britanniassa valokuvaajat pääsivät lopulta sairaaloihin, kun pandemia oli pahimmillaan.
 Monissa kuvissa kärsimys näytetään hyvin läheltä, potilaan kotoa tai sairaalasängystä. Suomessa vastaava ei ole tapana.
 Lontoossa New York Timesin valokuvaaja pääsi sairaalaan kuvaamaan koronapotilaiden hoitoa. Lehden kansi maaliskuulta 2021. Andrew Testa / New York Times
 – Jos kuva on otettu meille, varmistamme aina, että kuvaan on lupa ihmiseltä itseltään tai hänen omaiseltaan. Tästä ei tingitä, Takkunen kertoo.
 Hänen mielestään karutkin kuvat koronasta ovat perusteltuja.
 – Ne tuovat pandemian todellisuuden lähemmäksi. Ilman niitä monelle jäisi täysin vieraaksi, mitä korona pahimmillaan on.
 Brasiliassa pandemia on vaatinut satojatuhansia uhreja. New York Timesin kansikuvassa heinäkuussa 2020 sairastunutta siirrettiin riippumaton avulla. Tyler Hicks / New York Times
 Intiassa ruumisrovioita, Yhdysvalloissa rokotuskriittisyyttä
 Takkunen on työssään seurannut koronakuvien virtaa kaikkialta maailmasta. Erityisesti hänelle ovat jääneet mieleen kuvat Intiasta ja Brasiliasta. Molemmissa maissa pandemia on karannut hallinnasta ja vaatinut valtavasti uhreja.
 Intiassa esimerkiksi uutistoimisto Reutersin kuvaaja  Danish Siddiqui   kuvasi sairaaloiden kaaosta ja kaduilla lisähappea saavia koronapotilaita  (Reuters). Brasiliasta Takkunen muistaa pysäyttävät ilmakuvat, joissa näkyvät kaupungin ympärille rakennetut ylimääräiset hautausmaat.
 Intiasta maailmalle levisivät kuvat koronauhrien polttohautauksesta. Idrees Mohammed / EPA
 Yhdysvaltalaisessa mediassa koronakuvasto on kaksijakoinen, kuten on myös suhtautuminen pandemiaan. Rokotekriittisyys ja jopa koko pandemian kiistäminen on yleisempää ja näkyy mediassa. Fox Newsin kuvat pandemiasta näyttävät toisenlaisilta kuin vaikkapa New York Timesin.
 Kun maailma sulkeutui keväällä 2020, New York Times toteutti  poikkeuksellisen projektin : valokuvaajat yli 30 maassa kuvasivat samalla viikolla suurkaupunkien autioituneita katuja ja nähtävyyksiä. Tunnelma oli aavemainen, kun valomainokset vilkkuivat tyhjällä Time Squarella New Yorkissa ja Eiffel-tornin ympäristössä Pariisissa ei näkynyt ketään.
 Kiina ei myönnä työlupia toimittajille
 Takkusen mielestä pandemia on onnistuttu näyttämään uutiskuvissa totuudenmukaisesti ja monipuolisesti. Aina kuvia ei kuitenkaan ole helppoa saada. Esimerkiksi Kiina on oma lukunsa.
 Takkusen mukaan riippumattoman median toiminta Kiinassa on hankaloitunut huomattavasti viime vuosina.
 New York Timesilla oli ennen parinkymmenen hengen toimitus Pekingissä, mutta lähes kaikilta sen työntekijöiltä evättiin työlupa. Viisumia ei enää myönnetty edes maassa yli 20 vuotta asuneelle kirjeenvaihtajalle.
 – Myös Hong Kongissa lehdistönvapaus on kaventunut. New York Times siirtääkin Aasian päämajansa Etelä-Koreaan Souliin.
 Palomiehet desinfioivat rautatieasemaa Wuhanissa Kiinassa maaliskuussa 2020.  Xinhua
 Takkusen oma asemapaikka vaihtuu New Yorkin keskustoimitukseen. Tällä hetkellä hän työskentelee etänä kotiseudultaan Kontiolahdelta ja valmistelee perheen muuttoa Yhdysvaltoihin.
 Hänen uransa on ollut kansainvälinen. Takkunen opiskeli kuvajournalismia Britanniassa ja työskenteli ennen New York Timesia yhdysvaltalaisessa Time-aikakauslehdessä.
 Takkunen seuraa aktiivisesti kuvajournalismia eri puolilla maailmaa. New York Timesissa ohjeet kuvien käsittelyyn ovat selkeät: kuviin ei saa lisätä tai niistä ei saa poistaa mitään. Kuvankäsittelyohjelmalla korjataan vain valotusta ja kontrastia.
  Uutiskuvia käsitellään mahdollisimman vähän
 Uutiskuvissa Afganistanin kriisistä Mikko Takkunen on pistänyt merkille, että suomalaisessa mediassa kuvissa esiintyviltä henkilöiltä on sumennettu kasvoja. Tämä on tehty turvallisuussyistä.
 – Meillä vastaavaa käytäntöä ei ole. Jos kasvoja ei voi näyttää, valitsemme toisen kuvan.
 Takkunen muistaa vain yhden uutiskuvan, jossa sumennusta on käytetty. Kun  Osama Bin Laden  kuoli, valkoinen talo välitti medialle kuvan, jossa presidentti  Barack Obama  seurueineen jännitti operaatiota tilannehuoneessa.
 – Kuvassa pöydällä ollut asiakirja oli sumennettu. Lehti päätyi kuitenkin käyttämään kuvaa, koska sen uutisarvo oli niin suuri.
 Aiheesta voi keskustella 5.9.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Tältä näyttää arki korona-Suomessa – yli 170 valokuvaajaa tallentaa poikkeustilaa

Tällaisia kuvia koronasta emme ole tottuneet Suomessa näkemään – New York Timesin kuvajournalisti: maailmalla kärsimystä ei peitellä


Summary: Hallituspuolueilla on budjettiriihessä omia painopisteitään. SDP vahvistaisi terveys- ja vanhuspalveluja. Keskusta painottaa taloutta ja työllisyyttä. Vihreät ja vasemmistoliitto vaativat lisää ilmastopäätöksiä. RKP panostaisi turvallisuuteen.

Sanna Marinin  (sd.) viiden puolueen hallitus kokoontuu tiistaina 7. syyskuuta budjettiriiheen päättämään valtion ensi vuoden talousarvioesityksestä.
 Hallituksen rivejä repinyt puoliväliriihi  venyi huhtikuun lopulla yli viikon mittaiseksi. Budjettiriiheen on varattu kaksi päivää, mutta hallituspuolueiden kiistat voivat pidentää puintiaikaa tai polttaa koko riihen.
 Hallituspuolueiden puheenjohtajien viisikko yrittää ratkaista budjettiriihen vaikeimmat poliittiset kiistat jo ennen koko hallituksen neuvotteluja. Viisikon pöydälle on luvassa jälleen vaikeita ilmasto- ja työllisyyskysymyksiä.
 Hallitus saa budjettiriihen aluksi valtiovarainministeriöltä tuoreet talousluvut. Talous on koronan jälkeen vahvassa kasvussa ja verotulojen kasvun odotetaan tuovan jonkin verran liikkumavaraa myös budjettiriiheen.
 Vihreät ja vasemmistoliitto kiirehtivät ilmastopäätöksiä
 Hallituksen ilmastopolitiikassa  vielä tarvittavista päätöksistä ennakoidaan budjettiriihessä kiivasta keskustelua.
 Puoliväliriihessä  hallitus sopi, että hiilineutraaliin Suomeen vuonna 2035 tähtäävän ilmastopolitiikan lisätoimiin palataan syksyllä.
 – Hallitus on tehnyt toimintasuunnitelmaa kuilun umpeen kuromiseksi ja päättää lisätoimista ilmastosuunnitelman ja ilmasto- ja energia-strategian hyväksymisen yhteydessä syksyllä 2021, hallitus linjasi huhtikuussa.
 Hallitus on yhteisesti arvioinut, että hiilineutraaliuteen vielä tarvittavien ilmastopäätösten määrää kuvaava päätös- ja toimenpidekuilu on kaventunut yhteentoista miljoonaan hiilidioksiditonniin.
 Vuoden 2020 ilmastovuosikertomuksessa kuilun suuruudeksi arvioitiin vielä viisitoista miljoonaa tonnia.
 – Kuilua ovat kaventaneet erityisesti päätökset energiaverouudistuksesta sekä päästöjen väheneminen päästökauppasektorilla aiemmin arvioitua nopeammin.
 – Lisäksi liikenteen päästöjen arvioidaan vähenevän ennakoitua nopeammin vuoden 2030 jälkeen ja puhtaammat lämmitysmenetelmät ja energiatehokkuuden parantuminen vähentävät myös asumisen päästöjä ennakoitua nopeammin, puoliväliriihessä todettiin.
 Vihreät ja vasemmistoliitto ovat moittineet erityisesti keskustan, mutta myös SDP:n valmiutta päättää syksyn budjettiriihessä vaalikauden lopun ilmastotoimista.
 Vihreät vaativat hallituksen budjettiriihestä päätöksiä vaalikauden lopun ilmastotoimista. Arkistokuvassa vihreiden ministerit Krista Mikkonen (kuvassa oikealla), Maria Ohisalo ja Pekka Haavisto 21. elokuuta Lappeenrannassa. Jani Saikko / Yle
 Puoliväliriihessä hallitus tappeli monta päivää turpeen kohtalosta, ja lopulta kompromissina turvetuotannon alasajoa pehmennettiin. Keskusta ja vihreät olivat turvekiistassa napit vastakkain.
 Syksyn budjettiriihessä kuumimmaksi kiistaksi näyttäisi nousevan kysymys maatalouden ilmastopäästöistä. Vihreät ja vasemmistoliitto vaativat maataloutta vahvemmin mukaan ilmastotalkoisiin ja keskusta polkee jarrua.
 Vasemmistoliitto poistaisi maatalouden energiaveropalautuksen ja määräisi raivausmaksun turvepelloille. Vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  on linjannut, että  maatalouden ilmastopäästöjä on leikattava  vähentämällä työkoneiden ja turvepeltojen päästöjä.
 Pääministeripuolue SDP on ollut maatalouden päästökiistassa varovainen.  SDP:n eduskuntaryhmä linjasi  elokuussa, että "määrätietoisia ilmastotoimia tarvitaan hallitusohjelman mukaisesti kaikilla sektoreilla, muun muassa käynnistämällä liikenteen sähköistämisen tuki".
 Hallituksen ilmasto- ja energiapoliittinen ministerityöryhmä on ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) johdolla etsinyt sopua ilmastopolitiikan lisätoimista.
 Vasemmistoliitto ja vihreät ovat viestittäneet, että keskusta torjuu kaikki ehdotukset, eikä tuo pöytään omia esityksiään. Keskustan mielestä ilmastonmuutosta voidaan torjua parhaiten yhdessä yritysten kanssa.
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  on sovitellut, että ilmastotoimista  voidaan päättää myöhemminkin .
 Keskustelu velan vaaroista jakaa hallitusta
 Hallitus joutuu budjettiriihessään palaamaan keskusteluun valtion velasta.
 Hallitusohjelmassa linjattiin, että "normaalin kansainvälisen talouden tilanteessa julkinen talous on tasapainossa vuonna 2023". Koronakriisin jälkeen kansainvälisessä taloudessa mikään ei ole enää normaalia. Velkakysymystä joudutaan esimerkiksi euroalueella miettimään uusiksi.
 Hallituspuolueista vasemmistoliitto puolustaa selkeimmin velkaelvytystä. SDP ja vihreät suhtautuvat velkaan hyvin joustavasti. Valtiovarainministerin salkkua kantava keskusta ja RKP puhuvat tiukimmin julkisen talouden tasapainosta – ainakin lähivuosien tavoitteena.
 Puoliväliriihen jälkeen toukokuun lopulla valtiovarainministeriksi siirtynyt keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  esitteli elokuussa ensimmäisen budjettiehdotuksensa.
 Valtiovarainministeriön budjettiehdotuksessa  menojen loppusumma on 63,2 miljardia euroa. Budjettiehdotus on 6,7 miljardia euroa alijäämäinen, mikä on hieman vähemmän kuin tälle vuodelle budjetoitu 7,6 miljardia euroa.
 Valtiovarainministeriö esittää, että ansiotulojen verotukseen tehdään indeksitarkistus, jotta verotus ei kiristyisi yleisen hinta- tai ansiotason nousun myötä.
 Budjettiriihessä päätetään valtiontaloutta vahvistavasta veroratkaisusta
 Hallitus sopi puoliväliriihessä,  että syksyn budjettiriihessä päätetään valtiontaloutta vahvistavasta 100–150 miljoonan euron veroratkaisusta. Päätöslistalla on myös investointeja edistäviä ja kilpailukykyä vahvistavia veromuutoksia.
 Lisäverojen kohdentamisesta on hallituksen sisällä poliittista erimielisyyttä.
 Yksi keino on ulkomaisten rahastojen Suomessa olevien kiinteistösijoitusten voittojen verottaminen.  Tästä on hallituksessa poliittinen yhteisymmärrys . Ehdotus toteutuu vasta vuonna 2023, jotta muutos ehdittäisiin valmistella kunnolla.
 Esimerkiksi vasemmistoliitto on nostanut pöydälle viiden prosentin lähdeveron nyt osinkoveroista vapautettujen yhteisöjen osingoille.
 Vasemmistoliitto ottaisi käyttöön viiden prosentin lähdeveron osinkoveroista vapautettujen yhteisöjen osingoille. Arkistokuvassa vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson kuntavaalien tulosillassa kesäkuussa 2021 Helsingissä. Benjamin Suomela / Yle
 Viiden prosentin lähdevero  sopii myös SDP:n suunnitelmiin, mutta keskusta ja RKP ovat olleet nihkeitä.
 Kesäkuussa selvitystyönsä esitellyt  valtiovarainministeriön asiantuntijaryhmä  ei suositellut lähdeveroa.
 – Vaikka viiden prosentin lähdeverolle on sinällään löydettävissä perusteita veropohjan tiivistämisen näkökulmasta, työryhmä kuitenkin katsoo, että erillistä osinkojen lähdeveroa ei olisi perusteltua ottaa osaksi Suomen verojärjestelmää.
 Työllisyystoimien tahdista tulossa kädenvääntöä
 Puolivälirihessä  hallitus sitoutui työllisyysasteen nostamiseen. Hallitus lupasi tehdä päätöksiä, joilla voidaan saavuttaa arviolta 80 000 lisätyöllistä.
 Työllisyystoimenpiteiden valmistelua on jatkettu työllisyyden edistämisen ministerityöryhmässä. Hallitus oli jo aiemmin päättänyt toimenpiteistä, joilla tavoitellaan 31 000–33 000 lisätyöllistä.
 – Puoliväliriihessä päätettävillä toimenpiteillä tavoitellaan 40 000–44 500 lisätyöllistä. Hallituskauden loppuun mennessä tehdään lisäksi päätökset 110 miljoonalla julkista taloutta vahvistavista työllisyystoimista. Hallituksen tavoitteena on, että vuosikymmenen puolivälissä työllisyysaste on 75%, hallitus linjasi huhtikuun lopulla.
 Hallituksen sisällä on ollut erimielisyyttä siitä, miten eri toimenpiteiden työllisyysvaikutus lasketaan. Valtiovarainministeriön lisäksi laskelmia tekevät myös muut ministeriöt.
 SDP:n eduskuntaryhmä linjasi kesäkokouksessaan, elokuussa, että perusterveydenhuollon hoitojonot on purettava ja hoitotakuuta on tiukennettava, jotta kansalaiset pääsevät hoitoon. Arkistokuvassa pääministeri Sanna Marin (sd.) eduskuntaryhmän kokouksessa 18. elokuuta Helsingissä.  Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Talouden elpyminen näyttäisi helpottavan myös työllisyystavoitteen saavuttamista. Ongelmaksi on noussut, miten kymmenet tuhannet avoimet työpaikat voitaisiin täyttää. Tähän yritetään vastata muun muassa koulutuksella.
 Valtiovarainministeriön budjettiehdotuksessa ammatillisen koulutuksen opettajien ja ohjaajien palkkaamiseen osoitetaan osana hallituksen tulevaisuusinvestointeja 70 miljoonan euron lisärahoitus vuodelle 2022.
 Työvoimapulaan etsitään tehokkaita pikalääkkeitä
 Valtiovarainministeri Saarikko totesi elokuussa, että osaavan työvoiman saatavuus uhkaa rajoittaa investointeja ja talouden kasvua.
 – Jo päätetyt työvoimapolitiikan uudistukset tulevat ensi vuonna voimaan oikea-aikaisesti. Hallituksen päättämiä julkista taloutta kohentavia työllisyystoimia tulee jatkaa etuuksien uudistuksin.
 – Näiden lisäksi tarvitaan nopeavaikutteisia toimia, joilla avoimien työpaikkojen ja työnhakijoiden kohtaantoa parannetaan, Saarikko arvioi.
 Saarikko nimesi valtiovarainministeriön kansliapäällikön  Juha Majasen  tekemään budjettiriiheen mennessä  selvitystyötä työllisyyden uusiksi täsmätoimenpiteiks i sekä varmistamaan jo päätettyjen toimien vaikuttavuutta.
 Selvitystyötä on tehty Majasen johdolla yhteistyössä eri ministeriöiden kanssa. Ehdotuksia odotetaan budjettiriiheen.
 Hallituksessa laajaa tukea poliisin lisärahoille
 Hallitus- ja myös oppositiopuolueiden eduskuntaryhmien kesäkokouksissa on kannettu laajasti huolta poliisin määrärahoista. Monena vuonna poliisi on saanut lisärahansa viimeistään joulukuussa budjetin eduskuntakäsittelyssä.
 RKP:n mielestä budjettiriihessä on oltava valmius lisätä poliisirahoja. Arkistokuvassa RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson huhtikuun puoliväliriihessä. Juha Kivioja / Yle
 Esimerkiksi SDP:n eduskuntaryhmä linjasi, että suomalaisten arjen turvallisuudesta pidetään huolta varmistamalla poliisin riittävät resurssit, jotka pohjautuvat sisäisen turvallisuuden ohjelmaan. RKP:n mukaan budjettiriihen yhteydessä hallituksella on oltava valmius lisätä poliisin ja oikeudenhoidon rahoitusta,
 Sisäministeriön  mukaan poliisi on tilanteessa, jossa vuoden 2022 budjettikehyksen mukainen määräraha ei enää riitä toiminnan nykytason ylläpitämiseen.
 – Poliisi tarvitsee pysyvästi lisärahoitusta noin 35 miljoonaa euroa vuonna 2022 ja noin 50 miljoonaa euroa vuodessa siitä eteenpäin, sisäministeriön budjettiehdotuksessa linjataan.
 Budjettiriihessä kaivetaan lisärahaa myös tieteelle, tutkimukselle ja kulttuurille. Taustalla on Veikkauksen tuottojen voimakas supistuminen.
 Voit keskustella tästä artikkelista 5.9.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kiistelty lähdevero palaa budjettipöytään riisuttuna – ay-liike ja säätiöt rajattiin pois, finanssialan mukaan eläkemaksut voisivat nousta
 Tupakan vero nousee taas, mutta mitä muuta Annika Saarikko ehdottaa ensimmäiseen budjettiinsa? Seuraa näitä seitsemää asiaa
 Annika Saarikko: Kansliapäälliköt miettimään, miten työntekijät ja työpaikat kohtaisivat – työn vastaanottamisesta on tehtävä kannattavampaa
 Pitkäksi venynyt kehysriihi maaliin – Hallitus tavoittelee työperäisen maahanmuuton kaksinkertaistamista, kotitalousvähennykseen korotus

Vihreät ja vasemmistoliitto huojuttavat hallitusta – kiista maatalouden ilmastopäästöistä kuumentaa budjettiriihtä


Summary: Krimin ihmisoikeustilanne on heikentynyt Venäjän miehityksen aikana. Asiantuntijoiden mukaan Krimiä myös militarisoidaan ja venäläistetään nopeaan tahtiin.

KIOVA, UKRAINA Mumine Saliev  muistaa sen aamun kuin eilisen. Tasan kuudelta aamulla Venäjän turvallisuuspalvelujen erikoisjoukot tunkeutuivat asuntoon Krimin Simferopolissa ja raahasivat Salievin aviomiehen vankilaan. Perheen neljä lasta seurasivat sivusta kauhun vallassa.
 – Se oli todella pelottavaa. Erikoisjoukot mursivat oven. Heillä oli raskaat aseet ja koiria. Pidätystilanteessa he eivät näyttäneet pidätysmääräyksiä tai sallineet puheluita asianajajille, Mumine Saliev kertoo.
 Saliev uskoo, että hänen aviomiehensä pidätys liittyi tämän ihmisoikeustyöhön.
 Seiran Saliev  oli mukana  Krimin solidaarisuus -nimisessä  järjestössä. Hän dokumentoi ihmisoikeusrikkomuksia ja seurasi muun muassa oikeudenkäyntejä, joissa Krimin tataareja tuomittiin poliittisin perustein.
 Seiran Salievin lisäksi järjestön neljä muuta jäsentä pidätettiin samoihin aikoihin.
 Mumine Saliev kertoo tarinaansa yhdessä Ukrainan pääkaupungin Kiovan krimiläisistä ravintoloista. Krimiltä paenneet tataarit ovat avanneet liudan ravintoloita sen jälkeen kun Venäjä valtasi Krimin niemimaan Ukrainalta maaliskuussa 2014.
 Saliev asuu edelleen Krimillä, mutta ei tunne oloaan turvalliseksi.
 – Venäjän valtauksen yhteydessä ihmisiä alkoi kadota, sitten alkoivat pidätykset ja oikeudenkäynnit, Saliev sanoo.
 – Elämme Krimillä kuin valtavassa avovankilassa. Ikinä ei voi tietää, mitä tapahtuu seuraavaksi.
 Mumine Saliev pyrkii auttamaan poliittisten vankien lapsia Krimillä. Yhteensä 194 lasta kasvaa ilman isäänsä, jotka ovat vangittuna Venäjällä. Antti Kuronen / Yle
 Tutkintavankeus kuin kidutusta
 Krimin tataarien todellisuus järkkyi Venäjän miehityksen myötä vuonna 2014.
 Venäjän vankiloissa on yli sata ukrainalaista poliittista vankia. Heistä kaksi kolmannesta on Krimin tataareja.
 Ihmisoikeusjärjestöt ja läntiset hallitukset  ovat kritisoineet Venäjää etenkin  Krimin tataareihin kohdistuvasta kampanjasta .
 Suomesta kolmen sotilaan vartiosto osallistui Ukrainan itsenäisyyden 30-vuotisjuhlan sotilasparaatiin Kiovassa. Antti Kuronen / Yle
 Mumine Salievin aviomiehen Seiranin painajainen on jatkunut neljä vuotta. Ensimmäiset kaksi vuotta hän oli tutkintavankeudessa Krimillä olosuhteissa, joita ihmisoikeusjärjestöt pitävät kidutuksena.
 – Pienessä sellissä on pedit vain yhdelletoista vangille, vaikka heitä on neljätoista. Vangit joutuvat nukkumaan vuorotellen. Nukkuminen on joka tapauksessa lähes mahdotonta, koska melua on ympäri vuorokauden. Ulkona saa käydä hyvin harvoin, Saliev kuvailee.
 Saliev sanoo aviomiehensä olleen Simferopolissa seitsemän kuukautta eristyssellissä. Sen jälkeen hänelle on sallittu yksi viidentoista minuutin puhelu kuukaudessa.
 – Se ei tietysti riitä neljälle lapselle, Saliev sanoo.
 Krimin Simferopolin jälkeen Seiran Saliev siirrettiin Venäjän Rostoviin. Siellä hän on odottanut noin kaksi vuotta päätöstä 16 vuoden vankeustuomiosta tekemästään valituksesta.
 Mumine Saliev arvioi, että valitus hylätään.
 Sen jälkeen tataarivangit siirretään yleensä rangaistuslaitoksiin Venäjän syrjäisiin kolkkiin kauas Krimiltä.
 Maria Tomak on arvostetuimpia Krimin ihmisoikeustarkkailijoita. Hän johtaa Kiovassa Media Initiative for Human rights-järjestöä. Antti Kuronen / Yle
 "Krim on pakkovenäläistetty"
 Myös Krimin ihmisoikeustilannetta seuraava  Maria Tomak  on sitä mieltä, että ihmisoikeustilanne on heikentynyt.
 – Jos Krimillä esimerkiksi sanoo julkisesti, että Krim on osa Ukrainaa, saa todennäköisesti syytteen separatismista, sanoo Kiovassa toimivan Media Initiative for Human rights -kansalaisjärjestön johtaja Maria Tomak.
 Tomakin mukaan Venäjä pyrkii pakkovenäläistämään Krimin. Esimerkiksi Venäjän passin hankkiminen on käytännössä välttämätöntä.
 – Ukrainan passilla Krimillä ei voi elää. Peruspalveluita on lähes mahdotonta saada, jopa sairaalaan pääsy tai lasten saaminen kouluun on hyvin vaikeaa, sanoo Tomak.
 Tomak itse ei ole käynyt Krimillä sitten valtauksen ensimmäisen vuoden. Niille, jotka keräävät tietoja ihmisoikeusloukkauksista, kiinnioton vaara on Krimillä todellinen.
 Samalla kun miehityksen vastustajat on yritetty hiljentää, Venäjä on asuttanut niemimaalle venäläisiä. Yleisten arvioiden mukaan heitä on ainakin puoli miljoonaa.
 – Venäjältä pyritään tuomaan väestöä, etenkin asevoimien ja turvallisuuspalveluiden henkilökuntaa. Lisäksi Krimille on muuttanut paljon virkamiehiä. Myös siviileille on luotu kannustimia. Krim on venäläistetty, Tomak sanoo.
 – Näiden toimien tavoitteena on tehdä Krimin miehityksen purkaminen mahdottomaksi.
 Venäjä linnoittanut Krimin
 Venäjä valtasi Krimin heti Maidanin mielenosoitusliikeen ajettua presidentti  Viktor Janukovitšin  maanpakoon Venäjälle.
 Venäjän tärkein Mustanmeren laivastotukikohta oli Krimillä. Venäjän presidentti  Vladimir Putin  pelkäsi menettävänsä tukikohdan, joka oli vuokrasopimuksella Ukrainan maaperällä. Siksi hän liitti niemimaan Venäjään.
 Pian sen jälkeen Venäjän johtamat joukot aloittivat sodan Krimistä pohjoiseen sijaitsevassa Donbasissa. Venäjä on jatkanut sotaa yli seitsemän vuotta, mutta ei ole liittänyt Donbasissa miehittämiään alueita Venäjään.
 Ratkaisemattomat Itä-Ukrainan ja Krimin kysymykset varjostivat Ukrainan itsenäisyyden 30-vuotisjuhlallisuuksia viime viikolla.
 Ukraina juhlisti 30-vuotista itsenäisyyttään paraatissa Kiovassa elokuussa 2021. Antti Kuronen / Yle
 Vaikka Kiovan sotilasparaati oli näyttävä, Krimin miehityksellä Venäjä on ottanut Mustanmeren alueesta myös sotilasstrategisesti tiukan otteen.
 Ukrainan entinen puolustusministeri  Andriy Zagorodnyuk  sanoo Ylelle Venäjän tehneen Krimistä jättimäisen sotilastukikohdan.
 Zagorodnyukin mukaan Venäjä pystyy Krimin ansiosta osoittamaan sotilaallisen voimaansa niin Euroopassa kuin Lähi-idässä.
 – Venäjälle Krim on kuin jättimäinen, uppoamaton lentotukialus. Siellä on ilmavoimaa, suuri laivasto ja ohjuksia, Zagorodnyuk sanoo.
 Ukrainan entisen puolustusministerin mukaan Venäjän tavoite on hallita Krimiltä koko Mustanmeren ja Azovanmeren aluetta. Venäjä on tuonut Krimille myös ohjuksia, joiden kantama riittää Euroopan eri kolkkiin.
 Zagorodnyuk seuraa edelleen työkseen tiiviisti puolustusasioita. Hänen mukaansa Krimillä on merkkejä ydinasevarastojen kunnostamisesta. Zagorodnyuk arvioi, että Venäjä harkitsee ydinkärkien sijoittamista Krimille.
 – Krimin miehitys ja militarisointi eivät ole yksinomaan Ukrainan ongelma, vaan turvallisuusuhka koko Euroopalle sekä sääntöpohjaiselle maailmanjärjestykselle, Ukrainan entinen puolustusministeri sanoo.
 Krimin tilannetta käsittelevään huippukokoukseen Ukrainan Kiovassa 23. elokuuta osallistui edustajia 44:stä eri valtiosta ja kansainvälisestä järjestöstä. Fatif Aktas/Stella Pictures / ddp
 Poliittisten vankien lapsia 194
 Sillä aikaa kun krimiläinen Seiran Saliev istuu Venäjällä vankeudessa, hänen vaimonsa Mumine tekee työtä poliittisten vankien lasten hyväksi.
 Poliittisten vankien lasten määrä on koko ajan kasvanut. Nyt heitä on Krimillä 194.
 Krimin lapsuus -niminen järjestö yrittää terapian avulla tukea lapsia, jotka kaipaavat Venäjän vankiloissa viruvia vanhempiaan.
 – On myös lapsia, jotka ovat syntyneet pidätyksen jälkeen. He eivät ole koskaan tavanneet isiään, Mumine Saliev sanoo.
 Maailmanpolitiikan arkipäivää radioohjelma käsittelee Krimin tilannetta: Yle radio 1: la 4.9. klo 12.05, Radio Suomi su 5.9. klo 13.30.  Sekä Yle Areena
 Lue Lisää:
 Presidentti Niinistö Ukrainassa: ”Suomi tukee kansainvälisiä ponnisteluja Ukrainan alueellisen integriteetin palauttamiseksi”

Krimin tataarit elävät pelossa – Mumine Salievin mies dokumentoi ihmisoikeusrikkomuksia ja istuu nyt 16 vuoden vankeustuomiota Venäjällä


Summary: Uuden taidelukion rakennustyömaa on vaikuttava näky Kuopion keskustassa. Iso kiinteistö on huputettu eli sääsuojattu. Huputus on yleistynyt etenkin julkisen puolen uudiskohteissa. Uusi koulukiinteistö valmistuu kesällä 2022.

Taidelukio Lumitin uudisrakennus nousee hyvää vauhtia Kuopiossa. Musiikkikeskuksen ja vanhan Yhteiskoulun väliin nousevan neljäkerroksisen kiinteistön runko on valmis.
 Nyt rakennus on huputettu eli sääsuojattu. Se vaati suojamuovia arviolta noin 10 000 neliömetriä. Suojaus on elinehto kun painotetaan tervettä ja puhdasta rakennustapaa.
 Uusi taidelukio rakentuu nyt sääsuojan alla.  Sami Takkinen / Yle
 – Kaupungilla on linjaus, että kaikessa uudisrakentamisessa on oltava sääsuojaus, sanoo rakennuttaja  Hilkka Laakso  Kuopion Tilapalveluista.
 Sääsuojaus on yleistynyt viime vuosina varsinkin julkisen puolen rakennuskohteissa. Huputettuja uudisrakennuksia kuten kouluja tai päiväkoteja näkyy selvästi enemmän kuin 10 vuotta sitten.
 Sääsuojauksen yleistymiseen vaikuttaa osaltaan se, että kosteudenhallintaan tuli tiukemmat vaatimukset vuonna 2017.
 – Puurakenteisissa koulukohteissa on selkeästi ehdoton vaatimus sääsuojaamisesta. Myös betonirakenteisissa rakennuksissa huputtaminen helpottaa töitä, sanoo Rakennusteollisuus RT:n asiantuntija  Jani Kemppainen .
 Huputtaminen nostaa rakennusurakan kustannuksia, mutta hyödyt kosteusongelmien vähentymisessä ovat merkittävät.
 Jani Kemppainen arvioi, että uudisrakennuksen sääsuojauksesta tulee julkisella puolella maan tapa. Huputus yleistynee vahvasti myös korjausrakentamisessa.
 Uusi taidelukio saa vesikaton syksyn aikana. Sami Takkinen / Yle
 Vesikatto valmistuu syksyn aikana
 Taidelukion rakentaminen alkoi lokakuussa 2020 ja nyt työmaalla ahertaa 50–60 rakentajaa. Työ on edistynyt suunnitelmien mukaan.
 – Nyt teemme sääsuojan alla vesikattotyöt valmiiksi sekä ulkopuolen verhouksia ja muurauksia. Lisäksi sisävalmistusvaiheen työt etenevät, kertoo vastaava työnjohtaja  Kari Hokkanen  NCC Suomesta.
 Nykyaikaisten opetustilojen lisäksi rakennukseen tulee teatteri-, liikunta- ja tanssisaleja sekä yhteiskäyttötiloja Kuopion Musiikkikeskuksen kanssa.
 Tilaa on yhteensä yli 9 000 neliömetriä. Rakennus on mitoittu 600 opiskelijan kouluksi ja lisäksi henkilökuntaa on jatkossa 50.
 Taidelukion liikuntasalissa on tilaa 600 neliömetriä. Sami Takkinen / Yle
 Talotekniikassa korostuu kestävä kehitys ja esimerkiksi sisäilmanlaadusta huolehtii älykäs ilmanvaihtojärjestelmä. Rakennustyö toteutetaan Terve talo -periaatteella.
 – Se tarkoittaa, että paikat pitää säilyä kuivana kun tehdään vesikattoa. Sääsuoja takaa sen. Lisäksi kiinnitetään huomiota puhtauteen ilmanvaihtoasennuksia tehtäessä. Myös kaikki materiaalit on oltava aina suojassa, sanoo vastaava työnjohtaja Kari Hokkanen.
 Taidelukion aulatilaa. Sami Takkinen / Yle
 Kirvesmies kirjoittaa blogia työmaalta
 Taidelukio Lumitin uusi kiinteistö maksaa Kuopion kaupungille noin 27 miljoonaa euroa. Sääsuoja puretaan pois loppusyksystä ja talven rakentajat urakoivat lämpimissä sisätöissä.
 – Moni yllättyy kun suojahuppu otetaan pois. Mitä sen alta paljastuukaan, sanoo rakennustyömaalla työskentelevä kirvesmies  Jukka Laurio .
 Hän kirjaa havaintojaan Kuopion uuden taidelukion rakentumisesta myös  rakennusyhtiön verkkosivuille.  Laurio pitää siellä blogia rakennustöistä ja työmaatunnelmista.
 Iso ja poikkeuksellinen koulukiinteistö tarjoaa uutta myös konkarille.
 – Olen nyt jo toista taidelukiota rakentamassa, ensimmäinen tuli Savonlinnaan. Tilankäyttö ja avaruus on mielenkiintoista tässä kohteessa. Rakennuksen toiminnallisuus on varmasti aika hyvä, arvioi Jukka Laurio.
 Kirvesmies Jukka Laurio kirjoittaa blogia taidelukion työmaatunnelmista. Sami Takkinen / Yle
 Taidelukiorakennustyön edistymisestä tulee blogitekstejä inspiraation mukaan silloin tällöin. Kirjoittaminen vaatii sopivaa tunnetta eikä tarina synny väkisin.
 Laurio miettii tekstejä töitä tehdessä useampana päivänä. Kun idea syntyy niin varsinaiseen kirjoittamiseen menee tunti tai kaksi.
 Jukka Laurion mukaan hyvä blogiteksti on ytimekäs, sopivan lyhyt ja vähän pitää olla myös pilkettä silmäkulmassa.
 Seuraava blogiteksti on vielä mietinnässä. Kirjoittamista helpottaa se, että aikataulu on vapaa ilman jotain tiettyä päivämäärää.
 Taidelukion uusi rakennus sen sijaan valmistuu kesäkuussa 2022. Heinäkuussa on vuorossa kalustus ja koulutyö alkaa ensi elokuussa.
 Lue lisää:
 Pohjoiskarjalainen pikkukunta rakensi koulun 100 vuodeksi ja upotti siihen yli 12 miljoonaa euroa – kunnat rakentavat nyt kiivaasti kouluja

Näin syntyy sisäilmaltaan terve koulurakennus – 27 miljoona euroa maksava Kuopion uusi taidelukio rakentuu valtavan hupun alla


Summary: Tekstiilijätteen vastaanottokokeilun tarkoituksena on vähentää kierrätykseen kelpaamattoman tekstiilijätteen päätymistä kuivajätteen sekaan. Suomessa heitetään tekstiiliä pois jopa miljoona kiloa vuodessa.

Heti portin pielessä komeilee viisi mustaa isoa jäteastiaa, joiden kyljessä lukee  poistotekstiili . Näihin laatikoihin voi veloituksetta laittaa kotitalouksien käytöstä poistettuja tekstiilejä.
 Imatralla jäteastioiden ympärillä käy arkipäivänä vilkas kuhina. Autoja tulee tasaisena virtana portista sisään. tuomaan kotitalouksien romuja ja puutarhajätteitä.
 Kaksi työntekijää ohjaa autoilijat ajamaan oikeisiin keräyspisteisiin riippuen siitä, mitä kyydissä on.
 Etelä-Karjalan Jätehuollon asiakaspalvelupäällikkö Mari Ilvosen mukaan mitään määrätavoitetta ei ole asetettu tekstiilikeräykselle, mutta odotukset ovat korkealla. Mikko Savolainen / Yle
 Lappeenrannassa ja Imatralla on käynnissä tekstiilijätteen vastaanottokokeilu, jonka aikana poistotekstiilejä otetaan vastaan Harakan, Toikansuon ja Kukkuroinmäen Hyödyksi-asemilla.
 Kokeilun aikana kerättävä tekstiilijäte toimitetaan esikäsittelyyn Imatralle toimintakeskus Saimaanvirtaan. Sillä on jo vankka kokemus tekstiilijätteen käsittelystä. Saimaanvirtaan tulee jo nyt jopa 500 kilon edestä tekstiilejä päivässä.
 Toimintakeskuksessa vaatteet käydään läpi yksitellen ja ne lajitellaan käsityönä.
 Hyväkuntoiset vaatteet menevät Saimaanvirran omaan kierrätysmyymälään.  Mikko Savolainen / Yle
 – Myyntiin kelpaamattomista vaatteista irrotetaan napit ja vetoketjut ja ne voidaan myydä erikseen, kertoo toimintakeskus Saimaanvirran toiminnanjohtaja  Mika Salminen.
 Kaikkein halutuinta on puhdas puuvilla ja villa eli ihan puhtaat raaka-aineet ja materiaalit, joita pystytään hyödyntämään sellaisenaan.
 – Tekstiileistä tehdään meidän työpajalla uusia tuotteita. Esimerkiksi farkuista voi syntyä laukkuja, kertoo toiminnanjohtaja Mika Salminen.
 Myyntiin kelpaamattomista vaatteista irrotetaan napit ja ne myydään erikseen. Mikko Savolainen / Yle
 Toiminnanjohtajan mukaan tavoite on, että mahdollisimman paljon kierrätystekstiileistä jää Etelä-Karjalaan, jossa ne ne käytetään uudestaan jossain muodossa. Suurin osa tekstiileistä pystytään jo nyt jatkojalostamaan.
 – Tällä hetkellä noin kymmenen prosenttia tänne tulevasta tekstiilimäärästä on sellaista, jota ei meillä pystytä hyödyntämään. Kaikki muu joko käytetään sellaisenaan, hyödynnetään muokattuna tai raaka-aineen osana.
 Toimintakeskus Saimaanvirran toiminnanjohtaja Mika Salminen kertoo, että jopa 90 prosenttia heille tulevista tekstiileistä pystytään tällä hetkellä hyödyntämään. Mikko Savolainen / Yle
 Aiemmin hyödyntämätön jätetekstiili on mennyt kuivajäteastiaan. Jatkossa osa poistotekstiileistä kuljetetaan Lounais-Suomen Jätehuollon uuteen jalostuslaitokseen Paimioon.
 Paimiossa ei kuitenkaan vielä pystytä hyödyntämään kaikkia poistotekstiilejä. Esimerkiksi kerrokselliset vaatteet, kuten toppatakit ja sadeasut ovat edelleen haaste myös Paimion uudessa laitoksessa.
 Kierrätykseen eivät myöskään kelpaa esimerkiksi alusvaatteet, patjat ja matot.
 Paimiossa tekstiileistä jalostetaan kierrätyskuituja, joista voidaan valmistaa esimerkiksi lankaa, kangasta, eristeitä, akustiikkalevyjä ja komposiittia.
 Kierrättäjän muistilista Nämä kelpaavat poistolaatikkoon: Takit, paidat, housut ja hameet Lakanat Verhot ja pöytäliinat Pyyhkeet Täkit ja päiväpeitot Nämä eivät kelpaa poistolaatikkoon: Alusvaatteet ja työvaatteet Asusteet (kengät, laukut ja vyöt) Toppatakit Tyynyt ja patjat Pehmolelut Turkikset Matot Märät, likaiset tai öljyiset tekstiilit Jäteyhtiöillä voi olla erilaisia käytäntöjä.  Katso lisää Etelä-Karjalan Jätehuollon sivuilta .
 Etelä-Karjalassa Saimaanvirran toimintakeskus myös lahjoittaa ja antaa tekstiilejä eteenpäin esimerkiksi pienyrittäjien, kuten ompelimoiden tarpeisiin.
 Etelä-Karjalan Jätehuolto Oy:n asiakaspalvelu- ja viestintäpäällikkö  Mari Ilvosen  mukaan tekstiilijätteen kokeilujaksoon oli selkeä syy. Se on jätelaki.
 – Uuteen jätelakiin on tulossa velvoite, että parin vuoden päästä tätä täytyy jossain muodossa joka tapauksessa alkaa keräämään. Nyt on hyvä aika kokeilla.
 Tekstiilit ovat kierrätyksen kannalta olleet iso ongelma, koska monet tekstiilit ovat sekamateriaalia. Erityisesti elastaania sisältävät vaatteet ovat olleet vaikeasti hyödynnettäviä, sanoo Mari Ilvonen.
 Saimaanvirta myös lahjoittaa ja antaa eteenpäin kankaita esimerkiksi ompelimoille. Mikko Savolainen / Yle
 –Vasta nyt on oikeasti saatu sellainen ainutlaatuinen tekniikka kehitettyä Paimiossa, jolla pystytään kierrättämään näitä poistotekstiilejä.
 Etelä-Karjalan Jätehuollon järjestämä kokeilu kestää lokakuun loppuun.
 – Jos kokeilu onnistuu ja laatikoihin tuodaan vain sinne kuuluvia poistotekstiilejä, tämä varmasti tulee jatkumaan, lupailee Etelä-Karjalan Jätehuollon asiakaspalvelu- ja viestintäpäällikkö Mari Ilvonen.
 Lue lisää :
 Pikamuodin kriisi toi vipinää Suomen tekstiilialalle – visioissa siintää Pohjois-Euroopan johtajuus kierrätyskuiduissa sekä 17 000 uutta työpaikkaa

Tiedätkö, mikä on tekstiilijätettä? Katso täältä yksi muistilista – valtaosan voi käyttää uudestaan


Summary: Vakavassa liikenneonnettomuudessa henkilöauto suistui tieltä. Kyydissä ei ollut kuljettajan lisäksi muita.

Oululainen nuori mies kuoli henkilöauton ulosajossa Utajärven Ouluntiellä aikaisin lauantaiaamuna.
 Poliisi kertoo saaneensa hälytystehtävän aamulla noin kello 5.30. Paikalla henkilöauto oli suistunut tieltä. Auton kyydissä oli pelkästään kuljettajana toiminut nuori mies. Mies sai surmansa heti.
 Onnettomuudessa auto päätyi tieltä ojan kautta pellolle. Poliisi kertoo, että silminnäkijöiden havaintojen perusteella miehen epäilleen ajaneen ylinopeutta. Nopeusrajoitus alueella on 80 kilometriä tunnissa.
 Poliisi tutkii asiaa törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena sekä kuolemansyyn selvittämisenä. Poliisi ei tiedota asiasta enempää tässä vaiheessa.
 Lisää  Pohjois-Pohjanmaan  uutisia Yle Areenassa. Kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Nuori oululaismies kuoli ulosajossa Utajärvellä lauantaiaamuna


Summary: Radikalisoituneen srilankalaismiehen puukkoiskussa haavoittui seitsemän perjantaina Aucklandissa. Kriitikkojen mukaan Uuden-Seelannin terrorismilainsäädäntö keskittyy liikaa vain toteutuneiden tekojen rankaisemiseen.

Uusi-Seelanti tiukentaa terrorismilainsäädäntöään perjantaisen veitsi-iskun jälkeen, jossa srilankalaismies puukotti viittä henkilöä ruokakaupassa Aucklandissa.
 Iskussa loukkaantui yhteensä seitsemän henkilöä. Poliisi ampui 32-vuotiaan puukottajan kuoliaaksi minuuttien sisällä hyökkäyksen alkamisesta.
 Mies oli poliisille ennestään tuttu. Hän vapautui kolmen vuoden aserikokseen liittyvästä vankeustuomiosta heinäkuussa. Hän oli tekohetkellä viranomaisten seurannassa.
 Uuden-Seelannin toteutuneiden tekojen rankaisemista painottavaa terrorismilainsäädäntöä on kritisoitu siitä, että se ei tarjoa riittävää pohjaa iskuja ennaltaehkäiseville toimille. Nyt uuden lain on määrä kriminalisoida terrori-iskujen suunnittelu.
 Pääministeri  Jacinda Ardern  lupasi tiedotustilaisuudessa lauantaina, että lakimuutos ajetaan parlamentissa läpi viimeistään syyskuun loppuun mennessä.
 – Sitoudun siihen, että saatamme tehtävän päätökseen heti, kun parlamentti kokoontuu – se tarkoittaa ponnisteluja lain hyväksymiseksi niin pian kuin mahdollista, eikä tämän kuun loppua myöhemmin, Ardern sanoo.
 Poliisi valvoi tekohetkellä
 Ardernin mukaan srilankalaismies saapui Uuteen-Seelantiin alun perin opiskelijaviisumilla. Hän kiinnitti poliisin huomion vuonna 2016 Isisin väkivaltaista ideologiaa ihannoivilla sosiaalisen median julkaisuillaan.
 Poliisi ehti puhutella miestä kahdesti, ennen kuin tämä pidätettiin ensimmäisen kerran vuonna 2017 Aucklandin lentokentällä. Viranomaisten mukaan hän oli matkalla Syyriaan, todennäköisesti liittyäkseen Isisin joukkoihin. Poliisin etsinnässä miehen hallusta löytyi metsästysveitsi ja kiellettyä propagandamateriaalia. Mies vapautettiin takuita vastaan.
 Vankilatuomion mies sai vuonna 2018 poliisin löydettyä tämän hallusta veitsen ja kaksi Isisin propagandavideota.
 Merkkejä radikalisoitumisesta löytyi vielä myöhemminkin, ja oikeus varoitti miehen olevan suuri uhkatekijä sekä motivoitunut ja kykeneväinen iskun suorittamiseen. Srilankalaista ei laillisesti kuitenkaan kyetty pitämään telkien takana.
 Tiivis poliisivalvonta ei estänyt puukkoiskua Aucklandissa. /All Over Press
 Poliisi seurasi miestä tiiviisti 53 päivän ajan tämän vapautumisesta lähtien. Operaatiossa työskenteli noin 30 poliisia kellon ympäri.
 Poliisi seurasi miestä myös tämän astellessa sisään Countdown-ruokakauppaan suorittamaan iskua. Poliisin mukaan mies näytti asioivan kaupassa kuten kuka tahansa asiakas, kunnes hän nappasi esillä olleen veitsen hyllystä ja alkoi puukottaa ihmisiä.
 Countdown-ketju kertoo poistaneensa veitset ja sakset hyllyistään ja harkitsee nyt niiden myymistä.
 Ardern: Tiukempi laki ei olisi estänyt iskua
 Ardernin mukaan sellaista johtopäätöstä ei voi tehdä, että perjantain isku olisi ollut estettävissä tiukemmalla lainsäädännöllä.
 – Kyseessä oli hyvin motivoitunut yksilö, joka verhosi hyökkäyksen kaupassa käynnillä. Olosuhteet olivat hyvin haastavat [iskun estämiselle], Ardern sanoo.
 Miehen nimeä ei vielä voida julkistaa, Ardern sanoi tiedotustilaisuudessa.
 – Minulla ei muutenkaan olisi ollut aikomusta paljastaa nimeä. Yksikään terroristi, elossa tai kuollut, ei ansaitse nimeään julkisuuteen saadakseen hakemaansa mainetta.

Uusi-Seelanti kiristää terrorismilakia veitsi-iskun jälkeen – poliisin seurannassa ollut mies vapautui vankilasta ja puukotti useita


Summary: Valtion malminjalostusyhtiö selvittää kiistellyn hankkeen toteuttamismahdollisuuksia Savukoskella. Jopa kaivosmyönteiset kritisoivat ympäristölupaa. KHO voi ratkaista kaivoksen kohtalon, mutta sitä joudutaan ehkä odottamaan ensi vuoteen.

Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisua Soklin kaivoksen ympäristölupavalituksiin voidaan joutua odottamaan ensi vuoteen.
 KHO jalkautui Soklin kaivosalueella kahden päivän katselmuksen aiemmin tällä viikolla. Kaivoshankkeen vastustajat pääsivät ilmaisemaan huolensa ja tarkentamaan näkemyksiään.
 – Ainoa oikea ratkaisu on hylätä ympäristölupa. Tämä alue kuuluu suojeluun. Tämä on niin erikoisen rehevä, kuin keidas täällä keskellä karuja männiköitä, vaatii Sodankylän Lokan kylässä asuva  Leena Pyhäjärvi .
 Kemin-Sompion paliskunnan poroisäntä  Mika Kavakka  pitää kaivosta erittäin tuhoisana poronhoidon kannalta.
 – Kun erämaa suunnitellaan muutettavaksi teollisuusalueeksi, niin sehän on niin valtava muutos ympäristöön.
 Korkeimman hallinto-oikeuden oikeusneuvos ja Sokli-käsittelyn puheenjohtaja Riitta Mutikainen. Juuso Stoor / Yle
 KHO tutustui kaivosalueeseen osana Soklin ympäristöluvasta tehtyjen valitusten käsittelyä. Vaasan hallinto-oikeus  hyväksyi luvan  viime vuonna, mutta päätöksestä on tehty yhteensä kuusi valitusta.
 – Tällaisissa maankäyttö ja ympäristöasioissa järjestämme katselmuksia juuri siitä syystä, että asiat selkiintyvät ja havainnollistuvat maastossa, kertoo korkeimman hallinto-oikeuden oikeusneuvos ja Sokli-käsittelyn puheenjohtaja  Riitta Mutikainen .
 Rekkaralli ja jäkälän kohtalo huolettavat
 Tällä hetkellä kaivosoikeudet omistaa hankeyhtiö Sokli Oy. Sen taas omistaa valtion omistama Suomen Malmijalostus Oy, joka  hankki kaivosoikeudet  norjalaiselta Yaralta ja aikoo "analysoida hankkeen kehittämismahdollisuuksia".
 Poroisäntä Mika Kavakka pitää ongelmana sitä, että kaivoksen saasteet ja vaikutukset leviävät paljon laajemmalle kuin vain kaivosalueelle ja se vaikuttaa lupon ja jäkälän määrään.
 Hän pitää valitettavana, että selvityksissä ei ole otettu huomioon monia asioita, jotka vaikuttavat ympäristön tilaan. Näitä ovat kaivokselle tarvittava vuosittainen valtaisa hakemäärä ja lähes tauoton rekkaralli läpi Savukosken kairojen.
 Katselmusväki Soklin ahoalueella Pierkulin aavan pohjoispuolella. Raimo Torikka / Yle
 Suomen luonnonsuojeluliiton Lapin piirin puheenjohtaja  Mika Flöjt  pitää jo nyt Soklin kaivoksen koelouhinnoissa syntyneitä kasoja ympäristörikoksena. Luonnonsuojeluliiton säteilymittarit osoittavat kasojen sisältävän maa-aineksia, jotka säteilevät vaarallisesti.
 Flöjtin mukaan Soklin kaivossuunnitelman sisältämät vesistöhankkeet rikkovat EU:n vesipuitedirektiiviä. Näitä ovat muun muassa taimen- ja harjusvesinä tiedettyjen Sokliojan ja Ylä-Nuorttin uomien siirto sekä kaivoksen vuotovesien ohjaaminen ympäröiviin vesistöihin ja purkuputken kautta Kemijokeen.
 Lue myös:   Murmanskissa herättiin Soklin kaivoshankkeeseen – aluehallinto odottaa tietoja siitä, miten kaivos vaikuttaisi vesiin Venäjällä
 Soklin suunnitelma ei kelpaa edes kaivosta haluavalle
 Kaivosmyönteinen Savukosken kunnanvaltuuston jäsen  Jan Hietanen  (ps.) ei halua nykyisella tavalla suunniteltua kaivosta Sokliin.
 Hietasen mielestä Savukoski tarvitsisi Soklin tuomat työpaikat ja verotulot, mutta vain niin, että alueelta kaivetaan vain mineraalit ylös ja vietäisiin muualle rikastettavaksi.
 Jan Hietanen pitää nykyistä Soklin kaivossuunnitelmaa liian saastuttavana. Juuso Stoor / Yle
 Tällä hetkellä esillä oleva kaivossuunnitelma ei Hietaselle kelpaa. Se vaarantaisi uimavedet ja kalastuksen.
 – Meidän elinympäristö kärsii aivan liian tuhoisan iskun, Hietanen epäilee.
 Soklin kaivoksella käytettävät vedet on tarkoitus purkaa Lattunaan parikymmentä kilometriä Hietasen kotikylästä Martista ylävirtaan.
 Katselmuksen aikana tuli selville, että purkuvesien vaikutus on koettavissa myös Martin kylän kohdalla. Veteen liuenneet kemikaalit luonnollisesti huilaavat paljon pidemmälle virran mukana.
 Soklin purkuputki purkaa kaivokselta tulevat vedet Kemijokeen Lattunan kohdalle. Juuso Stoor / Yle
 Kaivosyhtiö jatkaa lupaprosessia
 Kaivosyhtiö on valittanut Vaasan hallinto-oikeuden tekemistä kaivosalueen rajauksista ja muutoksista. Yhtiö esitteli korkeimmalle hallinto-oikeudelle päivien aikana kunkin katselmuspaikan ja kuinka kaivostoiminta tulee vaikuttamaan alueeseen.
 – Varmasti saatiin jaettua tietoa hankkeesta kaikille asianosaisille ja toisaalta mekin saatiin hyvää palautetta ja tietoa siitä, miten kukin taho asioista ajattelee, Sokli Oy:n projektipäällikkö  Pasi Heino  sanoo.
 Uuden kunnanvaltuuston puheenjohtaja Kari Kilpimaa (kok.) arveli, että kunnassa tullaan vielä punnitsemaan, miten Soklin kaivos vastaa kunnan kannattamia arvoja. Juuso Stoor / Yle
 Niin kaivosyhtiö kuin paikallisetkin jäävät nyt odottamaan korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisua. Kovin pikaista päätöstä ei ole odotettavissa laajan materiaalin ja tulevien selvitysten vuoksi.
 – Tuskinpa ennen vuodenvaihdetta, mutta katsotaan sitten, sanoo varovaisesti tulevasta aikataulusta oikeusneuvos Riitta Mutikainen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  5.9. kello 23 saakka.

Soklin kaivoshankkeen tulevaisuus on käsillä – KHO jalkautui Itä-Lappiin ja päättää vuosikymmeniä puhuttaneen kaivoksen ympäristöluvasta