Summary: Venäjä julistaa kääntäneensä kelkkansa ilmastoasioissa, mutta maailma odottaa siltä yhä todellisia ilmastotoimia. Myös Suomi pyrkii kirittämään Venäjää ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa.

– Hänen [Putinin] tundransa on kirjaimellisesti tulessa. Hänellä on vakavia ilmastonmuutoksesta johtuvia ongelmia, mutta ei tahtoa tehdä asialle mitään, Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden   lausui viime viikolla .
 Biden kritisoi presidentti  Vladimir Putinia  siitä, ettei hän saapunut Glasglow’n ilmastokokoukseen. Venäjä on maailman neljänneksi suurin kasvihuonekaasujen päästäjä, jonka ilmastotoimia on kauan pidetty riittämättöminä.
 Presidentti Vladimir Putin otti osaa Glasgow'n ilmastokokoukseen viime viikolla videoyhteyden välityksellä. Hän korosti metsien suojelun tärkeyttä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Robert Perry / EPA
 Putin tunnettiin aiemmin ilmastoskeptikkona, joka suitsutti ilmaston lämpenemisen tuomia etuja Venäjälle.  Nykyään hän väittää , että Venäjä on kasvihuonepäästöjen vähentämisessä yksi maailman johtavista maista.
 Yle kysyi Venäjän ilmastopolitiikasta siihen perehtyneiltä asiantuntijoilta.
 Mikä on Venäjän ilmastotavoite?
 Venäjä on julistanut pyrkivänsä hiilineutraaliksi vuoteen 2060 mennessä. Kyse on pelkästä julistuksesta, jolle ei löydy pohjaa varsinaisista poliittisista päätöksistä.
 Putinin  lokakuussa esittelemä tavoite  on maan aiempia päämääriä merkittävästi kunnianhimoisempi. Se jää kuitenkin Euroopan unionin vuoden 2050 sekä Suomen vuoden 2035 tavoitteista.
 Pitkään Venäjän ilmastopolitiikka seurannut tutkimusprofessori  Anna Korppoo  näkee Venäjän muutoksen tapahtuneen ennen kaikkea sanoissa, ei teoissa.
 – Putinin hallinto ei voi enää vähätellä kansainvälistä vihreää siirtymää ja eristäytyä asiasta kuten ennen. Kaiken kaikkiaan Venäjän ilmastopolitiikalle on tyypillisempää retoriikka kuin todelliset päästövähennystoimet, norjalaiselle Fridtjof Nansen -instituutille työskentelevä Korppoo huomauttaa.
 Tutkijan mukaan Venäjä ei ole vielä tehnyt käytännössä mitään laajamittaisia poliittisia päätöksiä siirtyäkseen vähähiilisempiin vaihtoehtoihin energiasektorilla.
 Miten Venäjä taistelee ilmastonmuutosta vastaan?
 Venäjän nykyistä ilmastopolitiikkaa ei voida tulkita taisteluksi ilmastonmuutosta vastaan. Maan ilmastostrategia nojautuu metsien hiilinieluihin, ja ensisijaisesti siihen, että maan nykyisten nielujen laskentatapaa muutetaan.
 Venäjän hallituksen hiljattain hyväksymä vuoteen 2050 ulottuva niin kutsuttu vähähiilinen strategia perustuu hiilinielujen kasvattamiseen. Strategian kunnianhimoisimman skenaarion mukaan päästöt fossiilisten polttoaineiden käytöstä laskisivat alle 15 prosenttia. Loput asetetusta tavoitteesta hoidettaisiin hiilinielujen avulla.
 Ympäristöjärjestö Greenpeacen Venäjän ilmasto- ja energiaohjelman johtaja  Vasili Jablokov  pitää strategiaa heikkona. Erityisesti hän kritisoi sitä, että Venäjä pyrkii muuttamaan hiilinielujen laskentatapaa, eikä varsinaisia päästöjä.
 – Jos metsiemme hiilinielua tullaan pitämään kaksin kertaa nykyistä suurempana, niin sen jälkeen mitään todellisia tekoja kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi ei tehdä, Jablokov sanoo.
 Raskaasta teollisuudesta lähtöisin oleva savusumu peitti Kemerovon kaupungin Siperiassa lokakuun lopussa. STELLA Pictures/abaca press
 Venäjä otti osaa Glasgow’n ilmastokokouksen metsäjulistukseen, jossa sitoudutaan lopettamaan metsien hävittäminen vuoteen 2030 mennessä. Kriitikoiden mukaan löyhä julistus antaa käytännössä luvan metsien hävittämisen jatkamiselle vuosikymmenen loppuun saakka.
 – Ilmastopaneeli ICPP:n hyväksymän laskutavan mukaan Venäjän hiilinielu on laskenut jo yli vuosikymmenen ajan. Ihmisten aikaansaamat nielut ovat sitoneet vähemmän ja vähemmän hiiltä, koska kotimaista politiikka asian edistämiseksi ei ole, Korppoo sanoo.
 Kirjeenvaihtajan reportaasi:  Pohjois-Venäjällä iloitaan ilmastonmuutoksesta, mutta sitä aiheuttava musta hiili huolettaa – ”Täällä ei kannata ostaa valkoisia vaatteita”
 Miten venäläiset suhtautuvat ilmastonmuutokseen?
 Ilmastonmuutokseen liittyvistä uhista on tullut yhä tärkeämpi puheenaihe Venäjällä, mutta ero Suomeen on edelleen suuri.
 Suhtautuminen ilmastonmuutokseen on muuttunut paljon viime aikoina, mikä näkyy aiheen suosiossa mediassa.
 – Enää ei pohdita vain sitä, mikä aiheuttaa ilmaston lämpenemisen, vaan sitä, mitkä ovat tehokkaimpia tapoja sen torjumiseksi, Jablokov Venäjän Greenpeacesta sanoo.
 Kansainvälinen ilmastoliike näkyy myös Moskovassa, katso tunnelmat videolta :

 Riippumattoman Levada-tutkimuskeskuksen viimevuotinen  kysely puolestaan näyttää , että kolmannes vastaajista pitää ilmastonmuutosta vuosisatamme vakavimpana uhkana. Vastaajien mukaan ihmiskuntaa uhkasivat tätäkin enemmän luonnon saastuminen, kansainvälinen terrorismi sekä sodat ja aseelliset selkkaukset.
 Miten Suomi kirittää Venäjää ilmastoasioissa?
 Suomi on ajanut yhteistyötä Venäjän kanssa metsien suojelussa sekä mustan hiilen torjumisessa arktisilla alueilla. Kummassakin asiassa on omat vaikeutensa.
 Presidentti  Sauli Niinistö  painotti yhteistyötä Venäjän kanssa ilmastonmuutoksen torjumisessa,  kun hän tapasi Putinin  Moskovassa lokakuun loppupuolella. Niinistön mukaan Suomi voisi osaltaan suojella naapurimaan hiilinieluina toimivia metsiä auttamalla metsäpalojen torjunnassa sekä opettamalla metsänhoitoa venäläisille.
 Itä-Suomen yliopistossa toimivan väitöskirjatutkija  Denis Dobryninin  mukaan Venäjällä metsänhoito muistuttaa enemmän kaivostoimintaa kuin metsätaloutta.
 Toisaalta sekä venäläiset ympäristöjärjestöt että metsäyhtiöt pitävät Dobryninin mukaan suomalaista metsänhoidon mallia kestävänä. Sen avulla on mahdollista tehostaa metsätaloutta Venäjän talousmetsissä ja siten jättää suurimmat aarniometsäalueet kokonaan metsätalouden ulkopuolelle.
 Useissa muissa Euroopan maissa suomalaista mallia kritisoidaan siitä, että se johtaa metsävarojen liikakäyttöön ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen.
 Lisäksi Suomi on Niinistön aloitteesta ajanut jo vuosien ajan mustan hiilen päästöjen vähentämistä arktisilla alueilla. Venäjä synnyttää vakavia nokipäästöjä muun muassa niin kutsutulla soihduttamisella eli polttamalla öljykentillään ylijäämäkaasua.
 – Venäjän oman datan perusteella alun menestyksen jälkeen soihduttaminen on taas kääntynyt viime vuosina nousuun, Korppoo sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Ylen päivittyvä artikkeli ilmasto- ja ympäristöuutisista
 Venäjä kaivoi Neuvostoliiton suunnitelman esiin ja aikoo valjastaa Jäämeren reitin itselleen – tältä näyttää aluksella, joka tempun tekee
 Moskovalainen ilmastoaktivisti Aršak Makitšjan ei lannistu edes vankeustuomiosta – “On niin paljon kaunista, jonka vuoksi taistella”

Putinin tundra palaa, mutta mitä Venäjä tekee oikeasti ilmastonmuutoksen torjumiseksi – kysyimme asiantuntijoilta


Summary: Valko-Venäjän rajalle kuljettamien siirtolaisten yritykset ylittää väkisin raja Puolaan ovat kiihtyneet.  EU on osoittanut tukea Puolalle, ja Venäjä  on lennättänyt pommikoneita tuenosoituksena Valko-Venäjälle.

Aitojen, porttien ja puomien rakentaminen

Kaoottiset olot Valko-Venäjän ja Puolan rajalla jatkuivat keskiviikkona.
 Useat sadat siirtolaiset yrittivät tiistai-iltana ja keskiviikkona tunkeutua väkisin Puolan puolelle rajaa, kertoo Puolan puolustusministeriö.
 Puola sanoo pidättäneensä rajan yli päässeitä ja työntäneensä satoja ihmisiä takaisin Valko-Venäjän puolelle. Puola on lähettänyt rajalle lisää rajavartijoita.
 Venäjä on osoittanut Valko-Venäjälle tukea lähettämällä kaksi pommikonetta partiointilennolle Valko-Venäjän ilmatilaan. Venäjän puolustusministeriön mukaan Tupolev Tu-22M3 -koneiden lennättämisessä oli kyse maiden yhteisen ilmapuolustusjärjestelmän testaamisesta.
 Merkel neuvotteli Putinin kanssa – tuloksetta
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on pyytänyt Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia  puuttumaan Valko-Venäjän toimiin, kertoo Merkelin kanslia. Merkel kehotti puhelinkeskustelussa Putinia käyttämään vaikutusvaltaansa Valko-Venäjän johtoon. Hän sanoi, että siirtolaisten käyttö Euroopan unionia vastaan on täysin epäinhimillistä, eikä sitä voi hyväksyä.
 Putin kehotti EU-maita neuvottelemaan rajakriisistä suoraan Valko-Venäjän kanssa, ilmoitetaan Putinin toimistosta.
 Venäjä tukee Valko-Venäjää monin tavoin. Monien siirtolaisten uskotaan pyrkivän ennen kaikkea Saksaan.
 Puola saa tukea EU:lta
 Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  tapasi EU:n edustajan  Charles Michelin  Varsovassa. Morawiecki syytti  suoraan Venäjää siirtolaiskriisin masinoimisesta.
 Morawieckin mukaan Valko-Venäjä kostaa siirtolaisten avulla Puolalle, että Puola on osoittanut tukea Valko-Venäjän oppositiolle.
 Valko-Venäjä kiistää sitä vastaan esitetyt syytökset ja syyttää Puolaa ihmisoikeuksien rikkomisesta, kun ihmisiä ei päästetä EU:n alueelle.
 Euroopan unioni valmistelee uusia pakotteita Valko-Venäjää vastaan. Charles Michelin mukaan EU-maat neuvottelevat pakotteista ensi maanantaina. Hän sanoo, että rajakriisissä on kyse "hybridisodankäynnistä", ja että se on määritelmä, joka mahdollistaa uudet pakotteet.
 Michelin mukaan EU:ssa neuvotellaan myös mahdollisuudesta rahoittaa aitojen rakentamista EU:n rajalle vastaavien kriisien varalta.
 YK vaatii kaikilta ihmisoikeuksien kunnioittamista
 YK:n ihmisoikeuskomissaari kutsuu rajalla jatkuvaa kriisiä kestämättömäksi.
 Michelle Bachelet  sanoi, että satoja miehiä, naisia ja lapsia ei saisi pitää enää yhtäkään yötä kylmissä oloissa ilman riittävää suojaa, ruokaa ja lääkinnällistä apua.
 Irakista tullut kurdiperhe metsässä lähellä Puolan ja Valko-Venäjän rajaa. Wojtek Radwanski / AFP
 Bachelet vaati maita heti lieventämään jännitystä ja kunnioittamaan kansainvälisiä ihmisoikeuslakeja. Kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaan halukkaille on tarjottava mahdollisuus anoa turvapaikkaa, ja käännytyspäätös pitäisi tehdä vasta sen jälkeen.
 EU, Puola ja Nato syyttävät Valko-Venäjää siitä, että se käyttää siirtolaisia osana hybridihyökkäystä EU:ta vastaan. Lännen mukaan Valko-Venäjä protestoi näin niitä pakotteita, jotka määrättiin Valko-Venäjään vastaan maan vuoden 2020 presidentinvaalien jälkeen.
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on jo kuukausien ajan ollut siirtolaisia lähinnä Lähi-idästä. Kriisi kärjistyi, kun alkuviikolla rajalta tuli kuvia tuhansien Eurooppaan pyrkivien ihmisten joukoista.
 Hybridihyökkäyksellä tarkoitetaan epätavallisin keinoin tapahtuvaa toimintaa, jolla pyritään horjuttamaan vastustajaa.
 Tulijat Irakin kurdeja
 Tämän hetken tietojen mukaan suurin osa siirtolaisista on Irakin kurdeja. Muitakin tulijoita kuljetetaan Irakin kautta, kertovat saksalaismediat.   Deutsche Wellen mukaan useat valkovenäläiset matkatoimistot  ovat saaneet luvan järjestää tulijoille viisumeita. Siirtolaisia kuljettaa Valko-Venäjän valtion lentoyhtiö Belavia, joka vuokraa koneita Euroopasta – mahdollisesti Irlannista.
 EU pohtii parhaillaan, miten lentoyhtiöille voisi asettaa lisäpakotteita. EU on jo aiemmin kieltänyt lennot Valko-Venäjältä. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun Valko-Venäjä pakotti toukokuussa maan oppositiota edustavaa toimittajaa kuljettaneen Ryanairin koneen laskeutumaan Minskiin.
 On myös herätelty ajatuksia siitä, että EU voisi sopia Moldovan ja Ukrainan kanssa Valko-Venäjällä olevien siirtolaisten vastaanottamisesta. Tämä saattaisi vähentää houkutusta lähteä vaaralliselle matkalle kohti Valko-Venäjää, arvioi Euroopassa vaikutusvaltainen s iirtolaisuustutkija Gerald Knaus Ylen haastattelussa.
 Lue lisää aiheesta:
 Yhtenä päivänä Annan mitta täyttyi: “Tiesin vain, että minun on lähdettävä” – siirtolaisia Puolassa auttava vapaaehtoinen kertoo kokemuksistaan
 Ihmissalakuljetuksen verkko tuo Eurooppaan yrittäviä siirtolaisia Valko-Venäjälle – EU pohtii keinoja puuttua asiaan
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset

Pattitilanne Puolan ja Valko-Venäjän rajalla jatkuu –  diplomatia ei ole tuonut helpotusta kriisiin eikä siirtolaisten hätään


Summary: 32-vuotias Jonne Kurikka myi vähemmistöosuuden sijoitusyhtiölle LVI-alan yrityksestään ja jatkaa pitkää työpäivää. Kurikka kertoo tarinansa, että nuoret saisivat rohkaisua ryhtyä yrittäjiksi, vaikka eivät menestyisi koulussa.

Ylöjärveläinen  Jonne Kurikka , 32, ei ehdi heti vastata puhelimeen. Hänellä on keskiviikkona aamulla palaveri työnjohtajien kanssa.
 Yrittäjä tekisi muutenkin mieluummin töitä kuin puhuisi verotuloistaan.
 – Olisin mieluummin pois verotilastosta. En tee tätä juttua rahan takia, Kurikka sanoo kiusaantuneena.
 Hän kertoo kuitenkin elämäntarinansa, jotta joku toinen nuori saisi siitä rohkaisua tehdä omannäköisiään ratkaisuja.
 Jonne Kurikka olisi voinut viime vuonna jäädä eläkkeelle kolmikymppisenä. Kurikan perustama LVI-Kurikka sai useita ostotarjouksia.
 Lopulta Jonne Kurikka päätti myydä vähemmistöosuuden sijoitusyhtiölle. Tästä kaupasta hän sai yli kahden miljoonan euron tulot ja nousi korkealle Pirkanmaan verotilastossa.
 – Sain selkänojaa ja oikeita ihmisiä ympärille. Nyt on avaimia moneen uuteen lukkoon, Kurikka kertoo.
 Hän olisi voinut myydä firmansa myös kokonaan ja levätä laakereilla, mutta tätä nuori mies ei halunnut. Yrittäminen on hänelle muuta kuin rahan tekoa.
 – Raha ei muuta minua. Haluan nähdä, mihin pystyn. Tärkeää on saada homma toimimaan ja se, että olen saanut työllistettyä nuoria.
 Jonne Kurikka muistuttaa, että elämässä voi pärjätä, vaikka koulussa ei menestyisikään.  Marjut Suomi / Yle
 Koulumenestys ei määritä pärjäämistä
 Jonne Kurikka meni itse 16-vuotiaana töihin isänsä kaverin firmaan.
 Ammattikoulun jälkeen hän perusti oman yrityksen. Hän oli ensin yksinyrittäjä. Töiden lisääntyessä työntekijöitä on palkattu lisää. Nyt heitä on jo 50.
 Kurikka ottaa mielellään nuoria työharjoittelijoita ja oppisopimuskoulutukseen.
 Hänellä oli itsellä nuorena lukihäiriö, mikä vaikeutti koulussa oppimista. Peruskoulun keskiarvo oli kuutosen luokkaa.
 – Olin itse tosi huono koulussa. Ei aina tarvitse olla maailman paras koulussa, voi pärjätä elämässä myös muuten ihan kovalla työnteolla.
 Matematiikka oli Kurikalle vahva aine ja siitä on ollut hyötyä yrittämisessä. Samoin henkisestä lujuudesta. Hän ei masentunut, vaikka opettajat eivät aina kannustaneet.
 – Olen aika kovapäinen ja henkisesti vahva.
 Muuten hän on yrittänyt saada oikeat ihmiset ympärilleen. Johtajana Jonne Kurikka kokee olevansa reilu mutta vaativa.
 – Eikös hyvä johtaja osaa palkata itseään fiksumpia töihin?
 Sijoituksia myös padeliin
 Osittaisen yrityskaupan jälkeen Jonne Kurikan työpäivät ovat edelleen 10–12-tuntisia, mutta hän ei tee enää viikonloppuisin töitä.
 Hän haluaa antaa aikaansa kolmelle pienelle tyttärelleen.
 – Tytöt käyvät töissä mukana silloin tällöin. Yritän kasvattaa heitä niin, että jos ei tee mitään, ei mitään saakaan.
 Jonne Kurikka on laajentanut yritystä myös kiinteistöihin ja sijoitusfirmaansa. Viime aikoina hän on investoinut uuteen suosikkiurheilulajiin padeliin. Sitä hän myös harrastaa moottoriurheilun ja sulkapallon ohella – kun töiltä ehtii.
 Lue lisää:
 Miljoonia tienannut Tuomas Numminen kertoo rikastumisen vapaudesta ja varjopuolista: "Tekisin monta asiaa nyt toisin"
 Tässä ovat Pirkanmaan kovatuloisimmat: pelifirman myynnillä rikastuneet listan kärjessä

Jonne Kurikka meni peruskoulusta ammattikouluun kuutosen keskiarvolla – nyt hän olisi voinut jäädä eläkkeelle kolmikymppisenä miljoonatuloilla


Summary: Tavallisesti oikeustieteellisestä valmistutaan noin viidessä vuodessa, mutta Lotta Yli-Hukkala-Siira teki sen reilussa vuodessa. Poikkeuksellinen suoritus on kerännyt huomiota, ja moni on myös epäillyt sitä.

"Suomen parhaasta ylioppilaasta tuli vain yhdessä vuodessa oikeustieteen maisteri."
 Niin otsikoi Helsingin Sanomat maanantaina.  Lehti kertoi Helsingin yliopistossa opiskelleesta 21-vuotiaasta  Lotta Yli-Hukkala-Siirasta , joka suoritti runsaassa vuodessa 583 opintopistettä ja josta tuli hetkessä oikeustieteen maisteri – suoritus, johon tavallisesti kuluu noin viisi vuotta.
 Ja totta uutinen on. Pohjoispohjanmaalaisesta Kempeleen lukiosta kaksi vuotta sitten valmistunut  Yli-Hukkala-Siira oli aikoinaan maan paras .
 Ainutlaatuinen korkeakoulusuoritus pitää sekin paikkansa: myös Yle on nähnyt Yli-Hukkala-Siiran opintosuoritusotteen.
 Tuoreen oikeustieteen maisterin urakka on herättänyt valtavasti keskustelua sosiaalisessa mediassa, esimerkiksi opiskelijoiden suosimassa viestipalvelu Jodelissa. Myös kenties perheikäisille suunnatulla  Vauva.fi:n keskustelupalstalla  on kymmenien sivujen ja satojen kommenttien mittainen ketju aiheesta.
 Suoritus on synnyttänyt monenlaista pohdintaa kanssaihmisissä. Yle poimi viisi yleistä sosiaalisen median kysymystä ja esitti ne lokakuussa valmistuneelle oikeustieteilijälle melko lailla sellaisenaan.
 Yli-Hukkala-Siira vastasi videopuheluun Saksasta, jossa hän on lomailemassa vaihto-oppilasaikaisen isäntäperheensä luona.
 Lotta Yli-Hukkala-Siira, yksi opintopiste vastaa 27 tunnin työtä. Sinä suoritit yliopistolla 583 opintopistettä, mikä tarkoittaa 15 741:tä tuntia. Vuoteen mahtuu kuitenkin 8 760 tuntia. Taivutitko aika-avaruutta vai omistatko jonkinlaisen ajankääntäjän, jolla sait tunnit mahtumaan reiluun vuoteen?
 – Jodelissa on tosiaan spekuloitu, että minulla olisi  Harry Potterista  tuttu ajankääntäjä. Olisi siistiä, jos minulla olisi sellainen. Olen aina halunnut sellaisen, Yli-Hukkala-Siira aloittaa vastauksensa ja naurahtaa.
 – Mutta pari pointtia: tämä 583 on tämänhetkinen kokonaisopintopistemääräni Helsingin yliopistoon. Olen tehnyt joitakin kursseja ennen varsinaista opintojen aloitusta. Kaikki 583 eivät ole tulleet vuoden aikana, ennemmin ehkä puolentoista vuoden aikana.
 – Toinen juttu eli vastaako yksi opintopiste 27:ää tuntia työtä. Luulen, että kaikki suomalaiset korkeakouluopiskelijat yhtyvät siihen, että ei missään nimessä vastaa. Ilmeisesti jotkin alat ovat poikkeuksia, mutta pääsääntöisesti kukaan ei tee yhtä opintopistettä kohti 27:ää tuntia työtä.
 Seuraavaa ei Yli-Hukkala-Siiran mukaan kukaan varmaankaan usko, kaikista vähiten Jodel, mutta:
 – Minulla on oikeasti ollut vapaa-aikaa tämän vuoden aikana. Välillä on ollut tylsää ja olen miettinyt, mitä nyt tekisin.
 Hän kertoo olevansa nopea lukija ja sisäistävänsä lukemansa nopeasti.
 – Harvoin piti palata johonkin ja kerrata, miten tämä menikään.
 Onko oikeustieteellisessä helppo vaatimustaso, jonka voi vihellellä läpi reilussa vuodessa?
 – En sano, että tutkinto on läpsyttelyä tai käsien heiluttelua, mutten myöskään sano, että se olisi ultimaattisen vaativa. Olen sitä mieltä, että suurimmalla osalla kursseista on onnistuttu asettamaan vaatimustaso aika hyvin. Toisaalta joukossa on myös niitä kursseja, joista pääsee läpi suurin piirtein sillä, että muistaa opiskelijanumeronsa sinne päin. Ja toisaalta on kursseja, joissa tuntuu, että emme ole mitään tohtorikoulutettavia: että tämä ei kuulu tähän oppimäärään.
 Eikö oikiksessa pidä olla läsnä laisinkaan? Tentitkö kaiken vai miten sait ängettyä mahdolliset läsnäolopakot tutkintoon mukaan?
 Yli-Hukkala-Siira sanoo, että hänellä oli joitakin läsnäoloa vaatineita opintoja, mutta hän sai järjestettyä kaiken niin, etteivät opinnot menneet päällekkäin.
 Myös koronaviruspandemia vaikutti siihen, miten opinnot toteutettiin.
 – Siitä en ole varma, miten ne tulevat koronan jälkeisessä ajassa toteutumaan.
 Hän kertoo olleensa välillä läsnä, vaikka ei olisi ollut pakko. Vaikkapa jollakin mielenkiintoisella luennolla.
 – Jotenkin kaikki vain sujui.
 Yle haastatteli Lotta Yli-Hukkala-Siiraa myös marraskuussa 2019. Hän oli tehnyt tuolloin Suomen parhaan ylioppilastuloksen. Marko Väänänen / Yle
 Yhtä asiaa somekeskusteluissa on erityisesti arvuuteltu: voiko näin nopeasti opiskelemalla saada laadukkaan tutkinnon?
 – Minä olen sitä mieltä, että voi, Yli-Hukkala-Siira vastaa.
 – Jos olisin käynyt tämän tutkinnon 15 vuodessa, tuskin kukaan kysyisi tätä minulta. Vaikka se olisi relevantti kysymys: muistatko vielä, mitä opit 15 vuotta sitten?
 – En tietenkään ole kasvatustieteen tai oppimisen asiantuntija. Voihan olla, että minulla on oppimisen laatu jossain kärsinyt. Mutta itse koen olevani yhtä pätevä juristi kuin kuka tahansa tutkinnon viidessä, kuudessa, seitsemässä tai kahdeksassa vuodessa suorittanutkin. Olen opetellut asiat, jotka on pitänyt opetella. Koen myös oppineeni sen, mikä on ollut tavoitteena.
 Oletko opiskellut avoimessa yliopistossa tai salaa aiemmin vai opiskelitko oikeasti kaiken reilussa vuodessa?
 – Minulla oli sopimusoikeus sekä kuluttaja- ja immateriaalioikeus tehtynä ennen opintojen alkua. Ne kuuluvat oikeusnotaarin pakollisiin kursseihin, ja sisällytin ne tutkintooni. Lisäksi minulla oli kaikennäköistä sälää tehtynä. En sisällyttänyt niitä tutkintoon, koska opiskelin omaksi ilokseni vaikkapa taloustiedettä tai mitä tahansa yhteiskunnallista muutosta.
 – Eli suurimman osan, näitä kahta kurssia lukuun ottamatta, tein tästä tutkinnosta vuoden aikana. En opiskellut mitään salaa, ei minulla ollut sellaista projektia.
 Keväällä 2020 Yli-Hukkala-Siira iloitsi tulevasta opiskelupaikastaan esimerkiksi Instagram-tilillään. Juttu jatkuu kuvaupotuksen jälkeen.
 Lopuksi: Lotta Yli-Hukkala-Siira, miltä tuntuu, kun suurin piirtein puoli Suomea – tai ainakin sosiaalista mediaa – puhuu juuri sinun tutkinnostasi ja opiskelukyvyistäsi?
 – On se ollut todella hämmentävää. Kaikki, mitä minulle on sanottu omalla nimellä ja niin, että on tiedetty, että kuulen tämän, on ollut positiivista. Mutta se vähän häiritsee, että Jodelissa joku on sanonut minusta asian X, joka ei missään nimessä pidä paikkaansa, ja seuraavaksi näen, kuinka aikuiset ihmiset viittaavat siihen Twitterissä. En ole kuitenkaan mikään julkisuuden henkilö, josta voi sanoa mitä tahansa missä vain.
 Sekin huomiossa on hieman häirinnyt Yli-Hukkala-Siiraa, että osa on harmitellut hänen tilannettaan ja arvellut, ettei hän ole ehtinyt viettää normaalia opiskelijaelämää.
 – Siihen haluan tarkentaa, että opiskelen tällä hetkellä valtiotieteellisessä politiikkaa ja viestintää ja vietän nimenomaan opiskelijaelämää ja myös tykkään siitä. Uskoakseni paljon enemmän kuin oikiksen opiskelijaelämästä. Kyllä minulla on hyvin hauskaa opiskelijaelämää tämän kaiken rinnalla.
 Niin – vuodessa itsensä oikeustieteen maisteriksi lukenut Kempeleen lukion kasvatti opiskelee siis jo kokonaan toista korkeakoulututkintoa.
 Sitä Yli-Hukkala-Siira ei ryhdy arvailemaan, milloin hän tuon tutkinnon saa valmiiksi.
 – Nyt kun pääsee reissaamaan ja tekemään kaikkea kivaa, voi tehdä sitäkin tässä välillä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 11. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Suomen paras ylioppilastulos syntyi lähes 1 000 tunnin pänttäämisellä – Lotta Yli-Hukkala-Siira kirjoitti kahdeksan laudaturia

Lotta Yli-Hukkala-Siira suoritti oikeustieteellisen vuodessa – vastaa nyt somen epäilijöille: "Koen olevani yhtä pätevä kuin kuka tahansa"


Summary: Koronavuosi riepotteli liiketoimintaa monella alalla, mutta johtajien tuloihin se ei aina heijastunut, kirjoittaa Ylen veropäivän tuottaja ja taloustoimituksen toimittaja Timo-Pekka Heima.

Tulo- ja verotietojen julkaisu ei tällä kerralla tarjonnut suuria yllätyksiä.  Kymmenen kärkeen nousseita  yhdistää yksi asia: lähes kaikki edustavat tavalla tai toisella uutta teknologiaa ja taloutta.
 Ykköspaikalle 93 miljoonan tuloillaan yltänyt, peliyhtiö Supercellin perustajana tunnettu  Mikko Kodisoja  on nähty tulokärjen tuntumassa aiemminkin.
 Teknologia-ala toi kovia tuloja myös Uudenmaan ulkopuolelle, kun listan neljänneksi nousi  Firstbeat Technologies -yrityksen perustajajäsen , jyväskyläläinen  Joni Kettunen . Yhtiö kehittää kehon analyysiteknologiaa.
 Kettunen ja muut osakkaat myivät noin puolet Firstbeatin liiketoiminnasta kesällä 2020 yhdysvaltalaiselle Garminille. Kettusen tulot ylsivät lähes 28 miljoonaan euroon.
 Ainoaksi perinteisemmän teollisuuden edustajaksi tulokärjessä jäi  Heikki Herlin , joka on konepajayhtiö Cargotecin suuromistaja.
 Vaikka listat ovat euromääräisesti tarkkoja, täsmällistä tietoa eri ihmisten käytettävissä olevista tuloista ja varsinkaan varallisuudesta ne eivät anna. Muun muassa  Veronmaksajat on muistuttanut , että esimerkiksi pääomatuloja ei voi tietojen perusteella vertailla.
 Koronavuosi riepotteli monien johtajien yrityksiä, mutta näkyikö se tuloissa?
 Verottajan tänään julkaisemat tiedot ovat vuodelta 2020, eli monin tavoin poikkeukselliselta koronavuodelta. Esimerkiksi ravintola-alaa rajoitukset ja asiakaskato koettelivat pahasti, mutta  yritysjohtajien palkkoihin se ei aina heijastunut .
 Esimerkiksi NoHo Partnersin toimitusjohtajan nousivat merkittävästi, vaikka yhtiö joutui sulkemaan ravintoloitaan.
 Myös lounasravintoloistaan tunnetun Compass Groupin johtaja kasvatti ansioitaan merkittävästi samalla, kun yhtiössä on vähennetty satoja ja lomautettu tuhansia työntekijöitä.
 Valtion taloudellista apua tarvinneen lentoyhtiö Finnairin johtaja  Topi Mannerin  tulot nousivat niin ikään, vaikka yhtiö on ollut koronakriisissä pahoissa vaikeuksissa. VR:n toimitusjohtajana koronavuonna toimineen  Rolf Janssonin  tulot sen sijaan laskivat hieman ja olivat noin 600 000 euroa.
 Kulttuurialan tulokehitys oli kaksijakoista. Vaikka ala kärsi pahasti koronarajoituksista,  monen tähden tulot kasvoivat silti merkittävästi .
 Oliko verotietojen piilottamisesta enää hyötyä?
 Verottaja on muutaman vuoden ottanut vastaan yli 100 000 euroa tienanneiden pyyntöjä tulla poistetuksi medialle toimitettavalta tulotietojen listalta.
 Tällä kertaa verottaja joutui antamaan medialle hallinto-oikeuden päätöksen myötä nimilistan heistä, jotka ovat pyytäneet omien tietojensa salaamista. Listan perusteella toimitukset voivat katsoa verottajan päätteeltä kyseisen henkilön tulot.
 Myös Yle oli pyytänyt listan poistetuista nimistä. Kaikkiaan Yle  lisäsi listalle 119 henkilöä , joiden tulot ylittivät miljoona euroa. Kolmen listalle lisätyn henkilön tulot ylittivät kymmenen miljoonaa euroa.
 Yle julkaisee hieman yli tuhannen eniten tienanneen nimet ja tulotiedot, ja noin 30 suurituloisinta jokaisesta maakunnasta. Ylen linjauksesta voi lukea  lisää täältä .
 Tulotietojensa piilottamista pyytäneiden määrä laski merkittävästi vuotta aiemmasta, kun tiedossa oli, että salatut nimet ovat saatavilla pyydettäessä. Tällä kertaa salatuista nimistä ei noustu kovimpaan tulokärkeen.
 Nimen salauspyyntö tarjoaa edelleen keinon vastustaa verotietojen julkisuutta, mutta tulojen piilottamisen keinoksi siitä ei enää näytä olevan.
 Lue tästä Ylen veropäivän uutisia
 Katso 1 000 nimen lista eniten tienanneista ja maakuntien suurituloisimmista – peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja takoi 93 miljoonan tulot
 47-vuotias Teemu Koskinen teki miljoonatilin myymällä nuorten päihdekuntoutuspaikan – ryhtyi kuntosaliyrittäjäksi
 Arttu Voutilainen, 27, on yksi harvoista alle kolmikymppisistä miljonääreistä verotilastoissa – vaurastui aurinkoenergia-alan yrityksellä
 Miljoonia tienannut Tuomas Numminen kertoo rikastumisen vapaudesta ja varjopuolista: "Tekisin monta asiaa nyt toisin"
 Hoivatilayhtiön myynti Belgiaan toi Oulun seudulle jättipotin ja nosti rakennusalan moniosaajan Timo Pekkarisen alueen verovertailun kärkeen
 Salaperäinen tubettaja, joka ei paljasta kasvojaan, tienasi viime vuonna 250 000 euroa – katso tästä somevaikuttajien tulokärki
 Toimittajalta: Tulotietojen piilottaminen julkisuudelta vaikeutui – Yle etsii jälleen puuttuvat suurituloiset listalleen
 Valtion oma Solidium on suurin yksittäinen yhteisöveron maksaja – katso, mikä yritys maksaa muhkeimman veropotin sinun kunnassasi
 Pitkät päivät eivät kasvattaneet tuttujen koronakasvojen tuloja – maskikauppias Onni Sarmaste kuitenkin tienasi puoli miljoonaa
 Hekin ovat ponnistaneet ministereiden kabineteista – katso, mitä entiset avustajat tienaavat nyt
 Tässä ovat koronavuonna eniten Suomessa tienanneet urheilijat: Antti Pihlström rikkoi ulkomaalaistähtien rintaman, myös Makwan Amirkhani ylsi kärkipäähän

Analyysi: Teknologia- ja peliyhtiöt tuottivat jälleen kovimman tulokärjen – hyöty verotietojen salaamismahdollisuudesta haihtui


Summary: Lappajärvi ja Alajärvi lähtivät rahoittamaan Toinen mies -draamaelokuvaa. Kuntien johdossa uskotaan, että elokuva tuo vastinetta rahoille vähintään yhtä paljon kuin perinteinen mainonta.

Etelä-Pohjanmaalla sijaitsevissa Lappajärven ja Alajärven kunnissa kuvataan parhaillaan pitkää elokuvaa  Toinen mies . Sen päärooleissa nähdään paitsi koko maan tuntema näyttelijä  Juha Veijonen  ja  Heikki Kinnunen , myös kaksi tuiki tuntematonta kunnanjohtajaa.
 Tällainen on elokuvan tarina:
 Toinen mies  on independent -elokuva, eikä sille ollut saatavissa Elokuvasäätiön tukea. Elokuvan tuottaa ja ohjaa  Tony Heino . Hänen kynästään on syntynyt myös käsikirjoitus. Kyseessä on miehen ensimmäinen pitkä elokuva.
 – Fiktio on ollut aina se mitä olen halunnut tehdä. Mainos- ja dokumenttituotannolla olen pystynyt hankkimaan elantoa, mutta draama on ollut se, miksi olen hankkinut kameran ja tietokoneen. Käsikirjoituksia olen kirjoittanut pienestä pitäen.
 Elokuvalle ei ole haettu Suomen elokuvasäätiön tukea. Rahoitus on hankittu muilla konstein, muun muassa kuntien kanssa tehtävällä markkinointiyhteistyöllä. Kokonaisbudjettia Tony Heino ei kuitenkaan halua kertoa.
 – En halua että ihmiset luokittelevat elokuvan budjetin perusteella.
 Elokuvan ohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja Tony Heino valmistutuu kuvauksiin toisen tuottajan Kai Heinon kanssa.  Birgitta Vuorela / Yle
 Kyseessä on koronan kärjistämä kolmiodraama, joka sijoittuu osin Helsinkiin, osin Järviseudulle, Alajärven ja Lappajärven maisemiin.
 Budjetti kiinnostaa sikälikin, että rooleissa nähdään koko joukko nimekkäitä näyttelijöitä, kuten Juha Veijonen,  Heikki Kinnunen ,  Saija Lentonen ,  Jarkko Nyman ,  Jouko Ahola, Kari-Pekka Toivonen  ja  Anu Sinisalo .
 – Rehellisesti sanottuna, jos pelkästään rahalla palkkaisi, se ei olisi mahdollista. Iso merkitys oli sillä, että kaikki näyttelijät tykkäsivät käsikirjoituksesta, sanoo Tony Heino.
 Juha Veijonen lähti mukaan intoa hihkuen
 Yhden elokuvan avainrooleista näyttelee Juha Veijonen. Hän on yksityisetsivä, joka ei piittaa turhasta byrokratiasta toimeksiannon saatuaan.
 – Kun Toni Heino ja hänen veljensä Kaitsu ottivat yhteyttä ja pyysin käsikirjoituksen, niin ei tarvinnut kauaa miettiä, kun olin jo että jee, jee, jee!
 Etelä-Pohjanmaa on Veijoselle tuttu maakunta muun muassa Kauhavalla kuvatun Häjyt-elokuvan kautta. Hän iloitsee siitä, että tuotantoja tuodaan pääkaupunkiseudun ulkopuolelle, eikä tyydytä lavastamaan maaseutumiljöötä studion liepeille.
 – Lokaatio on tärkeä. Jos tarina kertoo, että se tapahtuu jossakin, niin sillä on iso merkitys, että se on siellä myös kuvattu.
 Näyttelijä Juha Veijonen innostui käsikirjoituksesta heti.  Birgitta Vuorela / Yle
 Lue myös :  Katsojia houkutellaan nyt elokuviin versioimalla kotimaisia tv-sarjoja - Syke- ja Sorjonen -elokuvat tehtiin kokonaan ilman valtion tukea.
 Kunnanisät hotellin respana ja taksikuskina
 Järviseudun maisemat ovat Tony Heinolle tuttuja töiden kautta ennestään. Siksi oli luontevaa että hän lähti Nordborn Productions - yhtiönsä kautta kartoittamaan kuvauspaikkoja seudulta.
 Onnekasta kyllä, Lappajärven kunnanjohtaja  Sami Alasaran  mielessä ajatus oli muhinut jo pitkään.
 – Oli onnenkantamoinen, että tuottaja otti yhteyttä. On tullut mietittyä itsekin, että elokuvan keinoin tuotaisiin näitä meidän kuntia esille.
 Lappajärven ja Alajärven kunnanhallitukset päättivät kumpikin rahoittaa elokuvaa 6 700 eurolla. Rahoituksella on katettu muun muassa majoituksia ja kuljetuksia. Vimpeli jättäytyi joukosta tiukkaan markkinointibudjettiin vedoten.
 Lappajärven kunnanjohtaja Sami Alasara (vas) ja Alajärven kaupunginjohtaja Vesa Koivunen vilahtavat elokuvassa pienissä rooleissa.  Birgitta Vuorela / Yle
 Yhteistyö poiki myös kuntien henkilöstölle pieniä rooleja. Muun muassa Alajärven kaupunginjohtaja  Vesa Koivunen  vilahtaa taksikuskina ja Lappajärven kunnanjohtaja Sami Alasara palvelee Veijosen näyttelemään yksityisetsivää hotelli Kivitippun respassa.
 Sami Alasaran sydän on aina sykkinyt näyttelijän työlle ja kokemustakin on niin teatterinäyttömöltä kuin tv- tuotannoistakin.
 – Kiva että pääsee sukeltamaan tällekin puolelle. Vähän erilaista kuin kunnanjohtajan arki, naurahtaa Alasara.
 Raha ei sanele taiteen ehtoja
 Taiteen ja sponsoroinnin yhteensovittaminen ei ole mutkatonta, vaikka elokuvatuotantojen yhteistyö kuntien kanssa on tavallista. Tony Heino kertoo, että neuvotteluja käytiin pitkään. Järviseudun kunnista löytyi yhteistyöhalua ja kykyä.
 – Pystytään tekemään asioita ja viemään niitä talkoohengessä eteenpäin. On paljon paikkakuntia, jotka eivät ole niin ystävällisiä.
 Kuvaaja Jan Aleks valmistautuu kuvauksiin.  Birgitta Vuorela / Yle
 Sekä Alajärven kaupunginjohtaja Vesa Koivunen, että Lappajärven kunnanjohtaja Sami Alasara uskovat, että euroilla saadaan enemmän näkyvyyttä kuin sillä, jos sama raha olisi pistetty perinteiseen markkinointiin.
 Mitä sillä sitten saa?
 – Halutaan tietenkin rahoille vastinetta niin, että ne kunnat sitten näkyisivät todellakin. Jotain on kirjattu ylöskin, mutta lähinnä on keskusteltu, kertoo Sami Alasara.
 Vaatimuksia siitä, mihin taidetta tulisi sponsoroinnin takia taivuttaa, ei ole tullut, sanoo Tony Heino.
 – Me nähdään aika samalla tavalla tämä. Jos yhteistyö olisi ollut jotenkin vaikeaa ja olisi kauheasti vaatimuksia, en olisi ollut valmis niihin taipumaan enkä olisi tänne tullut.
 Toinen mies  -elokuvan on määrä tulla ensi-iltaan huhtikuussa.

 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 11.11. kello 23:een saakka.

Juha Veijosen tähdittämässä elokuvassa vilahtaa näyttelijöiden lisäksi oikeita kunnanjohtajia – kaksi maalaiskuntaa laittoi indie-elokuvaan euroja ja saa vastineeksi näkyvyyttä


Summary: Pohjoiskalotin Rajaneuvonnan tarjoamalle avulle on ollut koronapandemian vuoksi ennennäkemättömän suuri tarve.

Kymmenen vuotta toimineen Pohjoiskalotin Rajaneuvonnan rooli on korona-aikana korostunut entisestään, kun sekä yrityksistä että yksityishenkilöiltä on tulvinut tiedusteluja rajan käytännöistä. Rajaneuvonta opastaa ihmisiä toimimaan naapurimaissa ja tekee aktiivisesti töitä rajaesteiden poistamiseksi.
 Yhteydenotot esimerkiksi Suomen ja Ruotsin neuvontapisteeseen Tornioon  lisääntyivät maaliskuussa 2020 peräti 400 prosenttia . Tiedustelujen määrä on pysynyt hyvin korkeana koko epidemian ajan.
 – Vasta nyt on alkanut näkyä merkkejä siitä, että oltaisiin vähitellen palaamassa normaaliin, kertoo Tornion rajaneuvonnan koordinaattori  Päivi Koivupalo .
 Lisää aiheesta:
 Länsirajalla taas muutoksia – myös rajakunnista Suomeen tulijoilta vaaditaan nyt niin sanottu koronapassi, tai on mentävä testiin
 Rajan poikkeusjärjestelyt hämmentävät, yksiselitteisiä ohjeita ei voida antaa – rajaneuvoja: "Jokaiselta viranomaiselta saa eri vastauksen"
 Omiin tietoihin naapurimaan digipalveluissa ei vielä pääse
 Normaalitilanteessakin rajanyliseen toimintaan liittyy ongelmia, niin sanottuja rajaesteitä. Yksi hiljattain ratkaistu rajaongelma on Ruotsissa vapaa-ajan asunnon omistavien ulkomaalaisten mahdollisuus anoa väliaikaista henkilötunnusta esimerkiksi pystyäkseen tekemään palvelusopimuksia.
 Nyt etsitään kiireesti tunnistautumiseen työkalua, joka mahdollistaisi digitaalisten palveluiden käytön naapurimaissa, kertoo Päivi Koivupalo.
 Esimerkiksi Ruotsista eläkettä saava Suomessa asuva ei pääse katsomaan omia tietojaan Ruotsin eläkeviraston sivuilta, koska hänellä ei ole ruotsalaista verkkopankkitunnusta.
 – Tähän toivotaan pikaista ratkaisua niin, että ainakin Pohjoismaiden välillä voitaisiin käyttää omien maiden pankkitunnuksia, kun kirjaudutaan naapurimaan viranomaisten sivuille.
 Koronaetätyöstä monelle veromätkyt
 Koronatilanteen pakottama etätyö on aiheuttanut monelle tavallisesti naapurimaassa työskentelevälle yllätyksen. Etätyötä kotimaassa tehneet ovat saaneet veromätkyjä, koska samoista tuloista ovat verottaneet sekä Ruotsi että Suomi.
 – Oli erittäin ikävää, etteivät pohjoismaiset valtiovarainministerit tehneet tähän poikkeusta. Vastaavanlainen tilanne uhkasi sosiaalivakuutuksissa, mutta siinä tehtiin lakiin poikkeus eivätkä ihmiset joutuneet byrokratian rattaisiin.
 Sosiaaliministeriöt sopivat, että koronan vuoksi etätyöhön kotimaahan siirtyneiden vakuutusmaa ei muutu. Kyse on esimerkiksi sairaus- ja työttömyysvakuutuksista.
 Tuplaverotukseen pystyy hakemaan oikaisua pohjoismaisen TREKK-sopimuksen ansiosta, mutta asian käsittely vie tietysti aikaa. Ainakin joidenkin niin sanottuja mätkyjä saaneiden on maksettava ensimmäinen veroerä jo joulukuun alussa, joten siihen mennessä oikaisua tuskin saadaan.
 Koronarajoitukset ovat asettaneet sujuvaan yhteiseen arkeen tottuneet raja-alueet täysin uudenlaisen tilanteen eteen, kun naapurimaiden väliset rajat ovat tulleet näkyviksi. Juuso Stoor / Yle
 Kysymyksiä eri puolilta Suomea ja Ruotsia
 Vero-ongelma koskee muita kuin niin sanottuja  rajankävijöitä eli ihmisiä, jotka asuvat yhdessä rajakunnassa ja työskentelevät toisessa rajakunnassa . Rajankävijän verotuskäytäntö ei siis koske esimerkiksi henkilöä, jonka työpaikka on Ruotsin puolella vaikkapa Luulajassa ja koti Suomen puolella vaikkapa Kemissä.
 Rajaneuvonnalla ei ole käytössään tilastoja siitä, kuinka monia etätyön aiheuttama tuplaverotusongelma koskee, mutta asianosaisia on Koivupalon mukaan paljon.
 – Pelkästään minulle on tullut kymmeniä yhteydenottoja laajasti eri puolilta Suomea ja Ruotsia.
 Luottamus on kokenut kolauksen
 Koronan aiheuttamat rajoitukset rajavalvontoineen ja muine poikkeusoloineen ovat Koivupalon mukaan tehneet ison loven luottamukseen Pohjoismaissa asuvien välillä.
 Rajaesteneuvosto on selvittänyt laajalla kyselyllä, miten tilanne on vaikuttanut ihmisten ja yritysten näkemyksiin esimerkiksi työskentelemisestä tai yritystoiminnasta naapurimaissa.
 – Yhdeksän kymmenestä vastasi, että luottamus on hiipunut siihen, uskaltaako tehdä rajanylittäviä prosesseja. Ihmisiä epäilyttää. Entä jos tulevaisuudessakin suljetaan rajoja eikä löydetä Pohjoismaiden yhteistä strategiaa.
 Neuvontaan kaivataan varmaa rahoitusta
 Helsingissä on tänään järjestetty Pohjoiskalotin Rajaneuvonnan 10-vuotisjuhlaseminaari. Päivän aikana on ruodittu pohjoismaisen yhteistyön, rajaesteiden ja rajaneuvonnan näkymiä sekä toiminnan rahoitusta.
 Koivupalon mukaan on ongelmallista, että maat eivät ole sitoutuneet budjetoimaan jatkuvaa rahoitusta toiminnalle. Rahoitus on katkolla kolmen vuoden välein.
 – Olen tässä viime vuosina kysynyt monelta ministeriltä, tarvitaanko rajaneuvontaa. Vastaus on aina ollut kyllä ja neuvontaa on pidetty tärkeänä. Kuitenkaan lompakon suut eivät ole auenneet. Toivottavasti tähän saadaan parannus, Päivi Koivupalo sanoo.
 Rajaneuvonta Raja-alueen neuvontapalvelua annetaan kolmessa toimintapisteessä. Pohjoiskalotin rajaneuvonta edistää toimintaa Suomen ja Ruotsin sekä Suomen ja Norjan välillä. Grensetjänsten toimii Ruotsin ja Norjan välillä ja Øresunddirekt Ruotsin ja Tanskan välillä Pohjoismaiden ministerineuvoston neuvontapalvelu Info Pohjola tarjoaa Pohjoismaiden asukkaille tietoa verkkosivustollaan. Raja-alueen opastuspisteistä haettiin henkilökohtaista palvelua kesästä 2020 kesään 2021 yhteensä peräti yli 41 000 kertaa. Lisäksi erilaisia verkkopalveluistuntoja kirjautui yli kaksi miljoonaa. Info Pohjolan verkkopalveluja käytettiin ahkerasti, istuntoja kertyi yli 1,3 miljoonaa.

Etätyöaika toi monelle naapurimaassa työskentelevälle yllätysmätkyt – korona toi uusia rajaesteitä ja räjäytti rajaneuvonnan tarpeen


Summary: Ministereiden entiset avustajat päätyvät töihin niin edunvalvontajärjestöihin kuin suuryrityksiinkin. Kuluvallakin hallituskaudella usea taustavaikuttaja on vaihtanut töitä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Politiikan taustavaikuttajat ponnistavat usein ministereiden kabineteista suurten edunvalvontajärjestöjen, mutta myös yritysten johtotehtäviin.
 Yle kävi veropäivänä läpi entisten politiikan taustavaikuttajien eli ministerien erityisavustajien ja valtiosihteerien ansioita. Avustajatehtävissä tienataan noin 4 000–8 000 euroa kuussa tehtävästä ja koulutustasosta riippuen, valtiosihteerit tienaavat usein vielä hieman enemmän.
 Entisen pääministerin  Juha Sipilän  (kesk.) ykkösavustajana työskennellyt  Riina Nevamäki  tienasi viime vuonna 130 043 euroa ansiotuloja. Hän työskenteli osakkaana konsulttitoimisto Rud Pedersenillä. Nevamäki siirtyi Nordeaan töihin tämän vuoden alkupuolella.
 Nevamäen kollega ja Rud Pedersenin Suomen-pomo  Esa Suominen  puolestaan ansaitsi 130 625 euroa ansiotuloja ja 3 047 euroa pääomatuloja. Suominen on entinen valtiosihteeri, ja hän on avustanut  Antti Rinnettä  (sd.) ja  Krista Kiurua  (sd.)  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) johtamissa hallituksissa vuosina 2012–2015.
 Sipilän hallituskaudella kokoomuslaisten valtiosihteerinä työskennellyt  Anssi Kujala  on nykyään Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry:n toimitusjohtaja. Viime vuonna hän työskenteli Suomen Yrittäjien varatoimitusjohtajana, ja ansaitsi 155 023 euroa ansiotuloja.
 Yrittäjien edunvalvojana työskentelee myös Stubbia ja komissaari  Olli Rehniä  avustanut Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja  Juho Romakkaniemi . Hän tienasi viime vuonna 298 595 euroa ansiotuloja ja 16 350 euroa pääomatuloja.
 Sote-alalle siirrytään useiden puolueiden riveistä
 Myös yksityinen sosiaali- ja terveyspalveluala on houkutellut entisiä avustajia.
 Päijät-Hämeen ulkoistettuja sote-palveluita tuottavan Harjun Terveys Oy:n toimitusjohtaja  Joonas Turunen  on avustanut useita kokoomusministereitä. Hän tienasi viime vuonna 154 412 euroa ansiotuloja.
 Alan edunvalvontajärjestöä Hyvinvointiala HALI ry:tä johtaa puolestaan peruspalveluministerinä vuosina 2013–2015 toimineen  Susanna Huovisen  (sd.) entinen valtiosihteeri  Ulla-Maija Rajakangas . Hän tienasi 207 650 euroa viime vuonna.
 Entisiä sinisiä löytyy järjestöistä vähemmän, mutta esimerkiksi  Timo Soinin  entinen valtiosihteeri  Samuli Virtanen  on päätynyt Kansanlähetyksen hallintojohtajaksi. Hän tienasi 41 925 euroa ansiotuloja ja 1 185 euroa pääomatuloja.
 Rinteen viestintäavustaja löysi uusia töitä lääkeyhtiöstä
 Ministereiden kabinetteihin saapuu joskus työtarjouksia, joista on vaikea kieltäytyä kesken hallituskauden.
 Useat erityisavustajat ja valtiosihteerit ovat vaihtaneet töitään Antti Rinteen(sd.) ja  Sanna Marinin  (sd.) pääministerikausilla.
 Pääministereiden viestintäavustajana työskennellyt  Dimitri Qvintus  vaihtoi työtä keväällä 2020 lääkeyhtiö Bayerin yhteiskuntasuhdejohtajaksi. Hän tienasi viime vuonna 79 938 euroa ansiotuloja.
 Jo vuoden 2019 lopulla töitään vaihtanut  Paavali Kukkonen  puolestaan tienasi 68 332 euroa. Kukkonen työskentelee johtavana asiantuntijana Elinkeinoelämän keskusliitossa (EK). Sinne hän siirtyi omistajaohjausministerin avustajan pestistä.
 Tuoreimmat vaihdokset eivät vielä näy tilipusseissa. Tänä vuonna esimerkiksi vihreiden ykkösavustaja  Ville Hulkkonen  on hypännyt energiayhtiö St1:n leipiin.
 Oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonia  (r.) avustanut  Niklas Mannfolk  taas löysi uusia töitä kiinalaisen mobiilijätti Huawein mediasuhdepomona. Valtiovarainministereitä avustanut  Riikka Pakarinen  siirtyi taannoin vastaperustetun start-up-yritysten edunvalvontajärjestön ruoriin.
 Lue myös:
 Pitkät päivät eivät kasvattaneet tuttujen koronakasvojen tuloja – maskikauppias Onni Sarmaste kuitenkin tienasi puoli miljoonaa
 Katso 1 000 nimen lista eniten tienanneista ja maakuntien suurituloisimmista – peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja takoi 93 miljoonan tulot
 Näillä tuloilla ylsi vuoden 2020 tulokärkeen – lue Ylen uutiset veropäivästä

Hekin ovat ponnistaneet ministereiden kabineteista – katso, mitä entiset avustajat tienaavat nyt


Summary: Keskiviikkona saavutettiin 80 prosentin kattavuus koronarokotusten osalta, se ei kuitenkaan riitä pandemian pysäyttämiseksi. Ministeri Krista Kiurun mukaan tilanne on vaikea ja muun muassa koronapassin käyttöä on laajennettava.

Keskiviikkoillan A-studiossa vierailleen perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan koronavirustartuntojen määrän jatkaessa huimaa kasvuaan aletaan olla sairaalakapasiteetin kantokyvyn rajamailla.
 Kiurun mielestä kyseessä on kilpailuasetelma nopeasti leviävän deltaviruksen kanssa, samaan aikaan kun rokotekattavuus ei nouse odotetulla tahdilla.
 – Yli 9 000 tautitapausta kahdessa viikossa alkaa olla meidän juoksumme suurimpia tuloksia negatiivisessa mielessä, hän huomautti.
 Yhteiskuntaa on ministerin mielestä helppo avata, mutta paljon vaikeampi pitää auki, jos tautitaakka on korkea tai rokotekattavuus jää liian alhaiseksi. Hän muistutti jo elokuussa varoitelleensa yhteiskunnan liian nopeasta avaamisesta.
 Ministeri näkee maamme tilanteen heikkona, kun enää vain kahdella valtakunnan alueella on alle 50 tartuntaa 100 000 asukasta kohden kahden viikon tarkastelujaksolla. Vanhan koronantorjuntastrategian mukaan leviämisvaiheessa on siten näitä lukuun ottamatta kaikkiaan 11 aluetta.
 Kiuru kertoi, että syksyn aikana hallituksen ohjauskirjeellä on useita kertoja pyydetty alueellisia viranomaisia toimimaan tehokkaammin.
 Koronapassin laajentaminen osalle työpaikoista ja ravintolarajoitusten jatko ovat Kiurun mielestä tämän hetken avainkysymyksiä. Koronarokotteen ottovaatimus joillekin aloille on ministerin mukaan myös tarkastelun alla.
 Ministeri kokee erityisen ongelmalliseksi sen, että nykyrajoituksilla ei kyetä rajaamaan ainoastaan rokottamattoman väestön kontakteja.
 – Haaste ei ole se, etteikö pubien ja yökerhojen osalta koropassi olisi jo käytössä. Passi pitäisi kohdistaa lieväriskisempään, kuten ruokaravintoloiden toimintaan.
 Kiurun mukaan täytyy muistaa, että yhteiskunnassa on tietty raja, jonka jälkeen velvollisuutensa hoitaneet, rokotetut ryhtyvät kyselemään, kuinka pitkään heidän on toimittava rokottamattoman väestön ehdoilla.
 – Perusoikeuskeskustelu on käytävä, tilanne näyttää nurinkuriselta, hän summasi.
 Marin: Koronarajoituksia ei tässä vaiheessa kiristetä, mutta ravintolarajoitukset jatkuvat
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi aiemmin Säätytalolla, ettei vielä olla siinä tilanteessa  hätäjarrumekanismia  jouduttaisiin käyttämään.

 Marinin mukaan ratkaisun on löydyttävä rokotekattavuudesta, jonka tuoreimpien tietojen mukaan on noustava 90 prosenttiin ja siitäkin yli. Hän epäili, että viimeisiä rokotettavien prosentteja joudutaan perkaamaan läpi siten, että sosiaali- ja terveydenhuollon ihmiset ottavat ihmisiin yhteyttä henkilökohtaisesti.
 Pääministeri arveli, ettei koko väestön keskuudessa rokotuksista voi tulla pakollisia, mutta sosiaali- ja terveydenhuollon sektoria velvoite saattaisi tulla koskemaan.
 Leviämis-, kiihtymis- ja perustason alueiden määrittelystä luovutaan, Marin sanoi Säätytalolta poistuessaan. Tavoitteena on, että jos ja kun paikallisia tartuntaryppäitä on, ne sammutetaan paikallisin toimin, ravintola- ja matkailutoimea lukuun ottamatta, jotka ovat hallituksen kontolla.
 Marinin mukaan viranomaiset arvioivat maanantaina, millä alueilla ravintolarajoitukset jatkuvat voimassaolevien rajoitusten umpeutuessa. Hallitus keskusteli myös koronapassin käytön laajentamisesta ja aikoo jatkaa asian valmistelua. Tahtotila on laajentaa passin käyttöä Suomessa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) kommetoi Ylelle aiemmin keskiviikkona, että leviämisalueilla ravintolarajoitusten aukiolo- ja anniskeluaikoja tulisi lyhentää huomattavasti nykyisestä, jopa alkuiltaan asti.
 THL katsoo myös, että ravintolarajoitukset mahdollistavien pykälien voimassaoloa tulisi jatkaa ensi vuoden huhtikuun loppuun saakka.
 Aiheesta aiemmin:
 Hallitus jatkaa ravintolarajoituksien voimassaoloa – pääministeri Marin: "Tilanne on huolestuttava"
 Päivittyvä seuranta: Hallitus esittää rajoitustoimille jatkoa, yli 12-vuotiaista 80 % rokotettu kahdesti, THL suosittaa ravintolarajoitusten kiristämistä
 Ministeri Krista Kiuru: Koronapassin käytön laajentaminen on mahdollista
 Kirsi Varhila: Hoitajien velvoittamista koronarokotuksiin selvitetään

Ministeri Kiuru penää alueilta suurempaa vastuunkantoa: Toimet kohdistettava rokottamattomaan väestöön – kontaktit saatava vähenemään


Summary: Helsingin poliisilaitos kertoo Twitterissä, että ympäristöliike Elokapina on aloittanut mielenosoituksen Pohjoisesplanadilla ja Etelärannassa. Poliisille ei ole etukäteen ilmoitettu mielenosoituksesta.

Elokapina on aloittanut mielenosoituksen Pohjoisesplanadilla ja Etelärannassa kaupungintalon edessä. Helsingin poliisilaitos kertoo asiasta Twitterissä.
 Tilanteesta aiheutuu poliisin mukaan liikennehaittaa.
 Elokapina kertoo niin ikään Twitterissä, että mielenilmaus sai alkunsa Havis Amandan patsaalla pidetystä liikkeen oppitunnista, jonka päätteeksi mielenilmaus päätettiin levittää tielle. Elokapina vaatii toimillaan nykyistä nopeampia päästövähennyksiä.
 Uutista täydennetään.
 Lue seuraavaksi:
 Kun Elokapina estää liikenteen Mannerheimintiellä, media saapuu paikalle – miksi kansalaistottelemattomuus pääsee valokeilaan?
 Yle selvitti: Näin Elokapina kerää rahaa aktivistien sakkojen maksamista varten – tapa voi rikkoa lakia, arvioi poliisi
 Poliisi myöntää epäonnistuneensa Elokapinan mielenilmauksen tilannearviossa – mielenosoittaja sanoo tulleensa pidätetyksi väärin perustein

Elokapina osoittaa mieltä Pohjoisesplanadilla ja Etelärannassa Helsingissä – Poliisin mukaan tilanteesta aiheutuu haittaa liikenteelle


Summary: Ylen mediaohjelma Viimeisessä sanassa keskusteltiin siitä, onko kansaa puhuttava aihe automaattisesti uutinen ja jääkö tällöin jotain yhteiskunnallisesti merkittävää kertomatta?

Hattara on höytyväistä sokerista valmistettua ätläkän makeaa ainetta, josta suurin osa on ilmaa.
 Hattaroiksi voisi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaavan päätoimittajan  Jouko Jokisen  mukaan kutsua myös viime viikkoina runsaasti mediassa palstatilaa saaneita puheenaiheita.
 Esimerkiksi Helsingin kaupungin ilmoitusta  luopua tilaisuuksiensa lihatarjoilusta , pääministeri  Sanna Marinin   somekäyttäytymisestä  nousutta kohua ja jokunen viikko sitten otsikot täyttänyttä opiskelijatapahtumasta lähtenyttä  Afrikan tähti -keskustelua.
 – Niitä yhdistää se, että ne ovat voimakkaita tunteita herättäviä aiheita, joiden myötä rintamalinjat vahvistuvat ja ihmiset kaivautuvat syvemmälle poteroihinsa. Yhteinen keskustelu häviää. Sellaisista uutisista jää samanlainen olo kuin hattaran syömisestä. Harmittaa ja hampaita viiltelee, Jokinen sanoo Ylen mediaohjelma Viimeisessä sanassa.
 Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja Jouko Jokinen sanoo, että kaikki journalismissa lähtee uutisesta. Se on kuningaslaji. Jorge Gonzalez / Yle
 Hattarauutinen tarjoaa Jokisen mukaan lähinnä tunnereaktion. Ei mahdollisuutta oivallukseen, uutta tietoa tai lisää ymmärrystä yhteiskunnasta tai kanssaihmisistä.
 Iltalehden vastaava päätoimittaja  Perttu Kauppinen  ei jaa Jokisen kanssa käsitystä siitä, että viime viikkoina puhuttaneet aiheet eivät olisi yhteiskunnallisesti merkittäviä uutisia.
 – Me olemme journalisteina etupäässä vastuussa yleisölle. Lukijoille ja katsojille, joilla on oikeus tietää, mitä maailmassa tapahtuu. Kun maailmassa on näitä tunteita herättäviä jakolinjoja, niin tottakai niistä pitää kertoa, Kauppinen sanoo.
 Keskustelu jatkuu, vaikka perinteinen media ei siihen osallistu
 Kauppisen mukaan on tärkeää muistaa, että ihmiset puhuvat näistä tunteita nostattavista asioista, uutisoi media niistä tai ei.
 – Nykyään keskustelu tapahtuu sosiaalisessa mediassa. Sitä ennen Teboilin baarissa.
 Jos media asettuisi yleisönsä yläpuolelle ja jättäisi nämä aidosti kiinnostavat asiat uutisoimatta, näyttäytyisi se Iltalehden vastaavan päätoimittajan mukaan elitistisenä ja etäisenä.
 Jokinen on samaa mieltä siitä, että kansan pulssilla on oltava ja kuohuttavista asioista kerrottava. Mutta hän kyseenalaistaa sen, kuinka laajasti ja pitkään mitäkin kuohahdusta mediassa kannattaa oikein käsitellä.
 – Jos mennään päivän kuohahduksien mukaan, niin kyllä tässä aika pinnassa surffataan ja jotain tärkeää jää tekemättä. Eli esimerkiksi mennäänkö Helsingin kaupungin liharuokakohussa oikeasti vakaviin asioihin kuten lihatuotannon ongelmiin? Jokinen kysyy.
 Julkisuuden portinvartijat mennyttä maailmaa?
 Journalisteista on tavattu puhua julkisuuden portinvartijoina. Ammattikuntana, jonka tehtävänä on ollut valvoa porttia, jonka läpi aiheet kulkevat yleiseen keskusteluun.
 Kauppisen mukaan mukaan ajatus julkisuuden portinvartijuudesta ja asioiden yhteiskunnallisen merkittävyyden määrittämisestä on vanhanaikainen.
 – Kyllähän ihmiset itse tietävät, mitkä ovat merkityksellisiä asioita. Emme me voi dissata sitä, mitä ihmiset kokevat tärkeäksi. Kauppinen summaa.
 Iltalehden vastaavan päätoimittajan Perttu Kauppisen mukaan myös päätoimittajien olisi hyvä poistua norsuunluutoinista. Jorge Gonzalez / Yle
 Jokinen on samalla linjalla ja myöntää, että kansan kuohahdus itsessään on jo uutinen.
 – Mutta aika nopeasti siitä pitäisi mediassa ryhtyä luomaan siltoja poteroiden välille. Miettiä, mikä on tärkeää ja miten mennään eteenpäin. Jos journalismia tehdään automaattiohjauksella, lopputulos on todella huono. Siksi siitä pitää puhua todella paljon toimituksissa ja myös alan kesken.
 Lue myös:
 STT:n päätoimittaja: On väärin, että toimittajat joutuvat selittämään virkamiehille, mitkä asiat ovat julkisia – viranomaisten pitäisi tuntea laki
 Suomalainen tapa kuvata koronaa on laimeaa, koska sairaalat eivät päästä mediaa teho-osastoille – HS:n kuvapäällikkö: Kuvan voimaa ei ymmärretä
 Politiikan toimittaja: Sanna Marinin kuherruskuukausi median kanssa on ohi – kriittisyyttä lisää se, ettei pääministeriltä saa helposti haastatteluja

Mikä yhdistää viime aikojen mediakohuja? Ylen vastaava päätoimittaja Jouko Jokinen: "Ne ovat hattarauutisia. Hampaita viiltelee ja harmittaa"


Summary: Niina Malm ja Erkki Saarimäki vastaavat virkavelvollisuuden rikkomista koskeviin syytteisiin. Asia koskee viime keväänä sattunutta viisumijupakkaa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Imatralaiset kunnallispoliitikot  Niina Malm  (sd.) ja  Erkki Saarimäki  (sin.) vastaavat ensi tiistaina niin kutsutun viisumijupakan syytteisiin Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa.
 Imatran kaupunginvaltuuston entistä puheenjohtajaa, nykyistä valtuutettua, kansanedustaja Niina Malmia ja entistä kaupunginvaltuutettua Erkki Saarimäkeä syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Niina Malm on myös sdp:n 1. varapuheenjohtaja.
 Viisumijupakassa  on kyse Erkki Saarimäen Venäjän-viisumista, josta kaupungille tulleen 419,99 euron laskun Niina Malm Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtajana hyväksyi.
 Tapaus sattui keväällä 2021.
 Viisumin maksaminen nousi esille kaupungin tavanomaisessa  sisäisessä tarkastuksessa .
 Imatran kaupunki sijaitsee aivan Venäjän rajan tuntumassa ja sillä on pitkään ollut tiiviit ystävyyssuhteet rajantakaiseen Svetogorskin kaupunkiin. Tämän takia Imatralla kaupunki maksaa sekä kaupunginvaltuuston ja hallituksen puheenjohtajisto monikertaviisumit Venäjälle.
 Kyseenalaiseksi Erkki Saarimäen nelivuotisen viisumin hankinnan teki se, että hänen toimikautensa Imatran kaupungin luottamuselimissä oli päättymässä, eikä hän ei ollut enää ehdokkaana viime kesän kuntavaaleissa.
 Erkki Saarimäki on  kertonut aiemmin Ylelle , että viisumiasiassa on tapahtunut väärinkäsitys. Saarimäen mukaan hänen oli tarkoitus maksaa viisuminsa itse, mutta lasku oli mennyt kaupungille.
 Kaupunki totesi, ettei viisumia olisi pitänyt maksaa kaupungin kassasta.
 Asia johti kaupunginhallituksen tekemään  tutkintapyyntöön  ja edelleen  syyteharkintaan .

SDP:n 1. varapuheenjohtaja Niina Malm ja imatralainen kunnallispoliitikko oikeuteen ensi viikolla – syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta.


Summary: Yhdysvalloissa kongressin tutkintakomitea on vaatinut luovutettavaksi asiakirjoja, jotka sisältävät tietoja kongressimellakkaa edeltävistä ex-presidentti Donald Trumpin toimista.

Tammikuun kongressimellakkaan johtaneista, ex-presidentti  Donald Trumpin  toimia valaisevista asiakirjoista käydään tiukkaa taistelua Yhdysvalloissa.
 Liittovaltion valitustuomioistuin esti torstaina Trumpin pyynnöstä kansallisarkistoa väliaikaisesti luovuttamasta asiakirjoja tutkintaa varten.
 Vielä tiistaina papereiden luovuttaminen sai vihreää valoa, kun liittovaltion tuomari  Tanya Chutkan   hylkäsi Trumpin vaatimuksen asiakirjaluovutuksen estämisestä.
 Papereiden ensimmäinen erä oli määrä luovuttaa tänään perjantaina.
 Suuri joukko Trumpin kannattajia tunkeutui loppiaisena Yhdysvaltojen Capitol-kongressirakennukseen kesken tilaisuuden, jolla kongressi vahvisti presidentti  Joe Bidenin  vaalivoiton. Mellakassa kuoli viisi ihmistä.
 Trump väitti kuukausien ajan Bidenin voittaneen vilpillisesti, ja hänen katsotaan lietsoneen mellakoijia loppiaisena.
 Katso videolta, kuinka tilanne loppiaisena kehittyi ja miltä hyökkäys näytti kongressin sisällä :

 Mitä asiakirjat sisältävät?
 Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone on asettanut tutkimusryhmän selvittämään Capitol-mellakan taustoja sekä Trumpin roolia mellakan puhkeamisessa.
 Ryhmä haluaa nähtäväkseen muun muassa Valkoisen talon vierailijalistoja, puhelutietoja, Trumpin avustajien tekemiä muistioita sekä luonnoksen Trumpin pitämästä puheesta, joka johti mellakkaan. Lisäksi papereiden joukossa on luonnos "vaalien rehellisyyttä" koskevasta presidentin asetuksesta.
 Yhteensä paperinivaska sisältää dokumentteja noin 770 sivun verran.
 Mikä on "presidentin etuoikeus", johon Trump vetoaa?
 Trump on yrittänyt estää asiakirjojen luovuttamisen sillä perusteella, että toimiessaan presidenttinä hänellä oli oikeus päättää niiden luovuttamisesta.
 Tämä perustuu Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tunnustamaan periaatteeseen, jonka mukaan Valkoisella talolla on oikeus pitää salassa tiettyjä asiakirjoja. Tausta-ajatuksena on, että Valkoinen talo toimii tehokkaammin, jos presidentin neuvonantajille suodaan mahdollisuus käydä puolueettomia keskusteluja yksityisesti.
 Bidenin hallinto katsoi lokakuussa , ettei kyseinen niin kutsuttu "presidentin etuoikeus" ulotu Capitol-asiakirjoihin.
 Tämän jälkeen Trump on yrittänyt estää tutkintaryhmää saamasta asiakirjoja haltuunsa oikeusteitse.
 – Presidentit eivät ole kuninkaita, eikä vastaaja ole presidentti, liittovaltion tuomari Chutkan katsoi tiistaisessa päätöksessään.
 Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Trumpin, kongressin ja Bidenin hallinnon on nyt  toimitettava valitustuomioistuimelle omat argumenttinsa  siitä, pitäisikö asiakirjat luovuttaa tutkintaryhmälle vai ei. Trumpin asianajajaryhmä valmistelee presidentin etuoikeutta koskevaa virallista valitustaan.
 Valitustuomioistuin käsittelee osapuolten kannanottoja 30. marraskuuta.
 Kiistan odotetaan päätyvän ennen pitkää Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen riippumatta siitä, mitä valitustuomioistuin linjaa.
 Yhdysvaltalaismediat  CNN  ja  The Washington Post  katsovat Trumpin pelaavan aikaa.
 Valta voi vaihtua kongressissa marraskuun 2022 välivaaleissa. Mikäli Trump onnistuu viivyttämään asiakirjojen luovuttamista jopa vaalien yli, tästä olisi hyötyä kongressin enemmistöä tavoittelevalle republikaanipuolueelle.
 Kongressimellakan tutkinnalle ei puolestaan odoteta menestystä republikaanijohtoisen kongressin alaisuudessa.
 Lue lisää aiheesta:
 Trump yritti estää Capitolin valtaukseen liittyvien papereiden luovuttamisen – oikeus hylkäsi pyynnön: "Presidentit eivät ole kuninkaita"
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Vuosia jatkunut hyssyttely johti hirvittävään päivään Yhdysvalloissa
 Virkasyytteestä jälleen vapautettu Trump vihjaili poliittisen uransa jatkosta ja kutsui oikeusprosessia "USA:n historian suurimmaksi noitavainoksi"

Trumpin toiminta loppiaisen kongressimellakan alla yhä hämärän peitossa – ex-presidentti esti paljastavien asiakirjojen luovuttamisen tutkintaan


Summary: Opiskelijat ja työntekijät vastustivat erityisesti Linna-kirjaston sulkemista.  Yliopiston hallitus päättää tilaohjelmasta 20. joulukuuta.

Tampereen yliopiston hallitus on päättänyt palauttaa yliopiston tilaohjelman valmisteluun. Yliopisto kertoo Twitterissä, että hallitus korosti yhteisön näkemysten saamisen tärkeyttä sekä jakoi hankkeen kahteen vaiheeseen.
 Hallitus pyytää tiedekuntaneuvostoilta, konsistorilta ja yliopistoyhteisöltä näkemykset päivitettävästä, ensimmäisen vaiheen suunnitelmasta, joka ulottuu vuoteen 2025. Hallitus päättää tilaohjelmasta 20. joulukuuta.
 Yliopiston hallitus käsitteli tilasuunnitelmia perjantaina.
 Tampereen yliopiston kokoama  työryhmä julkaisi vasta listan esityksistä,  jolla yliopiston tilat pienenisivät lähes 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Suunnitelmia on vastutettu laajasti.
 Tiloja vähennettäisiin etenkin keskustakampukselta. Yliopiston Pinni A-rakennuksesta olisi tarkoitus luopua vuoteen 2025 mennessä ja Virta- ja Linna-rakennusten käytöstä vuoteen 2030 mennessä. Työryhmä esittää myös Hervannan kampukselle vähennyksiä.
 Etenkin Linna-kirjaston sulkeminen on herättänyt vastustusta. Sen puolustamiseksi perustettu Linnasta ei luovuta -liike järjesti myös viikko sitten mielenosoituksen.
 Tampereen yliopiston professoreiden mukaan suunnitelmissa on kokonaan unohdettu arvioida niiden vaikutusta ihmisiin.
 Professorit olivat huolissaan siitä, että ehdotuksessa ei kerrota konkreettisesti, miten tutkimus- ja opetusedellytykset varmistetaan uudessa tilanteessa.
 Tampereen yliopiston opiskelijat osoittivat perjantaina mieltä yliopiston tilojen puolesta.
 Yliopisto hakee säästöjä myös henkilöstöstä
 Tampereen yliopistolla käynnistyi  syyskuun puolessa välissä 1 100 työntekijää koskevat yhteistoimintaneuvottelut.
 Tampereen yliopiston johdon tavoite on vähentää 215 henkilötyövuotta. Lisäksi suunnitelmissa on 40 henkilön ulkoistaminen.
 Vähennykset koskevat tukipalveluita eli esimerkiksi tutkimus- ja opetushenkilöstö on rajattu ulos.
 Lue lisää:
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut etenevät – työntekijät esittelivät vaihtoehdon irtisanomisille
 Tampereen yliopiston professorit vaativat keskustelua tilojen vähentämisestä: yliopistoväelle ei ole annettu mahdollisuutta kommentoida

Tampereen yliopisto lykkäsi päätöstä tilojen vähennyksistä: yliopistoyhteisöltä pyydetään näkemyksiä asiasta


Summary: Tutkimuksen kansainvälisessä vertailussa selvisi, että työ- tai opintoperusteiset väylät eivät ole maailmalla vakiintuneita käytäntöjä.

Suojelun tarpeessa olevat ihmiset voivat saapua kohdemaahan myös työntekijöinä tai opiskelijoina, eivät aina turvapaikanhakijoina tai kiintiöpakolaisina.
 Nykyistä turvapaikanhaku- ja kiintiöpakolaisjärjestelmää täydentävät lailliset maahanmuuton reitit ovat tärkeitä, kun EU-maat etsivät keinoja vastata potentiaalisten turvapaikanhakijoiden muuttoliikkeeseen tulevaisuudessa.
 Hallitus on teettänyt tutkimuksen, jossa selvitettiin, millaisia täydentäviä maahanmuuton reittejä kansainvälisen suojelun tarpeessa oleville ihmisille on olemassa. Erityisesti haluttiin selvitystä työ- ja opiskeluperusteisista väylistä.
 Tutkimuksen mukaan täydentävien väylien ohjelmien määrä kasvaa nopeasti ja niillä on potentiaalia vastata niin suojelun tarpeessa olevien ihmisten kuin vastaanottavien yhteiskuntien tarpeisiin. Niiden kapasiteetti on kuitenkin vielä vaatimaton.
 Tutkimuksen kansainvälisessä vertailussa selvisi, että työ- tai opintoperusteiset väylät eivät ole maailmalla vakiintuneita käytäntöjä,  sisäministeriön tiedotteessa  kerrotaan. Toistaiseksi kyseessä on joukko erilaisia ohjelmia ja pilottivaiheessa olevia kokeiluja.
 Opintoperusteisia ohjelmia on käytössä enemmän kuin työperusteisia ohjelmia.
 Hallituksen tarkoituksena on mahdollistaa laillinen ja turvallinen maahantulo. Hallitusohjelmassa mainitaan, että laillisten maahantuloreittien järjestelmää kehitetään. Tutkimusraportti luovutettiin sisäministeri  Maria Ohisalolle  (vihr.) perjantaina.
 Helpotuksia kriteereihin ja maksuihin
 Työ- ja opiskeluperusteiset täydentävät väylät ovat suojelun tarpeessa oleville ihmisille luotuja rekrytointikanavia ja stipendiohjelmia. Niitä kutsutaan täydentäviksi, sillä ne eivät korvaa eri maiden kiintiöpakolaisjärjestelmiä. Täydentävien reittien kautta tulevia ihmisiä ei sisäministeriön tiedotteen mukaan valita ensisijaisesti haavoittuvan aseman perusteella.
 Ohjelmissa käytetään sisäministeriön mukaan pääsääntöisesti tavanomaisia työn tai opiskelun perusteella myönnettäviä viisumeita ja oleskelulupia.
 Kansainvälistä suojelua tarvitsevien osaajien erityistilanne, kuten vaikeus hankkia kaikkia normaalisti vaadittavia dokumentteja, on huomioitu tarjoamalla tukea hakuprosessin eri vaiheissa ja tekemällä helpotuksia maahantulon kriteereihin ja maksuihin, tiedotteessa kerrotaan.
 Työmarkkinoilla, korkeakouluilla ja kansalaisjärjestöillä on nykyisissä väylissä keskeinen rooli.
 Muun muassa YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on viime vuosina korostanut täydentävien väylien kehittämistä pakolaistilanteeseen vastaamiseksi. Kiinnostusta on lisännyt myös monien kehittyneiden maiden kasvanut työvoiman tarve ja väestön ikääntyminen.
 Tutkimusta varten on haastateltu kansainvälisten maahanmuuton asiantuntijaorganisaatioiden edustajia sekä asiantuntijoita, jotka työskentelevät yksittäisten työ- tai opintoperusteisten ohjelmien parissa eri maissa.
 Lue aiheesta lisää:
 Bulgarialaismies tuli Suomeen paremman palkan perässä – nyt hän asuu pikkukunnassa perheineen ja on malliesimerkki työperäisestä maahanmuutosta
 Vieraalla kielellä työskentely pelottaa – työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely

Hallitus teetti tutkimuksen nykyisiä järjestelmiä täydentävistä laillisista maahantulon reiteistä – kapasiteetti vielä vaatimaton


Summary: Jos kodin ja koulun keskustelu ei vie asiaa eteenpäin, vanhemmat voivat olla yhteydessä kuntaan ja vielä edelleen aluehallintoviranomaiseen. Näin toimittiin Ilmajoella autistisen pojan pilkkaamistapauksessa. Prosessi on monen mielestä hankala.

Yle uutisoi loppukesästä  ilmajokelaisesta autistisesta koululaispojasta , jota kohdeltiin koulussa rasistisesti ja nimiteltiin esimerkiksi vammaiseksi. Asia tuli ilmi, kun vanhemmat nauhoittivat puhelimella pojan koulupäivää.
 Poika oli alkanut oireilla ja vanhemmat olivat huolestuneet siitä, mitä koulussa tapahtui.
 Koska keskustelu ei johtanut koulun tai kunnan kanssa vastauksiin tai ratkaisuun tilanteesta, vanhemmat turvautuivat lopulta koulupäivän nauhoittamiseen repussa olevalla puhelimella.
 Vanhemmat ovat tehneet kantelun tapahtuneesta aluehallintovirastoon ja poliisi on muun muassa pyytänyt lisätietoja tapahtuneeseen liittyen.
 Lue lisää:   Alakoululainen kuunteli puolustuskyvyttömänä, kun aikuiset pilkkasivat häntä koulussa rasistisesti – kunnan sivistysjohtaja: "Olen todella järkyttynyt"
 Kevään ja alkusyksyn jälkeen poika on palannut nyt täysipäiväisesti kouluun ja hän on saanut oman koulunkäynninohjaajan. Perhe haki henkilökohtaista ohjaajaa pojalle jo viime keväänä.
 Äiti kertoo toivovansa, että tilanne on koulunkäynnin osalta nyt normalisoitumassa. Äiti ei halua edelleenkään esiintyä omalla nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Julkisoikeuden apulaisprofessori  Niina Mäntylä  Vaasan yliopistosta pitää tapausta erittäin surullisena. Hänen mielestään lapset ovat lähtökohtaisesti avuttomassa asemassa koulussa ja erityisryhmät vielä heikommassa asemassa.
 – Valvonnan puute osuu eniten juuri näihin lapsiin. Kaikilla ei ole huoltajia, jotka jaksavat selvitellä asioita eteenpäin, ja on monia tilanteita, jotka jäävät vain koululuokkiin eivätkä lapset esimerkiksi kerro niistä.
 Syrjintä- ja kiusaamistilanteet ovat lapsille herkkiä tilanteita, joita ei esimerkiksi haluta tuoda itse esille, Mäntylä muistuttaa.
 – Sivistystoimi ei voi olla erillinen saareke, jossa luotetaan vuosi vuodelta omavalvonnan ja huoltajien ratkaisevan ongelmat. Se ei näytä toimivan, ja siksi valvontaa tarvitaan lisää, hän toteaa.
 Lue myös:   Rasistisen kohtelun takia koulusta pois jäänyt ilmajokelaispoika osallistuu taas opetukseen – tunneilla mukana on oma äiti "kunnes luottamus palaa"
 Tutkimus esittää muutoksia peruskoulujen valvontaan
 Vaasan yliopiston tutkimus  "Pukki kaalimaan vartijana - kuka valvoo peruskouluja?"  pitää peruskoulujen omavalvontaa riittämättömänä Suomessa ja toteaa, että etenkään heikommassa asemassa olevien oppilaiden oikeudet eivät nykymallissa toteudu.
 Lähtökohtaisesti peruskoulut valvovat tällä hetkellä toimintaansa itse ja tätä täydentää laillisuusvalvonta, joka käynnistyy huoltajan tekemästä kantelusta.
 Julkisoikeuden apulaisprofessori Niina Mäntylä on yksi tutkimusryhmän jäsenistä. Hän listaa muutaman usein esiin nousevan epäkohdan, mihin valvontaa tulisi peruskoulussa kohdentaa.
 Niina Mäntylä on tutkinut aikaisemmin myös koulukiusaamista ja siihen liittyviä ongelmia.  Mirva Ekman / Yle
 – Oppimisen tuen saamisessa on ongelmia. Kiusaamistapauksia on paljon ja niiden selvittämiseen liittyy passiivisuutta. Kurinpidollisiin toimiin kaivataan vielä lainsäädännön muutoksia ja sääntelyä. Menettelyllisiä ongelmia on esimerkiksi avustajapalveluihin liittyen ja oppilaiden kuulemisessa on ongelmia. Myös oikeusturvakeinoista tiedetään heikosti.
 Mikäli kodin ja koulun keskustelu ei vie asiaa toivotusti eteenpäin, voivat vanhemmat olla yhteydessä kunnan hallintoon.
 Mikäli asia ei ratkea vielä tälläkään tasolla, on seuraava askel tehdä kantelu aluehallintovirastoon tai ylimmille lainvalvojille.
 Käsittelyajat ovat aluehallintovirastoissa pitkiä ja yksittäisen koulun tarkastaminen vastaavassa tilanteessa, jossa vanhemmalla on huoli lapsen kohtelusta, on aluehallintoviraston mukaan äärimmäisen poikkeuksellista ja harvinaista.
 Aveilla ei ole perusopetuslain mukaan oma-aloitteista toimivaltaa valvoa kouluja esimerkiksi tekemällä kouluissa konkreettisia tarkastuksia. Hallintolaki mahdollistaa esimerkiksi koulun tarkastamisen kantelun jälkeen, mutta se on käytännössä hyvin harvinaista.
 Eduskunnan oikeusasiamies tekee muutamia tarkastuksia peruskouluihin vuosittain.
 – Sosiaali- ja terveyspuolella ongelmia nousee lisääntyneen valvonnan kautta entistä enemmän esiin ja kanteluratkaisuja tehdään koko ajan enemmän opetustoimeen liittyen, joten nyt on selkeä paikka alkaa kehittämään myös opetuspuolen valvontaa eteenpäin, Mäntylä toteaa.
 Kunnallisalan kehittämissäätiön rahoittamassa tutkimuksessa olivat mukana Niina Mäntylän lisäksi  Ville Karjalainen ,  Maria Refors Legge  ja  Hanna-Kaisa Pernaa .
 Tutkimusryhmä ehdottaa riskiperusteista ja ennaltaehkäisevää viranomaisvalvontaa, selkeyttä lainsäädäntöön, anonyymiä ilmoituskanavaa sekä lisäksi tehokasta sanktio- ja seurantajärjestelmää.
 OAJ on esittänyt valvonnan lisäämistä jo vuosia
 Opettajien ammattijärjestön OAJ:n koulutuspolitiikan päällikkö  Nina Lahtinen  on tutkimusryhmän esitykseen tyytyväinen. Hän kertoo OAJ:n ajaneen aluehallintoviraston oma-aloitteista puuttumisoikeutta jo vuosia.
 – Aluehallintovirasto voisi selvittää ja tutkia heille tulleiden viestien ja selvitysten pohjalta sellaisia kouluja, joissa on ilmennyt haasteita, onko niissä opetus järjestetty lainmukaisesti.
 OAJ:n mukaan huoltajien kanteluiden tekeminen on haastavaa, koska he kokevat, että kanteluprosessi voi vaikuttaa lapsen koulunkäyntiin negatiivisesti.
 OAJ:n koulutuspolitiikan päällikkö Nina Lahtisen mukaan nykyjärjestelmä ei ole valvonnan suhteen riittävä. Arkistokuva. Matti Myller / Yle
 Myös opettajat ja rehtorit ovat OAJ:hin toisinaan yhteydessä niukista resursseista. He kertovat esimerkiksi, että oppilas ei saa tarvitsemaansa erityisopettajan antamaa opetusta.
 – Nykyjärjestelmässä rehtorin ja opettajankin pitää lähteä tuomaan epäkohtia itse esille kanteluteitse, jos työnantajan kanssa ei päästä yhteisymmärrykseen asiasta. Tämä on vaikeaa, koska he pelkäävät, että työnantaja voi kohdistaa heihin vastatoimia, Lahtinen kertoo.
 Hän pitää myös väljää lainsäädäntöä haasteena, johon on vaikea puuttua.
 Aluehallintoviraston lakimies: "Emme pääse selvittämään kaikkia epäkohtia"
 Ruotsinkielisen sivistystoimen yksikön lakimies  Thomas Sundell  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta on osittain samaa mieltä tutkimustulosten kanssa siitä, että peruskoulujen valvonta on tällä hetkellä riittämätöntä.
 Sundell arvioi tutkimusta ja kommentoi sitä yksittäisenä viraston lakimiehenä.
 – Emme tällä hetkellä pääse selvittämään kaikkia meidän tietoomme tulleita epäkohtia. Emme myöskään voi seurata todettujen epäkohtien korjaamista eli omien kantelupäätöksiemme noudattamista, emmekä tehokkaasti määrätä opetuksen järjestäjiä noudattamaan lakia, hän toteaa.
 Sundellin mukaan avi saa usein tiedon epäkohdasta huoltajalta tai mediasta, mutta kantelua virastoon ei asiasta välttämättä tehdä.
 – Moni saattaa jättää kantelun tekemättä, koska he eivät osaa, jaksa tai uskalla viedä asiaa tutkittavaksi. Toimivalta tutkia asioita oma-aloitteisesti (mikä sisältää sen, että toimitaan vihjeen perusteella) olisi siksi monenlaisissa asioissa tärkeää.
 Perusopetuslakiin tarvittaisiin Sundellin mukaan vastaavat pykälät kuin ne, jotka löytyvät esimerkiksi varhaiskasvatuslain 10. luvusta, eli lakiteknisesti on olemassa valmiita malleja.
 – Aluehallintovirasto ei kuitenkaan itse voi päättää toimivallastaan, vaan siihen tarvitaan lakimuutos, Sundell toteaa.
 "Ei ole tarkoitus, että ollaan "koppalakkivirasto" "
 Suurin osa tapauksista ratkeaa edelleen tutkimuksen mukaan koulun ja kunnan tasolla. Ongelmat syntyvät Niina Mäntylän mukaan siinä vaiheessa, kun huoltaja joutuukin viemään asiaa eteenpäin esimerkiksi kanteluna.
 – Jotkut kokevat, että kantelut tai valitukset eivät auta tai johda toivottuun lopputulokseen. Osalla huoltajista ei ole välttämättä tietoa oikeusturvaan liittyvistä asioita, tai sitten ei ole voimavaroja viedä asiaa eteenpäin.
 Viranomaisten oma-aloitteisen valvonnan lisääminen voisi lisätä lasten oikeuksien toteutumista nopeammin kuin nyt. Arkistokuva. Matti Myller / Yle
 Osa huoltajista kokee myös, että kantelu tai valitus ei johda mihinkään. Tämän vuoksi tutkimusryhmä esittää peruskoulujen valvontaan myös anonyymiä ilmoituskanavaa epäkohdista sekä tehokasta sanktiojärjestelmää, kuten uhkasakkojen hyödyntämistä.
 Myös Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintaviraston lakimies Thomas Sundell myöntää, että järjestelmä ei toimi sanktioiden osalta nyt riittävästi, sillä laillisuusvalvonta on riippuvainen siitä, että viranomaisen tekemiä päätöksiä noudatetaan oppilaitoksissa, vaikka noudattamatta jättämisestä ei seuraa mitään.
 – Kuntien talouden ollessa koetuksella on kuitenkin selvä riski, että palveluista tingitään enemmän kuin laki sallii, ja oppilaiden oikeuksien toteutumisen turvaamiseksi saatetaan siksi viime kädessä tarvita valvontaviranomaisen pakkokeinoja, hän toteaa.
 Valvontamallin tarkoitus ei olisi palata takaisin vanhaan koulutarkastajamalliin.
 – Ei ole tarkoitus että ollaan "koppalakkivirasto", vaan tarkastuskäynnit olisivat opetuksen järjestäjiä tukevia, ja silloin lapsen oikeuksiin pääsy toteutuu jo ensiasteen tasolla. Siihen meidän erityisesti pitää pyrkiä, Niina Mäntylä painottaa.
 Tutkimuksessa esille nousseet ehdotukset saavat ilmajokelaisen koululaispojan äidiltä kannatusta. Hänen mukaansa vanhemmat eivät jaksa lähteä hakemaan oikeutta, koska kanteluprosessi on vaikea ja vie paljon voimavaroja.
 Äidin mielestä aluehallintoviraston pitäisi pystyä jatkossa tarkastamaan varsinkin niitä kouluja paremmin, joista virasto saa kanteluja.
 – Tässä pitäisi ajaa lasten etua ja estää tulevaisuudessa esimerkiksi syrjäytyminen, kun päästäisiin puuttumaan epäkohtiin nopeammin, hän tiivistää.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 13.11. kello 23:een saakka.

Kun koti ja koulu ajautuvat tukkanuottasille, seuraa ongelmia – tutkimuksen mukaan oppilaan oikeudet eivät toteudu nykymallissa, jossa koulu valvoo itse itseään


Summary: Ensi viikolla korkeapaine on väistymässä kaakkoon, joten sää lauhtuu ja pilvistyy.

Isänpäiväviikonloppua vietetään Suomessa pääosin kylmässä, mutta aurinkoisessa säässä.
 Sunnuntaina pakkasta on Keski-Suomea myöten ja etelässäkin lämpötila jää vain muutaman asteen plussan puolelle.
 – Sää viilenee ja poutaantuu, kun kylmää ilmaa virtaa pohjoisesta. Näillä näkymin kylmin hetki osuu sunnuntaille, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Sateet väistyvät perjantaina. Lauantai on vielä pilvinen ja pohjoisessa voi tulla vähäisiä lumisateita. Sunnuntain sää on monin paikoin aurinkoinen.
 – Näyttää siltä, että isänpäivä olisi kylmä mutta aurinkoinen. Nyt on ollut lauhaa, mutta tulossa on kylmempi viikonloppu. Kannattaa varautua yöpakkasiin, Huutonen sanoo.
 Marraskuun ennuste epävarma
 Ensi viikolla korkeapaine on väistymässä kaakkoon. Läntiset virtaukset voimistuvat, ja sää on lauhtumassa ja pilvistymässä. Etelässä palataan viiden asteen lämpötiloihin ja pohjoisessa jäädään nollan pintaan.
 – Tässä on viikonloppuna kylmä kuoppa ja sitten palataan samaan, Huutonen sanoo.
 Huutosen mukaan koko marraskuun kuukausiennuste on vielä varsin epävarma. Ensi viikon jälkeen lämpimin ilma väistyy, mutta ennusteen epävarmuus kasvaa.
 – Kun mennään marraskuun loppupuolelle, ennusteessa ei oikeastaan ole merkittävää signaalia suuntaan tai toiseen, Huutonen sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Kaamosväsymys alkaa yleensä pari-kolmekymppisenä – valon määrä vähenee ilmastonmuutoksen mukana

Isänpäivästä tulossa pääosin kylmä ja aurinkoinen – meteorologi: Tässä on "kylmä kuoppa" viikonlopun aikana


Summary: Suomessa toimii pieniä juomavettä tuottavia laitoksia, mutta niiden mittakaava on pieni verrattuna nyt Haminaan suunniteltavaan laitokseen. Lopullista investointipäätöstä asiasta ei ole vielä ole tehty.

Haminaan suunnitellaan Suomen oloissa isoa vedenpuhdistuslaitosta.
 Haminan Vesi aikoo rakentaa laitoksen, joka puhdistaa merivedestä teollisuuden tarvitsemaa prosessivettä.
 Laitos on tarkoitus sijoittaa Haminan satamaan. Iso osa prosessivettä tarvitsevista teollisuuslaitoksista sijaitsee sataman lähistöllä.
 Haminan Veden toimitusjohtaja  Jukka Sandelin  kertoo, että investoinnin syy on yritysten kasvava kiinnostus prosessiveteen.
 Prosessivettä voidaan käyttää teollisuudessa esimerkiksi jäähdyttämiseen tai kemiallisten prosessien osana.
 Prosessiveden ei siis tarvitse olla laadultaan esimerkiksi juomaveden kaltaista.
 – Prosessiveden tarve on niin suuri, että talousveden käyttäminen siihen ei ole järkevää, Sandelin kertoo.
 Sandelinin mukaan täysin vastaavaa vedenpuhdistuslaitosta ei Suomessa ole. Suomessa toimii pieniä juomavettä tuottavia laitoksia, mutta niiden mittakaava on pieni nyt suunniteltavaan laitokseen verrattuna.
 – Meriveden puhdistus sinänsä on tuttua suomalaiselle teollisuudelle. Kansainvälisesti merivedestä tehdään suuria määriä myös juomavettä.
 Haminan neste- ja kaasuterminaali on Suomen merkittävin kemikaalikäsittelyn keskittymä monipuolisine tuotantolaitoksineen. Alueella on myös logistiikkayritysten varastoja. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Testilaitteisto jo käytössä
 Haminan satamassa on parhaillaan käytössä laitteisto, jolla testataan meriveden puhdistamista prosessivedeksi. Tässä on jo onnistuttu, mutta testaamista jatketaan yhä prosessin parantamiseksi.
 – Uskon, että asian tekninen puoli on vuoden vaihteessa jo hyvin pitkällä, kertoo Haminan Veden toimistusjohtaja Jukka Sandelin.
 Ideana on tarjota prosessivettä alueella jo oleville yrityksille sekä tehdä siitä kiinnostavaa uusille yrityksille. Haminaan suunnitellaan esimerkiksi  uutta akkumateriaalitehdasta.
 Lue lisää:   Kotkaan ja Haminaan suunnitellut akkumateriaalitehtaat tarvitsevat vielä ympäristöluvat – kysyimme, millaista haittaa tehtaista voisi olla
 Uusi vedenpuhdistusalaitos suunnitellaan sellaiseksi, että sen kokoa on helppo muuttaa. Sandelinin mukaan on oletettavissa, että prosessiveden kysyntä kasvaa lähivuosina. Näin laitos pystyisi tuottamaan vettä jopa 20 000 kuutiota vuorokaudessa, vaikka lähtötilanteessa laitos olisi huomattavasti tätä pienempi.
 – Laitoksen tuottama vesimäärä voisi olla jopa kolme kertaa koko Haminan kaupungin ja satama-alueen käyttämä vesimäärä, kertoo Jukka Sandelin.
 Meriveden puhdistus tapahtuu useassa vaiheessa muun muassa eriasteisten suodatusten avulla. Siksi tarkoituksena on valmistaa useita erilaisia vesilaatuja eri yritysen tarpeisiin.
 Kontteja satama-alueella. Mikko Savolainen / Yle
 10 miljoonan euron investointi
 Noin 10 miljoonaa euroa maksavan vedenpuhdistuslaitoksen on tarkoitus valmistua vuosina 2023–2024. Sille on varattu runsaan hehtaarin kokoinen tontti Haminan satamaan.
 Investointia valmistellaan Haminan kaupungin taloushallinnon kanssa. 10 miljoonan euron investointa varten Haminan Veden tarvitsee ottaa lainaa. Haminan Vesi on Haminan kaupungin omistama kunnallinen liikelaitos.
 Paraikaa tehdään asiaan liittyviä valmistelevia töitä, kuten teknisiä, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä selvityksiä sekä neuvotteluja tulevien asiakkaiden kanssa.
 Lue myös:   Euroopan suurin akkumateriaalitehdas on tulossa Kotkaan – tänne puolen miljardin euron laitos nousisi

Suomessa uudenlainen vedenpuhdistamo tulossa Haminaan – tekee merivedestä käyttövettä teollisuudelle:  "Talousveden käyttäminen siihen ei ole järkevää"


Summary: Viron ilmavoimien harjoitushävittäjä loukkasi Suomen ilmatilaa marraskuun ensimmäisenä päivänä Utön eteläpuolella Saaristomerellä. Rajavartiolaitoksen mukaan ilmatilaloukkauksen syynä oli navigointivirhe.

Rajavartiolaitos on saanut valmiiksi esitutkinnan liittyen Viron ilmavoimien harjoitushävittäjän ilmatilaloukkaukseen.
 Viron ilmavoimien harjoitushävittäjä loukkasi Suomen ilmatilaa 1. marraskuuta Utön eteläpuolella Saaristomerellä.
 Rajavartiolaitoksen mukaan toisen hävittäjän ohjaajalle oli tullut navigoinnissa inhimillinen virhe, jonka seurauksena hävittäjä oli ajautunut Suomen ilmatilaan. Koneet olivat harjoittelemassa kansainvälisen vesialueen ilmatilassa lähellä Suomen rajaa.
 – Hävittäjäohjaajan huomattua virheensä oli hän poistunut Suomen ilmatilasta välittömästi. Alueloukkaus kesti noin kaksi minuuttia ja ilma-alus oli syvimmillään 4,5 kilometriä Suomen ilmatilassa, kertoo Rajavartiolaitos tiedotteessaan.
 Rajavartiolaitoksen mukaan epäilty alueloukkaus on ollut lyhytaikainen ja ilma-alus on oma-aloitteisesti poistunut Suomen ilmatilasta.
 – Epäiltyä rikosta on sen haitallisuus tai siitä ilmenevä rikoksesta epäillyn syyllisyys huomioon ottaen pidettävä kokonaisuutena arvostellen vähäisenä. Rajavartiolaitos ei tiedota asiasta enempää, Rajavartiolaitos tiivistää.
 Alueloukkauksen esitutkinnasta on vastannut Rajavartiolaitoksen Länsi-Suomen merivartioston rikostorjuntayksikkö.

Utön edustalla tapahtuneen virolaiskoneen ilmatilaloukkauksen esitutkinta valmis – navigoinnissa kävi inhimillinen virhe


Summary: Vihreiden Heidi Hautala arvioi, että uutisen taustalla voi olla Puolan rajalla oleva paniikkitilanne, joka välineellistetään toisiin poliittisiin tarkoituksiin.

Valko-Venäjän politiikka ja poliittiset puolueet

Europarlamentaarikot  Nils Torvalds  (r.) ja  Heidi Hautala  (vihr.) suhtautuvat epäilevästi saksalaislehti  Die Weltin  uutiseen, jonka mukaan Valko-Venäjän ja Puolan rajalla olevien siirtolaisten pääkohteita olisivat Saksa ja Suomi. Tietonsa lehti perustaa haltuunsa saamaan Euroopan komission salaiseen asiakirjaan.
 – Die Welt ei ole ihan totuuden torvi. Emme ole nähneet sitä paperia. Torstaina Ylen A-talkissa entinen Rajavartiolaitoksen päällikkö [ Jukka Savolainen ] suhtautui koko juttuun aika lailla skeptisesti. Siinä [Die Weltin jutussa] on vedetty hatusta jotain asiaa, Torvalds sanoi  Ykkösaamussa  perjantaina.
 Hautala pitää Die Weltin juttua ”puhtaana spekulaationa."
 – On olemassa jokin huhu siitä, että on olemassa jokin asiakirja. Emme ole nähneet sitä, eikä Die Welt ole tuonut sitä julkisuuteen. Mikä sen asiakirjan ajatuksen juoksun taso on, vaikka asiakirja olisi olemassakin, Hautala pohti.
 Hautala arvioi, että uutisen taustalla voi olla Puolan rajalla oleva paniikkitilanne, joka välineellistetään toisiin poliittisiin tarkoituksiin. Hautalan mielestä nyt pitäisi keskustella siitä, miten ihmisten salakuljetus Puolan rajalle lopetetaan.
 Mepit eivät usko maakaasutoimitusten katkaisuun
 Valko-Venäjän presidentti  Aljaksandr Lukašenka  on  uhannut katkaista  maakaasun tuonnin Venäjältä Valko-Venäjän läpi EU-maihin. Kyseessä olisi painostustoimi EU:ta vastaan, koska EU todennäköisesti määrää Valko-Venäjälle lisää pakotteita maan toimista Puolan rajalla.
 Torvalds ja Hautala eivät usko, että uhkaus toteutuu. Torvaldsin mielestä tällaiset uhkaukset osoittavat vain, että Lukašenka ”ei oikein elä tässä maailmassa.”
 – Jos hän katkaisisi kaasujohdon, hän itse asiassa vahingoittaisi Venäjän intressejä ja mainetta turvallisena maakaasun tuottajana.
 Hautalan mukaan Lukašenka tarvitsisi kaasutoimitusten katkaisemiseen Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  siunauksen.
 Turkki  on alkanut rajoittaa  siirtolaisten matkoja Valko-Venäjälle. Turkki on sopinut asiasta Euroopan unionin kanssa.
 Hautala ei pidä sopimusta varsinaisena käänteenä, mutta hänen mukaansa nyt osoitetaan, että pakolaisten salakuljetukseen ja hyväksikäyttöön voidaan puuttua.
 – Tämä ei tietenkään riitä. Sitten on kyse siitä, mitä Puolan ja Valko-Venäjän rajavyöhykkeellä tapahtuu. Se on kaikkien ihmisoikeussopimusten vastaista, että ihmiset jätetään soille ilman suojaa ja ruokaa. Puola on myös syypää, koska maa ei halua päästää rajalle ulkopuolisia tarkkailijoita, Hautala sanoi.
 Torvalds: Lukašenka on koulukiusaaja – mielentilaa pohdittava
 Torvaldin mukaan pitäisi myös miettiä, että minkälainen on Aljaksandr Lukašenkan mielentila.
 – Mielestäni hän kuuluu sellaiseen kastiin kuin koulukiusaajat. Millään muulla edellytyksellä ei päästä Neuvostoliitossa kolhoosin puheenjohtajaksi, Torvalds lohkaisi.
 Torvalds kuvailee Lukašenkaa myös "erittäin ahtaalla olevaksi", vilpillisillä vaaleilla valituksi diktaattoriksi.
 – Hän yrittää pärjätä muutamia päiviä, viikkoja ja vuosia eteenpäin. Ongelman ydin on tämä. Lukašenkasta pitää päästä eroon, koska muuten tapahtuu paljon erittäin huonoja asioita sillä suunnalla.
 Lue myös:
 Turkki alkaa rajoittaa siirtolaisten matkoja Valko-Venäjälle – Ylen kirjeenvaihtaja näki, kuinka irakilaisperhe käännytettiin Istanbulin lentokentällä

Mepit Torvalds ja Hautala epäilevät saksalaislehden uutista, että Valko-Venäjän siirtolaisten pääkohteita olisivat Suomi ja Saksa – "Hatusta vedettyä"


Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Uudenmaan alueellinen koordinaatioryhmä esittää Etelä-Suomen aluehallintovirastolle rajoituksia tapahtumiin.
 Ryhmä esittää aville, että se rajoittaa sisätiloissa järjestettävien yhteislaulutilaisuuksien osallistujamäärää. Lisäksi avin halutaan rajoittavan sisätiloissa järjestettävien yleisötilaisuuksien osallistujamäärää sellaisissa katsomojen osissa, joissa on seisomapaikkoja. Asiasta kertoo  HUS tiedotteessaan .
 Asiakasmäärä tulisi rajoittaa vähintään 50 prosenttiin normaalista asiakasmäärästä. Koronaryhmä katsoo, että seisomakatsomojen osalta myös voimakkaampi rajoitus voisi olla perusteltu, jotta riskiä voitaisiin tosiasiassa pienentää.
 Petäjä: Tapahtumarajoitukset ovat välttämättömiä
 Yhteislaulutilaisuuksia tai seisomakatsomojen käyttöä yleisötilaisuuksissa ei kuitenkaan olisi välttämätöntä kieltää kokonaan. Rajoituksen tulisi olla voimassa kuukauden ajan.
 – Näkemyksemme mukaan pääkaupunkiseudun koordinaatioryhmän ehdottomat laajemmat ravintolarajoitukset olisivat olleet ensisijainen ja vaikuttavin keino epidemian hillitsemiseksi, mutta ravintolarajoitusten tiukennusten puuttuessa, näemme Uudenmaan laajuiset tapahtumarajoitukset välttämättömänä, sanoo Uudenmaan alueellisen koordinaatioryhmän puheenjohtaja, HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä .
 Erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon kantokyvyn vaarantumisen, epidemiatilanteen huonontumisen ja rokotuskattavuuden nousun hidastumisen vuoksi alueellinen koordinaatioryhmä pitää rajoitusten voimistamista välttämättömänä epidemian hillitsemiseksi.
 Mikäli aluehallintovirasto päättää tapahtumia koskevista rajoituksista, tapahtumajärjestäjillä on mahdollisuus vapautua rajoituksista edellyttämällä asiakkailtaan koronapassia.
 Suurimmassa osassa Uudenmaan kunnista epidemia on leviämisvaiheessa. Ainoastaan Länsi-Uudenmaan kunnista Inkoo, Karkkila, Kirkkonummi, Lohja ja Siuntio ovat kiihtymisvaiheessa.
 Uutista täydennetään.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 12.11.2021 kello 23 saakka.

Uusia tapahtumarajoituksia Uudellemaalle? Koronaryhmä esittää, että tiettyjen tapahtumien yleisömäärä vähenisi puoleen nykyisestä


Summary: Brittiläinen Johnson Matthey myy koko akkumateriaaliliiketoimintansa. Se oli investoimassa investoida Vaasan akkumateriaalitehtaaseen, jonne Nornickel Harjavallan piti toimittaa tarvittavat nikkelit.

Brittifirman vetäytyminen Vaasan akkumateriaalitehdassuunnitelmista tuli yllätyksenä myös Harjavallan nikkelitehtaalle. Nornickel Harjavalta oli tehnyt aiesopimuksen, että se toimittaa  Vaasan tulevassa akkutehtaassa  käytettävät nikkelit.
 Brittiläinen akkuarvoketjutoimija Johnson Matthey ilmoitti torstaina myyvänsä koko akkumateriaaliliiketoimintansa.
 Nornickel Harjavalta kertoi keväällä lisäävänsä huomattavasti tuotantoaan, jotta se pystyy vastaamaan akkumetallien kasvavaan kysyntään.  Vaasan tilauksella oli investoinnissa merkittävä rooli.
 Nornickel Harjavallan toimitusjohtaja  Joni Hautojärvi  uskoo, että nikkelille riittää kysyntää brittiyhtiön päätöksestä huolimatta. Suomi pysyy Hautojärven mukaan houkuttelevana investointikohteena.
 – Uskon, että nikkelin ja koboltin kysyntä Suomessa jatkaa voimakasta kasvuaan. Korostan myös, että Suomen suurin akkumateriaalitehdashanke on käynnissä Harjavallassa. Se on meidän kannalta tärkein hanke.
 Elinkeinoministeri Mika Lintilä sanoi Ylelle luottavansa siihen, että Johnson Mattheyn tilalle  saadaan ehkä jopa isompi investoija.
 Lue myös:
 Vaasan akkutehdassuunnitelmille takaisku: brittiläinen Johnson Matthey vetäytyy hankkeesta – elinkeinoministeri ei ole tilanteesta huolissaan
 Akkuteollisuuteen investoidaan nyt vauhdilla koko maassa – Satakuntaan syntymässä iso keskittymä
 Vaasan akkutehdas työllistää vahvasti myös Harjavallassa – akkumateriaalien kysyntä lähes kaksinkertaistaa Nornickelin tuotannon
 Akkuteollisuus kasvaa Suomessa vauhdilla, osaajista on pulaa jo nyt – TEM: "Riskinä on, että jäämme kehityksestä jälkeen"

Nornickel Harjavalta: Nikkelille riittää kysyntää, vaikka brittifirma vetäytyi Vaasan akkumateriaalitehtaasta


Summary: Tulipallo näkyi taivaalla muutamien sekuntien ajan. Erityisen hyvin valoilmiö näkyi Itä-Suomessa. Kyseessä oli todennäköisesti maapallon ilmakehään osunut avaruuskivi.

Itä-Suomessa nähtiin taivaalla poikkeuksellisen kirkas valopallo torstaina iltapäivällä. Valoilmiö näkyi noin kello 16.40 muutamien sekuntien ajan. Tulipallo tuli maata kohden jyrkässä kulmassa ja leimahteli välillä kirkkaampana.
 Tähtitieteen harrastaja  Janne Laukkanen  onnistui tallentamaan valoilmiön autonsa tuulilasikameralla Joensuussa.
 – Kerran kymmeneen vuoteen näkee näin kirkkaan tähdenlennon. Tämä meni elämäni top-kolmoseen itselleni, Laukkanen kertoo. Hän toimii tähtitieteen harrastusyhdistyksen Seulaset ry:n puheenjohtajana.
 Mahdolliset meteoriitit itärajan läheisyydessä
 Kyse on todennäköisesti avaruuskivestä eli meteoroidista. Maapallon ilmakehään osuessaan kivi palaa ja näkyy taivaalla kirkkaana "tähdenlentona”.
 – Voi olla, että se paloi poroksi matkalla maahan. Jos maan pinnalle on päätynyt jotakin, kyse on kymmenien tai satojen grammojen kappaleista, Laukkanen kertoo.
 Tähtitieteen yhdistys Ursan tulipallotyöryhmä tekee mallinnuksia tulipallon lentoradasta. Mahdolliset meteoriitit eli avaruuskiven kappaleet ovat tulleet maahan itärajan jommalla kummalla puolella. Laukkanen arvioi, että tarkka paikka on Venäjän puolella hieman Joensuuta etelämpänä.
 Tähtitaivaan havaintoja keräävään  Taivaanvahti-palveluun  tuli yli 70 havaintoa tulipallosta. Valoilmiö näkyi parhaiten Pohjois-Karjalassa, mutta kaukaisimmat havainnot tulivat Imatralta, Kokkolasta ja Rovaniemeltä.
 Suomessa oli eilen monin paikoin pilvistä. Kirkkaalla säällä tulipallo olisi todennäköisesti näkynyt koko maassa.
 Näitkö valoilmiön? Keskustele aiheesta 13.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Lieksassa taas harvinainen meteoriittilöytö – maassa voi olla vielä satoja kappaleita

Katso video: Poikkeuksellisen kirkas tulipallo lävisti taivaan torstaina – tähtiharrastaja: "Meni elämäni top-kolmoseen tähdenlennoista"


Summary: Lääkeyhtiön mukaan tappio johtuu kohonneista kustannuksista, jotka liittyvät erityisesti yhdysvaltalaisen biotekniikkayrityksen Alexionin ostoon. Lisäksi tutkimus- ja tuotekehitysmenot kasvoivat.

Lääkeyhtiö Astra Zeneca kertoo romahtaneensa tappiolle heinä-syyskuussa. Nettotappio oli 1,65 miljardia dollaria (yli 1,4 miljardia euroa), kun vuosi sitten voittoa kertyi 650 miljoonaa dollaria. Liikevaihto oli 9,9 miljardia dollaria, josta koronarokotteiden osuus oli 2,2 miljardia dollaria.
 Astra Zenecan mukaan tappio johtuu kohonneista kustannuksista, jotka liittyvät erityisesti yhdysvaltalaisen biotekniikkayrityksen Alexionin ostoon. Lisäksi tutkimus- ja tuotekehitysmenot kasvoivat.

Koronarokotteita valmistava Astra Zeneca romahti tappiolle


Summary: Takapakkia tuli kaikissa vaihtoautoyhtiön toimintamaissa, erityisesti Saksassa.

Vaihtoautoyhtiö Kamuxin oikaistu liikevoitto laski heinä-syyskuussa 10,0 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 12,4 miljoonasta eurosta. Liikevaihto nousi kuitenkin liki 23 prosenttia 255 miljoonaan euroon. Myytyjen autojen määrä kasvoi lähes 52 000:een noin 45 000:sta.
 Konsernijohtaja  Juha Kalliokoski  kertoo tiedotteessa, että käytettyjen autojen markkina supistui kaikissa yhtiön toimintamaissa: Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa. Takapakkia tuli erityisen paljon Saksassa.
 Kalliokosken mukaan Saksassa markkinan lasku korostui suur-Hampurin alueella, jossa Kamuxin myymälät sijaitsevat. Arvio on, että markkina supistui yli 15 prosenttia.
 Kalliokoski huomauttaa, että viime vuoden vertailukausi oli käytettyjen autojen kaupassa poikkeuksellinen koronapandemian vuoksi. Epävarmuuksien hälventyminen siivitti tuolloin kaupantekoa ja kannattavuutta.
 – Koronapandemia on edelleen Kamuxin liiketoimintaan vaikuttava tekijä. Emme tiedä, miten koronapandemia jatkossa kehittyy ja mikä sen vaikutus eri maihin, talouteen ja ihmisten liikkumiseen tai asiointiin on lähitulevaisuudessa, Kalliokoski sanoo.
 Lue lisää:
 Uusien polttomoottoriautojen myynnin loppu lähestyy – Autoala odottaa uusia, kovia päästölinjauksia EU-komissiolta pian
 Kysyntä kasvaa käytettyjen sähköautojen markkinoilla, mutta tarjonnassa on aukkoja – autoalan mukaan lähivuosina autoista voi tulla jopa pulaa

Kamuxin oikaistu liikevaihto putosi liikevaihdon kasvun kiihtyessä


Summary: Tytäryhtiö Uniperin kaasuliiketoiminnot ja Fortumin oma sähköntuotanto paransivat reippaasti konsernin tulosta.

Energiayhtiö Fortumin vertailukelpoinen liikevoitto nousi heinä-syyskuussa 260 miljoonaan euroon ja liikevaihto 23,7 miljardiin euroon. Vuosi sitten yhtiö oli 179 miljoonaa euroa tappiolla.
 Fortumin toimitusjohtaja  Markus Rauramo  kertoo tiedotteessa olevansa tyytyväinen yhtiön kykyyn vastata toimintaympäristön haasteisiin kolmannella vuosineljänneksellä.
 Hänen mukaansa Fortumin saksalaisen Uniper-yksikön kaasun välitys- ja varastointiliiketoiminta teki merkittävän tulosparannuksen turbulenteista markkinaolosuhteista huolimatta.
 – Uniper suoriutui hyvin osana suurta ja taloudellisesti vakaata konserniamme, Rauramo arvioi.
 Hänen mukaansa kaasuliiketoiminnoissa toimintaympäristöä hallitsi poikkeuksellinen tilanne, kun hinnat nousivat ennätyksellisen korkealle.
 – Korkeiden hintojen taustalla ovat muun muassa energiankulutusta maailmanlaajuisesti lisännyt talouden vahva elpyminen sekä Euroopan, Länsi-Venäjän ja Aasian kylmä alkuvuosi, mikä tyhjensi kaasuvarastot, Rauramo kertoo.
 Samaan aikaan Euroopan oma kaasuntuotanto supistui ja nesteytetyn maakaasun tuonti oli aiempia vuosia vähäisempää muun maailman korkean kysynnän vuoksi. Kaasun tuonti putkia pitkin on ollut riittämätöntä toimitusketjun katkosten seurauksena.
 – Kaasunhintojen nousu talveksi heijastaa kireää tarjonnan ja kysynnän tasapainoa, mutta termiinihinnat viittaavat siihen, että olosuhteet ovat vähitellen normalisoitumassa, Rauramo ennakoi.
  Sähköntuotantoa tuki hintojen nousu
 Myös sähköntuotannon vertailukelpoinen liikevoitto nousi Rauramon mukaan selkeästi. Merkittävimmät tekijät sähköntuotannon vertailukelpoisen liikevoiton kasvulle olivat sähkönhintojen nousu ja sähköntuotannon kasvu.
 Venäjän-yksikön tulos parani talouden elpymisen ja vahvojen hyödykemarkkinoiden myötä.
 – Olemme edistyneet hyvin strategiamme toteutuksessa ja taloudellisen asemamme vahvistamisessa, Rauramo tiivistää.

Fortum nosti tuloksensa 260 miljoonaa euroa voitolle – vuosi sitten yhtiö oli tappiolla


Summary: Vuoden nuori taiteilija nimetään tänä vuonna jo 38. kerran. Yle näyttää julkistustilaisuuden suorana Tampereen taidemuseosta alkaen klo 10.

Vuoden nuori taiteilija -tunnustus perustettiin vuonna 1984. Nimeämisellä tuetaan vuosittain alle 35-vuotiaita ja kansainvälisesti kiinnostavia suomalaistaiteilijoita.
 Yle näyttää suorana, kuka taiteilija kukitetaan voittajaksi tänä vuonna. Tilaisuus alkaa Tampereen taidemuseossa kello 10. Valitulla on oma näyttely samassa paikassa kesällä 2022.
 Lisäksi tunnustuksella halutaan herätellä keskustelua nykytaiteesta ja samalla edistää sen näkyvyyttä.
 Tunnustukseen kuuluu paitsi 20 000 euron rahapalkinto myös näyttely Tampereen taidemuseossa ensi kesänä ja Kuntsin modernin taiteen museossa vuden kuluttua syksyllä.

Vuoden nuoren taiteilijan nimi julki aamupäivällä – Yle seuraa suorana