Summary: Kulttuurivieras, laulaja Suvi Teräsniskan Hei mummo -kappaleesta tuli joulumusiikin moderni klassikko melkein 15 vuotta sitten. Hän sanoo tietävänsä nyt paremmin, mistä laulaa, kun hän laulaa joulusta.

Suvi Teräsniska  on Suomen Queen Christmas eli joulukuningatar. Tämän nimityksen laulajalle antoi kollega  Chisu  tämän vuoden Vain elämää -ohjelman joulujaksojen kuvauksissa.
 Titteli sopii 32-vuotiaalle Teräsniskalle, sillä hän on tehnyt uransa aikana jo kolme joululevyä ja Spotifyssa hänen kuunnelluimmat kappaleensa ovat joulubiisejä. Omissa joulukonserteissa hän on laulanut vuodesta 2009 lähtien.
 Parhaillaan hän on joulukonserttikiertueella, joka on laulajan tähänastisista mittavin. Kirkoissa pidettäviä konsertteja on joulukuussa 29 eli monena päivänä on kaksi konserttia. Suurin osa konserteista on loppuunmyytyjä.
 – Olen suuri joulumusiikin ystävä, joten ihan mielelläni kannan joulun kuningattaren viittaa. Se sopii minulle luonnollisesti.
 Suvi Teräsniskalla on tällä joulukiertueella lähes 30 konserttia. Hän esiintyi kahdessa loppuunmyydyssä konsertissa Helsingin Johanneksen kirkossa 13.12.2021. Mårten Lampén / Yle
 Matka joulun tulkitsijaksi
 "Hei mummo mitä kuuluu sinne teille?
 Me lomalla taas tullaan pohjoiseen"
 Suvi Teräsniskan matka joulun tulkitsijaksi alkoi vuonna 2007 julkaistusta kappaleesta  Hei mummo . Se puhutteli suomalaisia, joten laulaja taustajoukkoineen päätti tehdä joululevyn.
 Teräsniska oli tuossa vaiheessa julkaissut vasta yhden albumin, joten oli erikoista, että toisena alettiin työstää joululevyä. Laulajan mukaan se tuntui kuitenkin luontevalta, sillä hän oli laulanut joululauluja koko ikänsä esimerkiksi kuoroissa.
 Tulkoon joulu  -albumi julkaistiin vuonna 2009. Teräsniska sanoo nyt, että siitä kuulee, että hän oli tuolloin vasta 20-vuotias.
 – En kuulunut silloin kirkkoon. En halunnut valita levylleni uskonnollisia joululauluja. Se aika oli nuoren aikuisen pohdiskelua, että mitä minä asioista ja aatteista ajattelen.
 Toinen joululevy,  Joulun henki , julkaistiin vuonna 2014. Teräsniskan mukaan hänen ajatuksensa olivat viiden vuoden aikana kypsyneet ja hän oli liittynyt takaisin kirkkoon.
 – En enää vierastanut asioita samoin kuin parikymppisenä. Halusin, että lapseni kastetaan sekä läheiseni ja itseni siunataan.
 – Uskon, että joululla on aina paikkansa maailmassa. Sen merkitys on korostunut parin viime vuoden aikana, että edes silloin voidaan ottaa ihan iisisti, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Tänä vuonna julkaistiin Teräsniskan kolmas joululevy  Tämä maailma tarvitsee joulun . Sen piti ilmestyä jo pari vuotta aiemmin, mutta laulajan elämässä tapahtui tuolloin paljon asioita kuten kolmannen lapsen syntyminen.
 Teräsniskan mukaan levyn siirtäminen oli hyvä ratkaisu, sillä sitä päästiin tekemään rauhassa ja oikeassa joulun hengessä.
 Kun edellistä joululevyä oli äänitetty Espanjan Aurinkorannikolla siivouskomerossa, nyt lauluosuuksia nauhoitettiin joulun aikaan lappilaisessa pirtissä takkatulen loimussa.
 Joululevyt ovat viitoittaneet Teräsniskan matkaa niin artistina kuin ihmisenä. Albumeilta kuuluu laulajan aikuistuminen.
 – Joulumusiikissa tulkintaani on tullut syvyyttä ja tiedän eri tavalla, mistä laulan. Minulle on tullut perhettä, ja joulujen merkitys on muuttunut lasten myötä.
 – En koe edelleenkään itseäni superuskovaiseksi ihmiseksi, mutta usko on aina läsnä joulumusiikissa, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Perheenäiti muiden joukossa
 Joulumusiikin henki huokuu Suvi Teräsniskasta. Hän on tuttu ja turvallinen artisti, joka ei revittele julkisuudessa.
 Hän ei myöskään esittele sosiaalisessa mediassa kiilloteltua kuvaa artistin elämästä tai rosoista arkea kulissien takaa.  Instagram-tili  on puhtaan professionaalinen muutamaa perhekuvaa lukuunottamatta.
 Teräsniska elää omien sanojensa mukaan perinteistä lapsiperheen arkea Oulussa. Keikkatöiden ohella hänet pitää kiireisenä kolme alle kouluikäistä poikaa.
 Hän haluaa näyttää, että suosittuna artistina hän on samassa veneessä tuhansien muiden perheenäitien kanssa.
 – Sitä soimaa itseään paljon lasten kasvatuksesta ja vanhemmuudesta. Se on huojentavaa, kun juttelee muiden vanhempien kanssa päiväkodin pihalla, ja samalla heidänkin lapsensa ovat toistensa kurkuissa kiinni, laulaja nauraa.
 – Monet viettävät joulua yksin ja tuntuu hyvältä, jos pystyy olemaan läsnä musiikin kautta, sanoo laulaja Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Korona on pistänyt myös Teräsniskan pohtimaan, mikä elämässä on tärkeää. Kun keikkatyöt päättyivät yllättäen viime vuoden keväällä, laulaja alkoi löytää uusia puolia kotiympäristöstä.
 – Yhtäkkiä ne huikeat ulkomaanmatkat ja lomakokemukset eivät olleetkaan niin tärkeitä. Aloin miettiä kulutustottumuksia, että mitä sitä oikeasti tarvitsee, että saamme lasten kanssa sujuvan arjen.
 Parhaat asiat ovat löytyneet elämän pienistä iloista.
 – Muistan yhden lauantain keväältä 2020, kun keikat oli peruttu. Yleensä olen viikonloppuisin esiintymässä, mutta silloin pääsin lasten kanssa pulkkamäkeen. Olin aivan fiiliksissä.
 – Yritän ajatella, että koronan jälkeen koittaa vielä aika, kun saan taas kätellä ja halata tuntemattomiakin, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Maailma tarvitsee joulun
 Teräsniska laulaa  Tämä maailma tarvitsee rakkautta  -kappaleella joulun tarpeellisuudesta. Jos aseet vaikenevat, lapsilla on ruokaa ja kaikilla hyvä tahto, niin joululla ei ole enää merkitystä.
 Laulaja epäilee, että niin ei tule koskaan tapahtumaan. Hän uskoo, että joululla on aina paikkansa maailmassa. Sen merkitys on entisestään kasvanut pitkään jatkuneena korona-aikana.
 Teräsniska arvelee, että poikkeuksellinen aika on traumatisoinut jollain tavalla useita meistä.
 – Tämä erikoisaika kuormittaa meitä kaikkia ja on aiheuttanut ahdistusta ja pelkoa itse kullekin. Ymmärrän, että niiden tunteiden kanavoiminen voi helposti jäädä puolitiehen. Musiikki voi olla sellainen asia, mikä tuo ihmisille lohtua.
 – Minulla on suru siitä, että tämä maailma on hyvin kahtiajakautunut ja pirstaloitunut. Olemme hyvin kärkkäitä ja ilkeitä toisillemme, mikä näkyy somessa ja internetin keskustelupalstoilla, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Laulajalle tärkeintä joulussa on viettää aikaa perheen ja sukulaisten kanssa. Pohjoisessa odottaa myös 88-vuotias mummu.
 – Sitä miettii aina, että mikä on se viimeinen joulu, joka saadaan yhdessä viettää. Lähden pohjoiseen, että saisin ottaa kaiken ajan irti niiden rakkaiden ja läheisten kanssa, jotka täällä vielä ovat. Olen myös käynyt säännöllisesti haudalla tervehtimässä niitä, jotka ovat täältä poistuneet.
 Ura tienristeyksessä
 Joulu tuo pienen hengähdystauon Suvi Teräsniskalle, mutta pian hän suuntaa katseensa kohti ensi vuoden esiintymisiä. Mikäli ne ovat mahdollisia. Haaveena on ainakin päästä toteuttamaan uran suurin joulukonsertti Tampereen uudella areenalla vuoden päästä.
 Laulaja elää keikkailusta ja hän myöntää, että osa omasta identiteetistä oli kateissa, kun esiintymisiä jouduttiin perumaan.
 Teräsniskan mukaan hänen uransa on tällä hetkellä risteyskohdassa. Laulajalta on totuttu kuulemaan iskelmällistä musiikkia, mutta syksyllä nähty Vain elämää -ohjelma toi mukanaan idean uusiutumisesta.
 Laulaja vieraili itselle vieraissa musiikkigenreissä ja hän teki esimerkiksi  Anssi Kelan   Miten sydämet toimii?  -kappaleesta menevän version kasarisoundeilla.
 Teräsniska pelkäsi aluksi, miten yleisö reagoisi uusiin aluevaltauksiin. Hänen yllätyksekseen palaute olikin kannustavaa.
 – En aio hypätä rokkilaulajan saappaisiin, mutta tarkoitus on hieman leventää näkökenttää, laulaja paljastaa.
 Suurta muutosta ei kuitenkaan ole luvassa, sillä Teräsniska on tyytyväinen tämän hetkiseen uraansa.
 – En haikaile sitä, että minun pitäisi tästä kasvaa ja tehdä vain jäähallikeikkoja. Kuljen erittäin mielelläni maakuntien pikkupaikoissa ja ilahdutan ihmisiä musiikilla.
 – Voi kun vielä joskus voisi viettää viattoman ja huolettoman lapsuuden joulun. En tiedä tuleeko sitä enää koskaan. Tuleeko se sitten, kun on jo ehtoopuolella, pohtii Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Lue myös:
 Suvi Teräsniska kuuli, että hänen laulujaan on käytetty saattohoidossa: "Oli koskettavaa, että on ollut saattamassa ihmistä rajan toiselle puolelle"

Suvi Teräsniskasta on tullut suomalaisen joulumusiikin kuningatar – joulujen merkitys laulajalle itselleen on kuitenkin muuttunut


Summary: Ylen selvittämien tietojen mukaan Facebookissa toimi niin paljon valtiollisia vakoojia, että yhtiö perusti oman vastavakoilutiiminsä. Facebook tietää vakoojista paljon, mutta ei yleensä paljasta niitä.

Nainen kirjoitti viestikenttään osoitteen. Se oli linkki, josta mies pääsisi lataamaan viestisovelluksen. He halusivat jatkaa keskustelua jossakin muualla kuin Facebook Messengerissä.
 Sitten mies huomasi jotain. Hänellä ei ollut sovelluksen vaatimaa Windows-käyttöjärjestelmää.
 – Vau, kuinka köyhät asevoimat meillä on? nainen kiusoitteli.
 – En pidä Windowsista, mies vastasi, mutta jatkoi:
 – Nyt minun pitää ostaa se.
 Emme tiedä, miten tarina päättyi. Sen tiedämme, että toinen keskustelijoista tuskin oli intialainen nainen, kuten hän väitti.
 Luultavasti hän oli vakooja Pakistanista. Hänen keskustelukumppaninsa oli Intian armeijassa työskentelevä mies, joka oli rakkaudennälässään lankeamassa ansaan. Linkin takana oli tunnettu urkintaohjelma.
 Jos mies teki kuten nainen pyysi, hän saattoi tietämättään aiheuttaa suurta vahinkoa itselleen ja Intian armeijalle.
 Vuoto: Facebookilla oli suurimmille vakoiluoperaatioille omat koodinimet
 Viestinvaihto on todellinen esimerkki Facebookin kautta tehdystä valtiollisesta vakoilusta.
 Tuoreen Facebook-tietovuodon perusteella konserni on ollut hyvin tietoinen sen palvelussa pesivistä vakoojista.
 Esimerkiksi pelkästään yhteen, Pakistanin ja Intian välisiin rajakiistoihin liittyvään operaatioon osallistui yli 300 vakoilutiliä. Myös palestiinalainen äärijärjestö Hamas on hyödyntänyt samaa taktiikkaa tiedustelussaan.
 Ilmiö on ollut Facebookissa niin laaja, että yhtiöllä on jopa oma vastavakoilutiiminsä. Sen tehtävänä on vakoilun tunnistaminen, jäljittäminen ja estäminen. Tiimillä on ollut seurannassa suuri joukko tilejä, joiden yhtiö tiesi olevan vakoojien käytössä. Suurimmilla vakoiluoperaatioilla on ollut Facebookin sisällä jopa omat koodinimensä, kuten "Arid Viper" ("Kuiva kyy”) ja "Mortal Nightingale" ("Kuolevainen satakieli").
 Tiedot käyvät ilmi Facebookin entisen tuotepäällikön  Frances Haugenin  vuotamista sisäisistä tutkimuksista ja asiakirjoista. Haugen on toimittanut paljastukset editoituna Yhdysvaltain kongressille. Yle on saanut aineiston osana uutisorganisaatioiden yhteenliittymää.
 Vuoto kuvastaa sitä, kuinka merkittäväksi vallankäyttäjäksi Facebook on kasvanut. Se kykenee halutessaan suurempiin informaatio-operaatioihin kuin useimmat valtiot. Asiakirjojen perusteella Facebookin vastavakoilu on myös ulottunut yhtiön omien alustojen ulkopuolelle. Ja koska Facebook vakoilee vakoojia, se pystyy vakoilemaan ketä tahansa käyttäjää.
 Vakoojien tyypillinen metodi: "Hot chick" -tili
 Yksi julkaistuista asiakirjoista on sisäinen tutkimus tulevan deittisovelluksen, Facebook Datingin lanseerausta varten. Vuonna 2019 laaditussa raportissa yhtiön oma tutkimusyksikkö varoittaa lieveilmiöistä, joita deittisovellus todennäköisesti houkuttaa: terroristipropagandaa, rakkaushuijauksia, ihmiskauppaa, vihamateriaalia.
 Vakoojien työkalupakkia esitellään raportissa havainnollisesti. Sen mukaan hunaja-ansa – eli tietojen hankkiminen viettelyn avulla – on hyvin yleinen metodi.
 Ensin uhri saa kaveripyynnön tai yksityisviestin tuntemattomalta käyttäjältä, jonka profiilikuvana on viehättävä nainen. Facebookin raportissa näihin valeprofiileihin viitataan termillä “hot chick accounts” (“kuuma tipu” -tilit).
 Usein valeprofiili uskottelee olevansa läheltä uhria ja samanmaalainen. Tyypillinen juoni on esittää puolustushallinnossa työskentelevää sairaanhoitajaa tai ulkomailla asuvaa vaihto-opiskelijaa, joka haluaa olla yhteydessä kotimaahansa.
 Facebook muistaa hakuhistoriasi vähintään minuutin tarkkuudella
 Romanssin avulla vakooja pyrkii houkuttelemaan uhria paljastamaan luottamuksellista tietoa itsestään, sijainnistaan tai työstään. Joskus – kuten jutun alussa kuvatussa tapauksessa – tarkoituksena oli saada uhri lataamaan vakoiluohjelma.
 Raportin mukaan kohteet löytyivät kahdella tavalla. Osassa vakoiluoperaatioita oli selvästi käytetty listaa kohteista, koska vakoojatilit olivat etsineet tiettyjä nimiä tai puhelinnumeroita.
 Toisissa tapauksissa kohteita oli etsitty yksinkertaisesti Facebookin hakutoiminnon kautta. Eräs vakooja oli kirjoittanut hakukenttään "Indian Army officers" ("Intian armeijan upseerit") ja vielä samalla minuutilla "Indian air force officers" ("Intian ilmavoimien upseerit").
 Raportti on hyvä muistutus tarkkuudesta, jolla Facebook seuraa käyttäjien toimintaa. Facebook muistaa vähintään minuutin tarkkuudella, mitä olet hakenut ja milloin. Yhtiön omat työntekijät myös käyvät tietoja läpi vastavakoilun nimissä. Tämä voi aiheuttaa vilunväristyksiä kenessä tahansa käyttäjässä.
 "Miksi emme vain potki niitä ulos?"
 Somessa tapahtuva valtiollinen vakoilu ei sinänsä ole uusi ilmiö. Vuonna 2018 ulkomainen tiedustelu sai haltuunsa  Britannian ilmavoimissa työskentelevän naisen Tinder-tilin . Sen kautta vakoojat yrittivät kalastella tietoja F-35-hävittäjistä.
 Vuonna 2019  Naton väitettiin puolestaan testanneen omien sotilaidensa valppautta  Latviassa. Tinder-valetili onnistui houkuttelemaan Riiassa työskenteleviä Nato-sotilaita muun muassa jättämään asemapaikkansa ja paljastamaan osoitteensa.
 Suojelupoliisin mukaan vieraiden valtioiden tiedustelupalvelut käyttävät sosiaalista mediaa tiedonhankinnassaan myös suomalaisiin henkilöihin kohdistuen.
 – Vieraiden valtioiden tiedustelupalveluita voivat kiinnostaa Suomessa politiikan parissa työskentelevät ihmiset ja virkamiehet. Tällaisissa tehtävissä toimivien on tietysti hyvä miettiä tavallistakin tarkemmin toimintaansa sosiaalisessa mediassa, Supon viestintäasiantuntija  Irene Zidan  kirjoittaa sähköpostivastauksessaan Ylelle.
 Mark Zuckerberg perusti Facebookin alun perin Harvardin yliopiston opiskelijoiden yhteydenpitokanavaksi. Myöhemmin siitä kasvoi sosiaalisen median jättiläinen.
 Nyt uutta on se, mitä kaikkea Facebook tiesi sen alustalla tapahtuvasta vakoilusta ja miten se on siihen puuttunut. Frances Haugenin vuotaman sisäisen raportin mukaan Facebook on usein katsonut parhaaksi sallia vakoilutilien jatkaa toimintaansa.
 "Miksi emme vain potki niitä ulos?" yhtiön sisäinen tutkimusryhmä kysyy raportissa ja vastaa itse: koska vakoojat tulisivat uudelleen, paremmin varustautuneina. Sen vuoksi Facebook tyytyy usein pitämään vakoojia valvonnassa, hankaloittamaan niiden toimintaa ja rajoittamaan vahinkoja.
 Se ei tarkoita, että Facebook olisi ottanut kokonaan passiivisen roolin. Esimerkiksi tämän vuoden huhtikuussa yhtiö kertoi paljastaneensa  palestiinalaisen  ja heinäkuussa  iranilaisen  vakoiluoperaation. Vuotoasiakirjojen mukaan vain osasta operaatioista kerrottiin julkisuuteen. Lisäksi yhtiö pyrki suojaamaan sen alustalla toimivia kansalaisaktivisteja vakoojilta ja hakkereilta.
 Torstaina  Facebook julkisti myös laajan vakoiluraportin , jossa se syyttää seitsemää yksityistä tiedustelualan firmaa hakkeroinnista ja yrityksistä kalastella käyttäjien tietoja.
 Tietovuotaja: Alimiehitys vastavakoilussa on kansallisen turvallisuuden kysymys
 Tietovuotaja Frances Haugen työskenteli Facebookissa nimenomaan vastavakoilutiimissä. Hän kertoi Yhdysvaltain kongressille pitävänsä yksikköä alimiehitettynä. Eräässä vuodetussa asiakirjassa kuvataan Facebookin vaikeuksista päästä jäljille läntisessä Kiinassa asuviin uiguureihin kohdistuvaan vakoiluun.
 – Facebookin jatkuva alimiehitys vastavakoilussa, informaatio-operaatioissa ja vastaterrorismissa on kansallisen turvallisuuden kysymys, Haugen sanoi  ABC News -mediayhtiön mukaan .
 Sähköpostivastauksessaan Ylelle Facebook kertoo seuraavansa satoja haitallisia toimijoita päivittäin. Yhtiö myös kertoo varoittavansa ihmisiä, joiden se uskoo olevan kybervakoilun kohteena.
 Facebook on vuonna 2004 perustettu yhteisöpalvelu. Sillä on tällä hetkellä arviolta 2,9 miljardia käyttäjää ympäri maailman. Aiemmin syksyllä Facebook ilmoitti  muuttavansa nimensä muotoon Meta .
 Aiheesta voi keskustella 20.12. klo 23:een saakka.

Facebook-vuoto paljastaa, mitä yhtiö tiesi sen alustoilla tapahtuvasta vakoilusta – yksi paljastus saa aikaan vilunväristyksiä kenessä tahansa


Suvi Teräsniskasta tuli joulumusiikin kuningatar
 Suvi Teräsniskan  Hei mummo  -kappaleesta tuli joulumusiikin moderni klassikko melkein 15 vuotta sitten. Sen jälkeen hän on tehnyt kolme joululevyä ja laulanut vuosittain joulukonserttikiertueilla. Tänä vuonna laulajalla on lähes 30 joulukonserttia kirkoissa.  Kulttuurivieraan  mukaan joulumusiikki tuo ihmisille lohtua etenkin korona-aikana.
 Pää pystyyn, ilmastosankari, sanoi lihamainos ja sai moitteet Ruotsissa – Suomessa mainosten vihreitä väitteitä on tutkittu vain vähän
 Suomessa mikään taho ei järjestelmällisesti seulo mainonnan ympäristöväitteiden paikkansapitävyyttä. Patrik Molander / Yle
 Suomessa  ympäristöväitteiden  yleisyydestä ei toistaiseksi ole kattavia tutkimustuloksia. Ylen saamien tietojen mukaan viranomaiset tutkivat parhaillaan Fortumin ja Vattenfallin mainoksia.
 Tietovuoto: Facebookissa on toiminut tuhansia vakoojia
 Joonas Haverinen / Yle
 Facebookissa on toiminut  tuhansia valtiollisten vakoojien valetilejä, selviää syksyllä vuodetusta yhtiön sisäisestä raportista. Tietovuodon mukaan Facebook käy läpi käyttäjien tietoja hyvin yksityiskohtaisesti vastavakoilun nimissä. Ylen artikkeli avaa vakoilun maailmaa sosiaalisen median jättiläisen sisällä.
 Britannian brexit-neuvotteluja johtanut David Frost jättää hallituksen
 Ministeri David Frost ilmoitti luopuvansa tehtävästään välittömästi.  Olivier Hoslet / EPA
 Britannian  brexit-neuvotteluja johtanut  ministeri  David Frost  jättää hallituksen. Frostin mukaan syynä on se, että Britannian EU-ero eli brexit on nyt turvattu. Frostin lähtö hallituksesta on paha isku Britannian pääministeri  Boris Johnsonille , joka on viime aikoina ollut kovan arvostelun kohteena.
 Sää viilenee etelässä
 Ilmatieteen laitos
 Pohjoisesta alkaa virrata kylmää ilmaa koko maahan. Maan etelä- ja keskiosassa tulee lumikuuroja, muutoin sää on poutaista. Pilvisyys lisääntyy ja iltapäivä on yleisesti pilvinen.
 Lämpötila laskee myös etelässä, ja lähes koko maassa ollaan pakkasen puolella.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta

Herätys: Suvi Teräsniskasta tuli joulumusiikin kuningatar | Lihamainos sai moitteet Ruotsissa | Facebookissa toiminut tuhansia vakoojia


Summary: Viikonlopun kuutamo on vuoden pisin, kertoo Yhdysvaltojen avaruushallinto Nasa. Pohjoisen pallonpuoliskon pitkät yöt ennen talvipäivänseisausta antavat Kuun loistaa taivaalla pitkään.

Vuoden pisin – ja viimeinen – täysikuu on nähty viime yönä eri puolilla maailmaa.
 Yhdysvalloissa viime yön kuutamoa kutsutaan kylmäksi. Syynä ovat joulukuun pitkät ja kylmät yöt. Muita nimityksiä ovat pakkaskuu ja talvikuu, kertoo  Yhdysvaltojen avaruushallinto Nasa verkkosivuillaan .
 Kylmä kuu nousee auringonlaskun aikaan Monte Camicia -vuoren takaa Gran Sasson kansallispuistossa Italiassa. Lorenzo Di Cola / AOP
 Yksi Kuu, monta nimeä
 Maapallo on talvipäivänseisauksen aikaan kääntyneenä siten, että pohjoinen pallonpuolisko on poispäin auringosta ja pohjoisen napapiirin pohjoispuolella aurinko ei nouse. Vastavuoroisesti Kuu valaisee taivaankantta pidempään, Nasa kertoo.
 Esimerkiksi Washingtonissa Yhdysvalloissa täysikuu on näkyvillä 15 tuntia ja 33 minuuttia, mikä tekee Nasan mukaan viikonlopun kuutamosta pisimmän tänä vuonna.
 Tästä syystä täysikuuta on kutsuttu pitkäksi kuuksi tai lapsen kuuksi – koska se on näkyvillä myös aikoihin, jolloin lapset ovat hereillä.
 Täysikuu näkyy Pyhän kolminaisuuden katedraalin yllä Riiassa Latviassa. Toms Kalnins / EPA
 Talvipäivänseisausta vietetään 21. joulukuuta.
 Sana joulu  juontaa juurensa  talvipäivänseisauksen juhlaan (Yule).
 Tämän takia ennen vuoden lyhyintä päivää nähtyä täysikuuta on kutsuttu nimellä  Moon Before Yule , eli kuu ennen joulua.
 Joulukuun täysikuuta on kutsuttu Kiinassa ”katkeraksi” ja keskiajan englanniksi tammi-etuliitteellä.
 Eteläisellä pallonpuoliskolla se on saanut lempinimiä kuten ruusu, hunaja ja mansikka, kertoo  Starwalk-sivusto .
 Superkuun vastakohta
 Kuu oli viime yönä noin 17 prosenttia pienemmän näköinen kuin yleensä keskimäärin, kertoo  uutiskanava CNN . Täysikuu näkyi samalla hetkellä kun Kuu on kauimmillaan Maasta. Tästä syystä sitä kutsutaan myös mikrokuuksi, eli hyvin pieneksi kuuksi.
 Näitkö kauniin kuutamon viime yönä? Voit keskustella aiheesta maanantaihin 20. joulukuuta kello 23:een asti.

Täysikuu valaisi taivaan viime yönä eri puolilla maailma – vuoden viimeistä kuutamoa on kutsuttu mikrokuuksi, kylmäksi kuuksi ja lapsen kuuksi


Summary: Pertti Närväinen on syntyjä syviä pohdiskeleva mikkeliläismies, joka sattuu olemaan autisti. Pertti on tullut sinuiksi erilaisuutensa kanssa: “Ei minun tarvitse muuttua maailman takia, maailma voisi muuttua minun takiani.”

Kuulosuojaimet vaimentavat imurin hurinaa, kun 27-vuotias  Pertti Närväinen  putsaa kotinsa lattiaa. Hän käy tarkasti läpi jokaisen neliömetrin.
 Päällisin puolin näyttää siltä, että nuori mies imuroi, mutta mikkeliläisessä yksiössä on nyt meneillään jotain muutakin.
 Imuroidessa on nimittäin aikaa ajatella. Ja ajateltavaa Närväisellä totisesti riittää.
 Närväisen mieli on kuin lähde, josta pulpahtelee pintaan miljardeja pallovaloja. Valot edustavat erilaisia ideoita, aatoksia ja mietteitä elämästä.
 Toisinaan valot vievät Närväisen kaiken huomion, jolloin ympäröivä maailma unohtuu tyystin.
 – Sanon tämän kaikella rakkaudella todellisuutta kohtaan: todellisuus on niille, joilla ei ole mitään parempaa mietittävää, Närväinen summaa.
 Pertti Närväinen fanittaa My Little Pony: Ystävyyden taikaa -sarjaa. Hän on brony, joka tarkoittaa sarjan alkuperäisen kohderyhmän ulkopuolelle kuuluvaa katsojaa. Meri Lantela
 Nauraminen ja hymyileminen on pitänyt opetella
 Jo nuorena Pertti Närväinen huomasi, että hänen maailmansa on erilainen kuin muiden.
 Hän olisi halunnut viettää aikaa naapuruston lasten ja luokkalaisten kanssa, mutta sosiaalinen kanssakäyminen oli haastavaa.
 Aivan kuin muilla olisi oma kielensä, jota Närväinen ei osannut.
 Mikroilmeiden ja tunnetilojen tulkitseminen ja omien tunteiden osoittaminen, vaikkapa nauramalla tai hymyilemällä, tulevat monilta ihmisiltä luonnostaan.
 Närväinen on kuitenkin joutunut opettelemaan kotona peilin edessä erilaisia ilmeitä ja reaktioita sopiakseen paremmin joukkoon.
 – Jos on oikein hauskaa, niin saatan hymyillä molemmin suupielin ja sitten päästää tämmöisen luonnolliselta kuulostavan naurun, kuten hehhe-ehehe, Närväinen havainnollistaa.
 Pertti Närväinen toivoo tulevaisuudessa löytävänsä rinnalleen mukavan, fiksun, lempeän ja omintakeisen puolison. Meri Lantela
 Varsinkin uusien ihmisten kanssa Närväinen käyttää yleensä paljon energiaa siihen, että ei vaikuttaisi tylsistyneeltä tai tympääntyneeltä.
 Hän yrittää tehdä äänestään vivahteikkaampaa ja kasvoistaan eläväisemmät.
 Sosiaalinen naamioituminen on monien autismin kirjon ihmisten keino kätkeä omaa autistisuuttaan, jotta vaikuttaisi enemmän niin sanotusti “normaalilta”, eli ei-autistiselta. Tapa on kulkenut Närväisen matkassa lapsuudesta asti.
 Sitä voisi hänen mukaansa verrata siihen, että likinäköinen henkilö joutuisi koko ajan siristämään silmiään. Pidemmän päälle se käy raskaaksi.
 – Olen tehnyt sitä niin pitkään, että siitä on tullut toinen luontoni, Närväinen sanoo.
 Terapia auttanut hyväksymään menneisyyden
 Jokainen lähestyvä ihminen on potentiaalinen kiusaaja. Ajatus on iskostunut Pertti Närväisen päähän vuosia jatkuneen koulukiusaamisen, henkisen ja fyysisen väkivallan, seurauksena.
 On vaikea luottaa toisten hyväntahtoisuuteen, kun on ollut herjan ja iskujen kohteena.
 – Suhtaudun kaikkiin ihmisiin, jotka tahtovat minua lähestyä, syystä tai toisesta, kysymysmerkillä. Että miksi juuri minä, mitä heillä on taka-ajatuksena?
 Kavereiden puute ajoi Pertti Närväisen nuorempana viettämään paljon aikaa internetissä. Sarjoihin ja surffailuun oli helppo uppoutua, ja Närväisestä tuli nettiriippuvainen.
 – Pitkään ajattelin, että minua ei yksinkertaisesti ole tarkoitettu kenenkään oikean ihmisen ystäväksi.

 Nyt aikuisena Närväinen on saanut ystäviä, nettiriippuvuus on helpottanut ja hän on käsitellyt kiusaamisen jättämiä jälkiä terapiassa.
 – Olen nyt työstänyt sitä siihen pisteeseen asti, että se ei enää vaivaa minua päivittäin.
 Hän on antanut “päällisin puolin” anteeksi kiusaajilleen, jotta on itse pystynyt jatkamaan elämäänsä.
 – Minä olen hyväksynyt sen, että minussa on osa sellaista pimeyttä, sellaista pahuutta, joka sanoo “painu vittuun” niille kaikille kiusaajille, mutta joka ei ole sen enempää väkivaltainen, kuin että en vain halua olla tekemisissä heidän kanssaan.
 “Tähtöset sentään, minä olen kaunis”
 Vastaanotto ei ollut ihan sitä, mitä Pertti Närväinen oli suunnitellut, kun hän pari kuukautta takaperin ajatteli etsivänsä kumppanin itselleen.
 Deittailuun liittyy sosiaalisia sääntöjä, jotka ovat autismin vuoksi vaikeasti hahmotettavia.
 Närväinen oli käymässä Mikkelin Kulttuuripaja Kajossa, jossa hän huomasi useamman naisen kerääntyneen saman pöydän ääreen.
 – Kysyin heiltä kaikilta, että kiinnostaako seurustelu minun kanssani. Heti jälkeenpäin sanoin, että voi vastata ei, jos ei halua, Närväinen kertoo nyt hymynkare huulilla.
 Kukaan ei suostunut seurusteluun ja hän sai naisilta neuvon, että kannattaa lähestyä yhtä ihmistä kerrallaan ja ennen seurustelun aloittamista voi pyytää vaikka kahville.
 – Minä en käynyt läpi niitä kaikkia vaiheita, jotka johdattavat siihen, että kysyy jotakuta seurustelemaan.
 Ääneni kuulostaa siltä, kuin minä olisin tutkija, filosofi tai professori.  Pertti Närväinen
 Aiemmin tänä vuonna Närväinen erosi pitkästä, yli 10 vuotta kestäneestä parisuhteestaan ja muutti ensimmäistä kertaa aikuisiällä asumaan itsekseen. Elämänmuutos on ollut suuri.
 Katso myös:   Mitä kuuluu nyt Pertti ja Taru? “Tämä oli elämäni paras avioero"
 Katso myös:   Perjantai-dokkari: Hyvästi näkö ja kuulo – Pertti kulkee kuurosokeutta sairastavan puolison rinnalla
 Se on saanut hänet myös uudella tavalla pohtimaan identiteettiään ja paikkaansa maailmassa. On tullut selväksi, että Närväinen elää yhteiskunnassa, jota ei ole tehty hänen muotoisekseen.
 Se tympäisee.
 – Ei minun tarvitse muuttua maailman takia, maailma voisi muuttua minun takiani. Hyvät tähtöset sentään, minä olen kaunis.

 Sanat putoilevat Närväisen suusta selkeästi artikuloituna ja yhdellä nuotilla. Lauseet eivät jää puolitiehen eivätkä sisällä täytesanoja.
 Aivan kuin hän lausuisi mieleensä valmiiksi kirjoitettuja virkkeitä. Sivistyssanoja vilisevä puheenparsi vangitsee kuulijan huomion.
 – Ääneni kuulostaa siltä, kuin minä olisin tutkija, filosofi tai professori, Närväinen sanoo ja arvelee sen olevan yksi syy siihen, miksi ihmiset tykkäävät kuunnella häntä.
 Närväinen ei ole tutkija, filosofi tai professori, vaan maailmasta kiinnostunut mies, joka on käyttänyt elämässään paljon aikaa tiedon etsimiseen ja jäsentelyyn.
 Ylen Perjantai-dokkareiden spin-off-sarjassa  Syntyjä syviä, Pertti Närväinen  Pertti on elementissään pohtiessaan monelta kantilta elämän perimmäisiä asioita; sen tarkoitusta, onnellisuutta ja läheisistä huolehtimista. Kaikki jaksot nyt Areenassa!
 Syntyjä syviä, Pertti Närväinen: osa I
 Syntyjä syviä, Pertti Närväinen: osa II
 Syntyjä syviä, Pertti Närväinen: osa III
 Lisää aiheesta:
 Ada on naamioitunut vuosia, eikä enää aina tunnista, millainen oikeasti on – moni autistinen peittelee piirteitään, jotta tulisi hyväksytyksi
 Perjantai-dokkari: Hyvästi näkö ja kuulo
 Miten koulukiusaaminen saadaan kuriin? Asiantuntijat: kouluihin selkeät pelisäännöt, aikuisten sitouduttava, rankasti kiusatuksi tulleille turvasuunnitelmat

Koulukiusaaminen ajoi Pertti Närväisen, 27, nettiriippuvaiseksi: “Ajattelin pitkään, ettei minua ole tarkoitettu kenenkään oikean ihmisen ystäväksi”


Summary: Pääministeri Sanna Marin vastasi toimittajien kysymyksiin Pääministerin haastattelutunnilla. Marin sanoi, että palkkaus on ensisijainen keino saada riittävästi hoitajia töihin joulupyhinä.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) oli sunnuntaina toimittajien haastateltavana jännitteisessä tilanteessa.
 Suomen koronatilanne on pahentunut niin nopeasti, että tiistaina kokoontuva hallitus voi joutua vetämään hätäjarrusta eli ottamaan nykyisiä tiukemmat rajoitukset käyttöön.
 Marin sanoi Pääministerin haastattelutunnilla Yle Radio Suomessa, että ei sulje pois mitään vaihtoehtoja eikä kovimpia rajoitustoimia tässä vaiheessa.
 Marinin mukaan suurin muutos hätäjarrun käytössä olisi nykytilanteeseen verrattuna se, että koronapassi poistettaisiin väliaikaisesti pois käytöstä, jolloin tiloja olisi mahdollista sulkea täysin.
 Marin ei halunnut spekuloida sillä, estäisikö hallitus tiistaina koronapassin käytön esimerkiksi ravintoloissa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) pääjohtaja  Markku Tervahauta  sanoi  lauantaina Ylen Ykkösaamussa , että pian voi olla tarve laittaa koronapassi hyllylle, mikä tarkoittaisi rajoituksia myös rokotetuille.
 Marinin mukaan yksi arvioitavana oleva asia on myös se, pitäisikö koululaisten joululomalta paluuta myöhentää vaikean koronatilanteen takia.
 – Selvää on, että hallitus ottaa rajoitustoimia käyttöön, mutta missä tilanteessa, se arvioidaan tiistaina.
 Marin: Ravintolarajoituksilla voi saada tuloksia ilman hätäjarrua
 Marin ei halunnut ottaa kantaa rajoituksiin tarkemmin, vaan hän vetosi siihen, että hallituksella ei ole vielä THL:n näkemystä millaisiin toimiin on välttämätöntä ryhtyä.
 Marin odottaa vastauksia siihen, onko tarpeen turvautua hätäjarruun vai onko tilannetta mahdollista hallita riittävästi alueellisten viranomaisten käsissä olevilla toimilla.
 Tervahauta kertoi eilen, että THL arvioi lähipäivänä, mitä se suosittaa hallitukselle hätäjarrun suhteen.
 Marin odotaa maanantaina kokoontuvalta sote-ministerityöryhmältä hallituksen tiistaiseen neuvotteluun esityksiä, joita Marinin mukaan todennäköisesti tullaan ottamaan käyttöön.
 Marin ennakoi, että ryhmä käy läpi ravintola- ja matkustusrajoituksia sekä alueellisten viranomaisten käsissä olevia rajoituksia esimerkiksi ihmisten kokoontumiseen. Marin uskoo, että esimerkiksi ravintolarajoituksilla saataisiin tuloksia aikaan, koska on aiemminkin saatu.
 – Tässä hallitus voi vielä tehdä päätöksiä myös ilman hätäjarrun käyttöönottoa, Marin sanoi.
 Marin sanoi, että kovempien rajoitusten käyttöönotto puolestaan tarkoittaisi, että niistä kärsiville yrityksille tarvittaisiin laajoja, uusia tukitoimia.
 Marin: Palkkaus ensisijainen keino saada riittävästi hoitajia töihin
 Marinilla oli viesti myös sairaanhoitopiireille, jotka ovat olleet huolissaan hoitajien riittävyydestä joulun pyhinä. Marinin mukaan sairaanhoitopiireillä on asian varmistamiseen välineitä, eli palkkaus ja lisäkorvaukset.
 – Tämä on ensisijainen keino, ja sitä pitäisi käyttää.
 Marin korosti valtion viestittäneen, että se vastaa kustannuksista, jotka syntyvät koronan välittömästä hoidosta, kuten henkilöstön lisäkorvauksista. Hän kannustaa sairaanhoitopiirejä ja kuntia turvaamaan henkilöstön riittävyyden palkkauksella.
 Marinin mukaan valmiuslaki ei ole työnantajan väline ihmisten pakottamiseen töihin, ja sen käyttöönotto olisi viimesijainen keino.
 Marin kiisti hallituksen olevan hajallaan
 Tiukkoihin koronarajoituksiin palaaminen tarkoittaisi täyskäännöstä Suomen avaamiselle. Keskeiset demariministerit ovat vetäneet koronatoimissa syksyllä eri linjaa.
 Pääministeri Marin on profiloitunut  tänä syksynä  koronarajoitusten purkajana. Marin pyysi  viime viikolla  anteeksi sitä, että jatkoi baari-iltaansa tietoisena koronalle altistumisesta.
 Marinin sijasta koronarajoitusten kiristämisestä on kertonut  tällä viikolla  tiukasti julkisuudessa esiintynyt peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.).
 Marin kiisti sunnuntaina, että hallitus olisi hajallaan ja erimielinen. Hänen mukaansa kaikki ymmärtävät tilanteen vakavuuden.
 – En näkisi, että tilannekuva on erilainen. Kuva tilanteen vakavuudesta on samankaltainen, Marin sanoi.
 Pääministerin haastattelutunnilla kyselijöinä olivat politiikan toimittajat  Marko Junkkari  Helsingin Sanomista,  Juha Kaija  MTV Uutisista ja  Pekka Kinnunen  Yle Uutisista. Puheenvuoroja jakoi  Marjo Näkki .

Marin ei sulje koronapassin hyllyttämistä pois, pohdittavana myös koululaisten joululomilta paluun myöhentäminen


Summary: Patrick Lohvansuu ei pidä fyysisestä läheisyydestä. Tietokoneiden kieltä hän puhuu täydellisesti. Erillisistä autismidiagnooseista luovutaan vuodenvaihteessa. Jäljelle jää vain autismikirjon häiriö.

Tieto- ja viestintätekniikkaa opiskeleva forssalainen  Patrick Lohvansuu , 40, on autismin kirjolla.
 Hänellä oli hankala lapsuus ja nuoruusvuodetkin olivat yhtä sekoilua. Mikään ei onnistunut tai tuntunut omalta. Elämän palaset alkoivat loksahtaa kohdilleen, kun Lohvansuu sai diagnoosin.
 – Olen aspergerihminen, Lohvansuu täsmentää.
 Sosiaalinen kanssakäyminen on aina ollut vaikeaa. Se on hänelle toissijaista, eikä hän arvosta sitä samalla lailla kuin monet muut ihmiset. Läheiset ovat toki tärkeitä. He, jotka ovat olleet tukena koko elämän ajan.
 Mutta Lohvansuu ei istu illanvietoissa opiskelijatovereiden kanssa. Sellainen ei kiinnosta.
 – Keskityn koulunkäyntiin ja tutkinnon suorittamiseen. Voin kyllä ryypätä sitten vanhana miehenä, jos näen sen tarpeelliseksi.
 Hän kertoo omistaneensa elämänsä tietotekniikalle, koska tietokonemaailma on hyvä paikka olla.
 – Siellä on vain kyllä tai ei, ykkönen ja nolla. Ei ole välimuotoja.
 Onkin huomattu, että  esimerkiksi tarkassa koodarin työssä autismin kirjon ihminen pärjää paremmin kuin moni muu .
  Oma maailmankaikkeus löytyy tietokoneelta
 Tietokoneiden logiikka viehättää, mutta on siinä muutakin.
 – Koen sen jopa taianomaisena. Se on ikäänkuin oma maailmankaikkeutensa. Kun uppoudun sinne, maailmassa on kaikki hyvin. Ei ole sotia ja muita ikäviä asioita.
 Hänellä on hyvä olla, kun hän saa tehdä vain sitä, mistä tykkää.
 Tehdessään tietokoneella opintoihin liittyvää Powerpoint-esitystä, Patrick Lohvansuu maalailee esityksen mielessään. Sitten hän alkaa miettiä, miten saa sen kaiken työhön mukaan.
 – Tietokoneella olen eräänlainen taidemaalari.
 Puhuminen ja erityisesti tunteiden sanoittaminen on vaikeaa.  Ville Välimäki / Yle
 Mieluiten hän kommunikoi tekstiviesteillä, sähköpostilla tai Whatsapp-ryhmissä. Osittain tämä kenties johtuu siitä, että hän on joskus puhumalla ilmaissut tunteensa ja kokenut saaneensa rukkaset.
 – Se saattaa vaikuttaa niin, että pelkään jo etukäteen tulevani torjutuksi.
 Fyysinen läheisyys on epämiellyttävä kokemus
 Ihmissuhteet ovat aina olleet vaikeita. Niitä ei ole helppo muodostaa, eikä varsinkaan ylläpitää. Siksi Patrick Lohvansuu elää nyt omasta tahdostaan sinkkuna.
 Mutta on hän ollut parisuhteessakin muutaman kerran.
 – En ole oikea ihminen siihen hommaan. Kaikki fyysinen läheisyys ihmisten kanssa ja tapa suudella, halailla tai viettää aikaa yhdessä ovat minulle epämiellyttäviä kokemuksia.
 Lohvansuu on seurannut vierestä, kun muut ovat muodostaneet parisuhteita ja perustaneet perheitä. Hän on koko ajan tuntenut itsensä erilaiseksi.
 – Minulla ei ole koskaan ollut sellaisia yleisesti hyväksyttyjä mielenkiinnon kohteita, jos niin voi sanoa.
 Häntä pidettiin outona jo ala-asteella, mutta yläasteella 1990-luvun puolivälissä kiusaaminen otti harppauksen fyysiselle tasolle. Lohvansuu toteaa, että nykypäivänä puhuttaisiin jopa pahoinpitelystä.
 – Toivoin joka aamu, että ei olisi pakko mennä kouluun. Menin kuitenkin, koska siihen aikaan ei ollut mitään välimuotoja. Kouluun oli mentävä, vaikka turpaan tulisi.
 Diagnoosi yli kaksikymppisenä selkeytti asiat
 Kouluaikoina kolmisenkymmentä vuotta sitten ei vielä puhuttu niin paljon Aspergerin syndroomasta kuin nykyään.
 Lopulta vuonna 2005 asiat alkoivat selvitä, kun Patrick Lohvansuu muutti Forssaan, jossa hänen äitinsä asui. Tämä talutti poikansa lähes kädestä pitäen psykiatrian poliklinikalle.
 Lohvansuu ryhtyi käymään päivittäin silloisella päiväosastolla, joka Forssassa on nykyään nimeltään Purola.
 – Sairaanhoitajat tarkkailivat arkisia rutiineja. Sitä, miten käyttäydyn, ja millaisia mielenkiinnon kohteita minulla on. Sitten hoitokokouksessa lääkäri totesi, että nähdäkseni sinulla on Aspergerin oireyhtymä.
 Diagnoosi 26-vuotiaana sai maailman ikään kuin avautumaan. Vihdoin hän ymmärsi myös itseään.
 Asperger on tietynlaista kuplassa elämistä. Patrick Lohvansuulla oli jo lapsuudessa omat mielenkiinnon kohteet, joiden parissa hän touhusi. Oli toki muutamia ystäviä, jotka olivat kiinnostuneita samoista asioista. Ville Välimäki / Yle
 Kahdenkymmenen viime vuoden aikana Asperger-diagnoosin erikoissairaanhoidossa saaneiden poikien ja miesten määrä on kolminkertaistunut.  Naispuolisten Asperger on peräti seitsenkertaistunut , kertovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) hoitoilmoitusrekisterit.
 Autismikirjon yleistyminen voi johtua sen parantuneesta tunnistamisesta, todellisesta yleistymisestä tai diagnostiikan muuttumisesta.
 Vuodenvaihteessa käytöstä poistuvat aiemmin erillisinä diagnooseina olleet autismi, Aspergerin oireyhtymä, epätyypillinen autismi ja disintegratiivinen kehityshäiriö.  Tilalle tulee yksi sateenvarjodiagnoosi "autismikirjon häiriö".
 Matematiikka näkyy silmissä vilisevinä numeroina
 Asperger näkyy muun muassa siinä, että Patrick Lohvansuun ajatukset kulkevat eri tavalla kuin useimmilla ihmisillä.
 – Ajattelen kuvina. Matematiikan tehtävää tehdessäni näen mielessäni numerot vilisemässä. Se tuntuu hetkittäin numerosekamelskalta.
 Mahdollisimman täsmälliset ohjeet auttavat. Silloin Patrick Lohvansuu ymmärtää helpommin mitä pitää tehdä, miten se on tehtävä ja milloin on oltava valmista.
 Hän kertoo olevansa tietoinen ihmisistä ympärillä, mutta he ovat tavallaan taustalla. Eikä hän juurikaan välitä, mitä ihmiset ajattelevat hänestä tai hänen tekemisistään.
 Puhuessaan Lohvansuu saattaa töksäyttää asiat tavalla, joka tuntuu muista oudolta. Usein vasta jälkeenpäin hän ymmärtää, miksi jotkut katsoivat oudosti tai menivät luokassa istumaan eri puolelle.
 – Esimerkiksi tässä eräänä päivänä juttelin koulussa luokkakaverin kanssa. Totesin hänelle siinä, että kysyn sinun mielipidettäsi sitten, jos se kiinnostaa minua.
 Erityisen raskaita ovat tilanteet, joissa on paljon muita ihmisiä. Hälyisessä luokkahuoneessa keskittymiskyky häviää, eivätkä ajatukset pysy kasassa. Äänet häiritsevät myös vapaa-ajalla.
 – Kun katson televisiota ja ympärillä on normaalia keskustelua, tiedon virta korvan ja television välillä katkeaa. Minuun iskee ajatus, että apua, nyt en ymmärrä mitä tuolla sanottiin.
 Kuormittavat tilanteet ilmenevät jälkeenpäin väsymyksenä ja hikoiluna, joka saa janottamaan.
 Välillä Patrick Lohvansuu tuntee yhä olonsa ulkopuoliseksi. Mutta kävi miten tahansa, hän on päättänyt valmistua insinööriksi. Ville Välimäki / Yle
 Meneillään on toinen opiskeluvuosi HAMKissa, ja se on iso juttu. Hänen omasta mielestään jo se oli saavutus, että hän onnistui ennen nykyisiä opintojaan suorittamaan toisen asteen ammatillisen tutkinnon.
 – Viimeksi tänään koulussa oli sellainen olo, että tekisi mieli suksia kuuseen.
 Silloin hän palauttaa mieleensä opinto-ohjaajan tunnin ensimmäisen vuoden syksynä. Jokaisen piti kirjoittaa oma tunnuslauseensa taululle. Patrick Lohvansuu on lainannut mottonsa Kadettikunta-yhdistykseltä.
 – "Kunnia on kestävän palkka". Menen vaikka betoniseinän läpi, mutta teen tutkinnon. Maksoi mitä maksoi.
 Lisää aiheesta:
 “Voin häpäistä itseni festivaalin päälavalla, mutten kehtaa palauttaa kuulokkeita kauppaan” – Herra Ylpön päässä kohisevat pakkoajatukset, vain musiikki kirkastaa kaiken
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin 20.12. kello 23:een asti.

Aspergerdiagnoosi loksautti Patrick Lohvansuun sekavan maailman paikoilleen – tietokonemaailmassa on hyvä olla: "Siellä on vain kyllä tai ei"


Summary: Kasveja ei kuitenkaan saa valaista hengiltä, sillä kasvi tarvitsee myös aikaa rauhoittua. Kaikki eivät tukivaloa edes tarvitse.

Led-tekniikka on tullut myös kasvivaloihin, ja siitä on selvää hyötyä: lampun voi laittaa hyvin lähelle kasvia ilman pelkoa polttohaavoista.
 – Vanhat lamput polttivat lehtiä, ja kun lampun siirtää kauemmas, hyöty pienenee, kuvaa puutarhuri  Fredrik Sandström  Pietarsaaresta.
 Ledit myös tuottavat enemmän valoa wattia kohti kuin vanhat lamput.
 Valon pitää läpäistä lehti, jotta kasvi saa siitä hyötyä. Tukivaloissa jokin sävy voi sopia toista paremmin, ja esimerkiksi siemenviljelyyn ja pistokkaiden kasvatukseen tarvitaan toinen sävy. Silmällä niitä ei aina erota, mutta tiedot löytyvät paketista.
 Kasvivalon voi laittaa tavalliseen valaisimeen, jolloin samalla saa sekä valoa huoneeseen että tukea kasville. Hupun avulla valoa voi suunnata kasvia kohti katon sijasta. Myös tarkoitukseen tehtyä erikoislamppuja on markkinoilla, mutta niiden hinta on kovempi.
 Kiskoissa valot voi sijoittaa jopa viiden sentin päähän kasvista ja kiertosokkelivalot 25 sentin päähän. Tavallinen hehkulamppu vaati metrin etäisyyden, ja putkilamputkin pitää laittaa vähintään 30 sentin päähän.
 Ammattiviljelyyn led on jo tuonut uusia mahdollisuuksia Suomessa muutaman vuoden ajan. Ledletkuja voi vetää keskelle korketa talviviljelmiä valaisemaan esimerkiksi kurkkua.
 Led myös leikkaa valoaaltoja, mikä auttaa pitämään ötökät loitolla.
 – Se on tulossa ammattiviljelyyn ja myöhemmin toivottavasti myös koteihin. Pehmeää letkua voi vetää helposti, se kestää hyvin olosuhteita eikä lämpene, sanoo Sandström.
 Lue seuraavaksi: Viherkasvivillitys pitää pintansa – nyt hankitaan myös kalliita harvinaisuuksia
 Kasvi ei kestä liikaa valoa
 Tukivalo on pimeään vuodenaikaan tärkeä erityisesti kasveille, joille vähäinen luonnonvalo ei riitä, kuten orkideoille ja arvokasveille.
 Valon puutteen näkee siitä, että kasvu tyrehtyy. Lehdet voivat tippua tai alkaa roikkua surullisen näköisinä.
 Kaikki kasvit eivät silti tarvitse lisävaloa talvellakaan, eikä kasvea pidä valaista hengiltä, muistuttaa puutarhuri Fredrik Sandström.
 Valoa kaipaavat ne kasvit, jotka viihtyvät aurinkoisilla ikkunapaikoilla. Syvemmällä varjossa pärjäävät selviävät talvenkin, sillä myös tavallinen huonevalo auttaa.
 – Tukivalo ei saa loimottaa koko vuorokautta, vaan maksimissaan 14–16 tuntia.
 Varjossa viihtyville kasveille liiallinen lisävalo voi olla vahingollista. Suuri riski ei pimeänä aikana silti ole, kunhan valon muistaa sammuttaa osaksi vuorokautta.
 – Kasvi stressaantuu, jos se ei ehdi rauhoittua. On tärkeää antaa kasville myös lepoa.
 Kun valo lisääntyy keväällä, viherkasveille riittää 12–14 tuntia kirkasta päivänvaloa ilman lisävaloja. Esimerkiksi chilin taimet hyötyvät enemmästä.
 Aiheesta voi keskustella maanantaihin 20. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue myös:   Alle 30-vuotiaat rauhoittuvat kädet mullassa – puutarhoilla on käynyt yhtä kova sutina viimeksi 90-luvun lamavuosina

Huonekasvit hyötyvät pimeään aikaa tukivalosta, ja ledit ovat tehneet valaisemisesta aiempaa helpompaa


Summary: "Ihan kunnon talvinen joulu on tulossa", arvioi Ylen meteorologi Matti Huutonen. Joulun menomatkat hän suosittelee ajoittamaan keskiviikoksi.

Joulusta näyttää tulevan valkoinen. Aluksi sää kylmenee ihan reippaasti ja sitten tulevat lumisateet mitä lähemmäs joulua tullaan.
 – Joulu on valkoinen suurella todennäköisyydellä koko maassa ihan etelää myöten, etelässäkin ainakin koristeeksi saakka, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Joulusää saa mausteensa hieman erikoisemmista virtauksista. Huutosen mukaan Brittein saarilla olevan korkeapaineen ja idässä olevan matalapaineen väliin jää Suomen mentävä väylä, josta pääsee puhaltamaan kylmää ilmaa Jäämereltä ja Norjasta.
 – Suorastaan arktista ilmaa virtaa tiistaista keskiviikkoon ja pakkasta on kaksinumeroisina lukuina Etelä-Suomea myöten, Huutonen sanoo.
 Pohjoisessa voi alkuviikosta olla jopa 25 astetta pakkasta, etelässä pakkasta on 11–14 astetta. Etelässä pienen tuulen ansiosta pakkasen purevuus voi tuntua ankarimmillaan pariltakymmeneltä asteelta.
 Tavallisesti vallitsevat tuulet puhaltavat lännestä ja pyyhkivät Suomen yli itään ja koilliseen. Tuloksena on lunta Lappiin ja Keski-Suomeen ja vesisateita etelään.
 Nyt kylmä virtaus puhaltaa halki Suomen pohjoisesta etelään ja pakkasia seuraa lumisateita matalapaineen myötä. Vaikka pakkaselta taittuu pilvisyyden myötä terä, lukemat pysyvät selvästi pakkasella, ja lumi sataa pöllyävänä pakkaslumena.
 Ilmatieteen laitoksen  varoituskartoilla  aatonaatto, eli torstai hehkuu keltaisena Ahvenanmaalta Kainuuseen varoittaen huonosta ajokelistä. Huutonen suositteleekin joulun menoliikenteeseen lähtöä ennen sitä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta . Voit katsoa myös joulukuntasi valkeat joulut  Ylen lumikoneesta .

Kylmä kietoo jouluviikolla koko Suomen otteeseensa – aatonaaton lumisateet tekevät joulun menoliikenteestä hankalan


Summary: Pakistanin pääkaupungissa Islamabadissa järjestetään pikavauhtia koolle kutsuttu konferenssi.  Taliban-hallinnon pääministeri vakuuttaa liikkeen rauhantahtoa.

Keitä pikakokouksessa on mukana?
 Kokoukseen osallistuu edustajia useimmista Islamilaisten maiden järjestön 57 jäsenmaasta. Mukana on myös Kiinan, Venäjän, Yhdysvaltain, YK:n ja EU:n edustajia. Myös islamilaisen kehityspankin (IDB) johtoa on mukana kokouksessa.
 Afganistanin naapurimaista pakolaisia tulee eniten Pakistaniin. Kokouksen alussa puhunut Pakistanin pääministeri  Imran Khan  myötäili Taliban-johtoa ja määritteli "oikeuksien määritelmän olevan erilaisia eri maissa". Erityisesti tyttöjen ja naisten aseman heikentyminen on ollut suuri huolenaihe elokuun vallanvaihdoksen jälkeen.
 Miksi juuri nyt?
 Afganistanissa on talvi, ja pula polttoaineesta ja ruoasta aiheuttaa vakavan uhan Afganistanin kansalaisille.
 YK:n humanitaarisesta avusta vastaava alivaltiosihteeri  Martin Griffiths  sanoi, ettei Afganistan enää tule toimeen pelkästään lahjoitusvaroin. Ensi vuonna YK toivoo saavansa kokoon 4,5 miljardia dollaria.
 – Perheillä ei ole enää varaa päivittäiseen ruokaan, siihen kuuluu 80 prosenttia perheen käyttövaroista. Polttoaineen hinta on kallistunut 40 prosenttia, YK:n edustaja selvitti. Afganistanin väestöstä jopa 97 prosenttia on köyhiä ja nälänhätä uhkaa 20 miljoonaa ihmistä.
 Naapurimaiden uhkakuvia ovat pakolaismäärän kasvu, entisestään vilkastuva huumekauppa ja terrorismin vaaran lisääntyminen eri puolilla maailmaa.
 Mitä pitäisi tehdä ensimmäiseksi?
 Useat Islamabadin konferenssin puhujat korostivat pankkijärjestelmän elvyttämistä.
 YK:n alivaltiosihteeri Martin Griffiths kiirehti virkamiesten ja opettajien palkanmaksua ja perheiden avustuksia. Hän kehotti tukijavaltioita joustavuuteen.
 Yhdysvallat ja muut maat ovat jäädyttäneet Afganistanin varoja ulkomailla jopa kymmenen miljardin dollarin arvosta. Pakistanin pääministeri Imran Khan vetosi Yhdysvaltoihin, jotta se vapauttaisi varoja ja luopuisi avun ehdollisuudesta.
 Islamilaisen kehityspankin johtaja  Sulaiman Al Jasser  ehdotti, että varoja voitaisiin kanavoida kehityspankin perustamien säätiöiden kautta ja auttaa siten yrityksiä pääsemään jaloilleen.
 Mitä Taliban vastasi?
 Taliban-hallinto ei ole saanut kansainvälistä tunnustusta sen naisia, tyttöjä ja etnisiä vähemmistöjä syrjivän politiikan vuoksi. Tunnustusta ei ole luvassa myöskään Islamabadissa muilta islamilaisilta mailta. Edellisen Taliban-hallinnon tunnustivat Pakistan, Saudi-Arabia ja Yhdistyneet Arabiemiraatit.
 Taliban-hallinnon ulkoministeri  Amir Khan Muttaqi  sanoi, että hallituksella on oikeus tulla virallisesti tunnustetuksi.
 – Nykyinen hallitus tekee yhteistyötä jokaisen ulkomaisen organisaation kanssa. Sen vuoksi pakotteet on poistettava, pääministeri Muttaqi sanoi.
 Islamabadin kokouksen on määrä kestää tiistaihin. Sen aikana on tarkoitus laatia kuuden kohdan ohjelma Afganistanin talouden syöksykierteen hillitsemiseksi. Ohjelma sisältää muun muassa asiantuntija-avun tarjoamista, investointien suunnittelua ja avustushankkeiden koordinointia.
 Lue myös:
 Ennä Ennätysmäärä toimittajia on vangittuna juuri nyt eri puolilla maailmaa – järjestöjohtaja: "Kolmen diktatuurin aikaansaannos"
 Kansainväliset lahjoittajat ovat luvanneet 280 miljoonaa dollaria humanitaariseen apuun Afganistaniin

Afganistanin romahdus huolestuttaa jo naapurimaita


Summary: Parhaimpina aikoina riihimäkeläinen viihdetaiteilija teki Jukka K -hahmona yli 250 keikkaa vuodessa. Tulevaisuudessa hänet saatetaan nähdä nuoremman polven drag-artistien taustatukena.

Syyksi uran lopettamiseen drag queen  Jukka Kuronen  ilmoittaa ikääntymisen ja osin leipääntymisenkin. Viihdetaiteilijana vierähti kaksikymmentä vuotta.
 – Täytän 44 vuotta ja siihen on syynsä, miksi esimerkiksi tanssijat jäävät 40-vuotiaina eläkkeelle. Jukka K-show on tunnetusti ripeätempoinen, joten sen esittäminen on fyysisestikin melko raskasta.
 Kuntoa on täytynyt koko uran ajan vaalia oman personal trainerin kanssa. Kehon on oltava tikissä, lihoa ei saa. Jos kiloja olisi kertynyt, koko karderoobi olisi mennyt uusiksi.
 Taival drag-viihteeseen sai rakettimaisen alun, kun Kuronen voitti Miss Drag Queen -kilpailun vuonna 2001. Kisaan hänet usutti iskelmätähti  Anita Hirvonen .
 Parhaimpina aikoina drag-artisti teki Jukka K -hahmona yli 250 keikkaa vuodessa. Valtaosa oli yritystilaisuuksissa. Korona-aika on tietysti ollut poikkeus.
 Keikoilla Kuronen on ollut yleensä yksin. Sekin on syönyt miestä. Ei ole oikein ketään, kenen kanssa keikka-arkea voisi elää.
 – Välillä on ollut tunne, että kaikki on jo tehty. Onko minulla enää annettavaa tässä genressä?
 Artisti vastasi pitkälti itse ison shown suunnittelusta, aina valaistusta myöden. Miki Wallenius / Yle
 Drag-hahmon lopetus oli komea. Oma  Jukka K 20  -show veti Riihimäen teatterilla koko ajan miltei täydet katsomot.  Aivan kuten vuonna 2014 teatterissa ensi-iltaan tullut Queen Of Riihimäki -esitys  aikanaan.
 Nyt teatteri valitsi drag-artistin uran päätösshown 75-juhlavuotensa kutsuvierasesitykseksi. Viimeisessä esityksessä mies ilmoitti lopettavansa keikat drag-hahmona, ainakin toistaiseksi.
 – Never say never, mutta korkkarit ovat nyt naulassa. Katsotaan, miten pitkään ne siellä viihtyvät.
  Isälle drag-keikat olivat tiukka paikka
 Kun parikymppinen Jukka Kuronen heitti ensimmäiset keikat DTM-yökerhossa, siitä kuuli tietysti myös isä. Hän tivasi pojaltaan, että miksi tämän täytyy esiintyä "tuollaisessa" paikassa. DTM tunnettiin Helsingissä ensin seksuaalivähemmistöjen biletyspaikkana, kunnes sen äkkäsivät myös heterot.
 Pojan drag-ura oli isälle aluksi tiukka paikka.
 – Kun isä sai kuulla, että asiakkaita olivat Finnair, Nokia ja lääkeyhtiöt, hän oivalsi, että teen drag show'ta ihan työkseni. Työ oli vain kovin erilaista kuin se työ, mitä isäni teki.
 Vuosien kuluessa asenteet drag-esiintyjiä sekä isossa kuvassa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä kohtaan ovat pehmentyneet.  Kuronen on ollut mukana tekemässä pioneerityötä .
 Jukka Kurosen mielestä 44-vuotiaana on hyvä siirtyä drag-artistina eläkkeelle. Monet tanssijat lopettavat 40-vuotiaina. Miki Wallenius / Yle
 Pukeutuminen sukkahousuihin, naistenvaatteisiin ja peruukkeihin juontaa juurensa Riihimäen nuorisoteatteriin. Nuori Kuronen sai teatterilla rauhassa hassutella ja kokeilla siipiään vastakkaisen sukupuolen rooleissa.
 Hän omaksui nopeasti tavan liikkua kuin nainen ja osasi pian myös imitoida televisiosta tuttujen hahmojen eleitä ja liikkeitä.
 Miss Drag Queen -kisan voitto osui hyvään saumaan. Juuri silloin yritykset alkoivat satsata entistä enemmän omiin tilaisuuksiinsa, joten tapahtumateollisuus sai Suomessa jalansijaa. Eräs Kurosen tärkeimmistä työnantajista oli riihimäkeläislähtöinen Elämystaikurit.
 – Olin nosteessa mukana. Yritystilaisuuksissa oli jo stand upia, mutta tarvittiin jotain uutta. Drag show sopi siihen kuin nenä päähän. Minä olin usein se "yllätysnumero".
 Viihdetaiteilija pyrki pehmittämään firmojen yleisöä esiintymällä yhtenä tarjoilijana muiden joukossa. Illan aikana hän repäisi tarjoilijan vaatteet pois ja alta paljastui mekko. Katsojat pitivät tempausta hauskana ohjelmanumerona.
 – En ole koskaan kohdannut homottelua tai vastaavaa. Tai sitten en ole vain noteerannut sellaista mitenkään.
 Kananmunia on keikalla lennellyt, mutta nekin sai osakseen stand up -koomikko.
 Kodittomana sadat hameet, peruukit ja korkokengät
 Kahdenkymmenen vuoden aikana esiintymisasuja on kertynyt Jukka Kurosen omien sanojen mukaan "tuhansia kiloja". Hoviompelijan kanssa syntyneet asut etsivät nyt uutta kotia, yhdessä satojen kenkäparien ja peruukkien kanssa.
 – Onneksi Riihimäellä on nuorisoteatteri, jossa varmasti ollaan kiitollisia monesta asustani. Lisäksi voin laittaa pystyyn kirpputorin esiintymisvaatteistani. Muutaman mekon voin toki säilyttää varastossani.
 Naisyleisö on kadehtinut drag-artistin sääriä.  Miki Wallenius / Yle
 Drag show'sta on tullut valtaviihdettä. Esimerkiksi Helsingin kaupunginteatteri ja Tampereen Työväen Teatteri ovat esittäneet  Kinky Boots  -musikaalia täysille katsomoille.
 – Nuorempi yleisö seuraa nykyisin  Ru Paul’s Drag Racea . Se perustuu siihen, että ollaan niin upeita kuin ikimaailmassa pystytään. Sisältö saattaa olla ihan nolla. Minun showni on ollut kansanläheinen. Olen mieluiten esittänyt Suomi-artisteja, koska niitä rakastetaan, ainakin firmakeikoilla.
 Jukka K:ta ei tule ikävä
 Nyt tulevaisuudensuunnitelmat ovat auki. Erilaisia projekteja on koko ajan työn alla, mutta Kuronen haluaisi joka tapauksessa pitää taukoa.
 – Kaksikymmentä vuotta olen selvinnyt taloudellisesti niin, etten ole välttämättä tiennyt mitä seuraavassa kuussa tapahtuu, tuleeko keikkaa vai ei. Mutta tässä minä yhä olen.
 Näyttävän meikin tekeminen ennen esitystä vie helposti aikaa yli puoli tuntia. Miki Wallenius / Yle
 Taitoja on kertynyt matkan varrella esimerkiksi valosuunnittelijana, tuottajana ja studioisäntänä.
 Nyt edessä on ero rakkaasta drag-hahmosta, ja se ei ole helppoa. Silti Jukka Kuronen sanoo, että ei tule ikävä Jukka K:ta.
 – En jää kaipaamaan vaatteita, peruukkeja, sukkiksia, korkokenkiä enkä roudaamista.
 Yleisöä hän sen sijaan uskoo kaipaavansa. Lavalla keskipisteenä olo on aina ollut homman suola.
 – Jään kaipaamaan sitä, että saan ihmiset hyvälle tuulelle ja unohtamaan arjen. Olen kyennyt tekemään sitä kahdenkymmenen vuoden ajan.
 Kaipauksen tuskaa saattaa helpottaa siirtyminen nuoremman polven drag-tähtien takapiruksi. Tulevaisuudessa Jukka Kuronen saatetaan nähdä esimerkiksi valmentamassa esiintyjiä ja suunnittelemassa shownumeroita.
 Voit keskustella aiheesta maanantai-iltaan klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 16-vuotias Luka Tienhaara esiintyi ensimmäisen kerran naiseksi pukeutuneena jo alakoulussa: “Jännitin ihan hirveästi”
 Nuorukainen pukeutui koulussa naiseksi – perhe kysyi, eikö hän halua olla enää mies

Suomalainen drag-ikoni Jukka Kuronen pistää korkkarit naulaan ja jää eläkkeelle – 20 vuotta sukkahousuissa riittää


Summary: Ohjusmoottoreita ja ammuksia valmistava norjalais-suomalainen Nammo tavoittelee F-35-kaupan myötä uusia tilauksia. Patria valmistautuu kaikkien F-35-moottoreiden kokoonpanoon ja huoltoon Suomessa, vaikka se on osakkaana koneen moottoreiden huoltokeskuksessa Norjassa.

Suomen päätös hankkia ilmavoimille samaa hävittäjää kuin Norja, tuo maiden puolustusteollisuudelle paitsi uusia tilauksia myös syvenevää yhteistyötä.
 Suomessa suurimman potin F-35:n teollisesta yhteistyöstä korjaavat tamperelainen perheyritys Insta ja varsinkin Suomen valtion ja norjalaisen Kongsbergin lähes puoliksi omistama Patria. Molemmat ovat Puolustusvoimien strategisia kumppaneita.
 Myös Patrian ja Norjan valtion puoliksi omistama Nammo tulee todennäköisesti hyötymään F-35:n ja sen aseiden tuotannosta.
 – Me nähdään tämä erittäin positiivisena, onhan nyt Suomella ja Norjalla sama kone, sanoo Nammon johtoryhmän jäsen ja Nammo Lapua Oy:n toimitusjohtaja  Raimo Helasmäki.
 Nammo valmistaa jo nyt kaikki AMRAAM-ohjusten moottorit. AMRAAM on useiden maiden tärkein ilmataisteluohjus, jota käytetään sekä Suomen nykyisessä Hornetissa että tulevissa F-35-hävittäjissä.
 Vielä ei ole tiedossa, mikä on Suomen F-35-hävittäjien tärkein ilmataisteluohjus ensi vuosikymmenellä, sillä suuri osa aseista hankitaan vasta myöhemmin. Yksi todennäköinen ohjus on Lockheed Martinin koeasteella oleva AIM-260 eli Joint Advanced Tactical Missile.
 Helasmäki ei paljasta, valmistaako tai valmistaisiko Nammo moottorit myös siihen.
 – Tämä tiedetään vasta tulevaisuudessa.
 Suomen tulevaan aseistukseen kuuluu mahdollisesti norjalaisen Kongsbergin suihkumoottorilla toimiva JSM-ohjus eli Joint Strike Missile. Sen moottori ei ole Nammon valmistama.
 Nammo on kehittänyt myös monitoimi- ja harjoitusammuksia F-35:n tykkiin. Näiden toimittamisesta ei kuitenkaan ole vielä päätöstä, Helasmäki sanoo. Nammo toimittaa vastaavia ammuksia Hornetiin.
 Patrialle huoltotöitä vuosikymmeniksi
 Patrialle on luvassa kaksi merkittävää suoran teollisen yhteistyön projektia: eturunkojen valmistus sekä moottoreiden kokoonpano ja huolto.
 Eturungot ovat uustuotantona Patrialle merkittävämpää, sanoo yhtiön HX-hankejohtaja  Petri Hepola.  Runkoja valmistetaan kaikkiaan 400 aina vuoteen 2040 saakka Jämsän Hallissa.
 Eturunko on hävittäjän ohjaamoa ympäröivä, hiilikuitukomposiitista tehty kehikko. Patrian kokonaisuuteen kuuluu myös eturunkoon menevät putkistot ja kaapelointi.
 Suomi hankkii Yhdysvalloista koneisiin kaikkiaan 66 Pratt & Whitneyn F135-moottoria, joiden kokoonpanosta ja huollosta vastaa Patria. Hepolan mukaan Patriassa valmistaudutaan siihen, että Suomeen tulevien koneiden moottori on nimenomaan Pratt & Whitneyn F135.
 Työ tehdään Suomessa Nokian Linnavuoressa vaikka Patria on osakkaana Norjan Ryggessa moottoreita huoltavassa keskuksessa nimeltään Kongsberg Aviation Maintenance Services (KAMS). Rygge on Euroopassa toinen kansainvälisistä F135-moottoreiden huoltokeskuksista. Toinen sijaitsee Hollannissa.
 – Tämä liittyy kansalliseen huoltovarmuuteen, Hepola sanoo.
 Hän arvioi, että tämän vuosikymmenen rakennusvaihe työllistää Patriassa kaikkiaan noin 120 henkeä ja välillisesti muutamia kymmeniä tämän päälle.
 Koneiden lentokelpoisuus turvataan Suomessa
 Tamperelainen Insta vastaa hävittäjien avioniikkajärjestelmien huollosta ja kehittämisestä, ja erityisesti niiden liittämisestä kotimaisiin johtamisjärjestelmiin yhdessä Puolustusvoimien kanssa.
 F-35-lentäjä saa tilannekuvan suoraan kypärän näytölle. Insta ei kerro liittyykö sen teollinen yhteistyö Lockheed Martinin kanssa jollakin tavalla kypärään. Angel DelCueto / Lockheed Martin
 Insta on osana koneen kansainvälistä ylläpitokonseptia (Global Support Solution).
 – Konsepti sisältää merkittäviä kykyjä kriittisten avioniikkajärjestelmien ylläpitämiseksi kotimaassa, sanoo Instan toimitusjohtaja  Henry Nieminen.
 Insta vastaa siis hävittäjän elektroniikkalaitteiden toimivuudesta Suomessa, mutta vasta myöhemmin selviää tarkemmin, mikä on Instan osuus ja tehtävä, Nieminen toteaa.
 Instan osuus voi olla merkittävä, sillä se on ollut mukana jo Hornetien koko elinkaaren aikaisessa kehityksessä ja ylläpidossa.
 Lisäksi Insta kerää ympärilleen yritysrypästä, joka pyrkii osallistumaan myös epäsuoraan teolliseen yhteistyöhön. Epäsuorassa yhteistyössä kehitetään uutta alaan liittyvää teknologiaa. Insta on valmistautunut tähän jo ennen lopullista hävittäjäpäätöstä.
 – Insta on jo valmisteluvaiheessa toiminut valittujen ekosysteemien koordinaattorina, Nieminen sanoo.
 Teollisen yhteistyön arvo on noin kolme miljardia euroa eli 30 prosenttia koko hankkeen kokonaishankintahinnasta. Yhteistyö jakaantuu suoraan ja epäsuoraan teolliseen yhteistyöhön, joista tulee noin 6 000 henkilötyövuotta.
 Lisää aiheesta:
 Suomelle ehdolla olevaan F-35-hävittäjään sovitellaan eurooppalaisia ohjuksia – sen kilpailijoiden syömähampaita
 Valtionyhtiö Patrian yhteisyritys valmistaa jo kaikki USA:n tärkeimmän ja maailman myydyimmän ohjuksen moottorit – käytössä useissa konflikteissa
 Hävittäjähankinta tuo Jämsään ja Nokialle ainakin sata työpaikkaa: "Meidän kannaltamme hyvä valinta", sanoo Patrian hankejohtaja

Hävittäjäpäätös lähentää Suomen ja Norjan puolustusteollisuutta entisestään – moottorit kootaan ja huolletaan silti Suomessa


Summary: Tulipaloissa tuhoutui ulkosauna ja omakotitalo. Henkilövahinkoja ei sattunut.

Pohjois-Karjalassa Lieksassa syttyi lauantai-illan ja sunnuntain vastaisen yön aikana kolme rakennuspaloa viereisillä kiinteistöillä. Kaikki palot syttyivät Vänskälän alueella.
 Ensimmäisessä tulipalossa kymmenen aikaan illalla syttyi omakotitalon sähköpääkeskus tuleen. Pelastuslaitoksen mukaan palo rajoittui keskuksen lisäksi omakotitalon seinään.
 Puoli kahden jälkeen yöllä pelastuslaitos sai uuden hälytyksen samaan osoitteeseen. Tällä kertaa oli tulessa pihan ulkosauna, joka tuhoutui kokonaan.
 Puoli tuntia myöhemmin tuli jälleen hälytys Vänskälään. Nyt kyseessä oli aiemman kohteen naapurissa sijaitseva kiinteistö, jossa paloi tyhjillään ollut omakotitalo. Myös tämä rakennus tuhoutui tulipalossa täysin. Tulipaloissa ei sattunut henkilövahinkoja.
 Pelastuslaitos arvioi tulipalojen syttymissyyksi tuoreeltaan jonkinlaista sähkövikaa. Tiedot ovat nyt tarkentuneet paikallisen sähkölaitoksen selviteltyä asiaa.
 Sähköverkon turvajärjestelmä petti
 Palojen syynä olivat sähköverkossa olleet viat, PKS Sähkönsiirrosta kerrotaan. Tapahtumat saivat yhtiön mukaan alkunsa, kun tykkylumen painosta taipunut ohut puu oli katkennut ja pudonnut sähkölinjalle.
 Puu oli katkaissut keskijännitejohdon, joka oli puolestaan jäänyt kiinni alempaan pienjännitejohtoon. Näin korkeampi jännite oli päässyt vuotamaan kyseisellä pienjänniteosuudella kiinteistöihin saakka.
 PKS Sähkönsiirron mukaan tämäntyyppisiin tilanteisiin on varauduttu sähköasemien automaattisella suojauksella. Suojauksen kuuluisi katkaista jännite, jos verkossa ilmenee vikaa. Näin ei jostain syystä Vänskälässä tapahtunut.
 – Näyttäisi siltä, että nämä valitettavat tapahtumat olivat monen ikävän sattuman summa. Selvitämme tapahtuman syyt tarkkaan ja varmistamme, ettei vastaavia pääse jatkossa käymään, PKS Sähkönsiirron käyttöpäällikkö  Matti Pesonen  kertoo yhtiön tiedotteessa.
 Viasta johtuneet tulipalot olivat syttyneet lähimpänä katkennutta puuta sijaitsevissa kiinteistössä. Yhteensä vika-alueella on 14 kiinteistöä.
 Pelastuslaitos ja PKS Sähkönsiirto tarkistivat kaikki kiinteistöt yön aikana. Tarkempia tarkastuksia jatketaan yhtiön mukaan alueella vielä tänään.

Katkennut puu sytytti tulipalojen sarjan viereisillä tonteilla Lieksassa: "Monen ikävän sattuman summa"


Summary: Testit voivat jouluviikolla loppua yksittäisistä myymälöistä hetkellisesti, mutta hyllyjä täydennetään koko ajan.

Koronan kotipikatestien kauppa on käynyt pari viime viikkoa erittäin hyvin ja alkavalla jouluviikolla myynti vain kiihtyy, kun ihmiset varautuvat joulujuhliinsa. Vauhdikkaasti leviävä koronaviruksen omikronmuunnos lisää kotitestaushaluja entisestään.
 – Tämä sunnuntaipäivä mukaanlukien kotitestien kokonaismyyntimäärä ylittänee 400 000 kappaletta S-ryhmän myymälöissä. Ensi viikosta odotetaan myös vilkasta. Vilkaimmat ostopäivät osuvat loppuviikkoon, sanoo S-ryhmän päivittäistavarakaupan johtaja  Sampo Päällysaho .
 – Kokonaismyynti voi hipoa yhteensä puolta miljoonaa kotitestiä, kun jouluaatto otetaan mukaan, Päällysaho ynnäilee.
 K-ryhmän kaupoissa koronan kotitestien myynti on yli kymmenkertaistunut syksystä. Niitä on mennyt noin 80 000 kappaletta tähän mennessä ja kysyntä jatkuu kovana alkavallakin viikolla.
 – Testien saatavuus on ollut tähän asti hyvä, mutta moninkertaistuneesta menekistä johtuen on esiintynyt hetkellisiä tuotepuutteita ja voi ilmetä yksittäisissä liikkeissä alkavalla viikollakin. Saamme täydennyksiä tavarantoimittajilta viikoittain, sanoo tavarakaupan johtaja  Harri Hovi  K-ryhmästä.
 Ei oota myyty ajoittain
 Myös S-ryhmän yksittäisissä liikkeissä on ajoittain jouduttu myymään eioota, vaikka testien saatavuus onkin ollut hyvää.
 – Aika hyvin on saatu täydennettyä ja huomisesta alkaen pyritään toimittamaan isosti lisää myymälöihin, joissa hyllyt alkavat tyhjetä. Toivotaan, että pikatestejä riittää koko viikon ajan jokaiselle haluavalle, Päällysaho sanoo.
 Koronapikatestejä on saanut ja saa myös apteekeista. Niissä on ollut sama tilanne kuin marketeissakin. Yksittäisiä puutehetkiä on ilmennyt.
 – Jos kotitestit ovat lopussa yhdestä apteekista, niin toisesta niitä varmasti saa, sanoo farmaseuttinen johtaja  Charlotta Sandler  Apteekkariliitosta.
 Tavallinen koronan kotipikatesti maksaa marketissa noin viisi euroa.
 Lue lisää:
 Apteekkariliitto: Koronapikatestien riittävyydessä voi tulla haasteita

Koronan kotipikatestit käyneet erittäin hyvin kaupaksi – jouluviikolle odotetaan myynnin vain kiihtyvän: "Toivottavasti kaikille riittää"


Summary: HUSin hallitus päättää asiasta virallisesti kokouksessaan maanantaina. Pääministerin haastattelutunnilla Sanna Marin kannusti sairaanhoitopiirejä huolehtimaan henkilöstön riittävyydestä muun muassa palkkauksella.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) hallitus on aikeissa perua koronapotilaiden hoitajille luvatut tehtälisät, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Asian on vahvistanut lehdelle Husin hallituksen puheenjohtaja  Risto Rautava  (kok). Virallisesti asiasta on määrä päättä hallituksen kokouksessa maanantaina.
 HUSin hallituksen mukaan koronapotilaita hoitavien tehtävälisiä ei voida maksaa, koska päätökset niistä perustuvat riittämättömiin selvityksiin ja tasapuolisen kohtelun edellyttämä vertailu koko kuntayhtymän tasolla uupuu.
 Aiemmin tässä kuussa  HUS ilmoitti , että hoitajille jo luvatut palkkalisät keskeytetään ja arvioidaan uudelleen. HUSin vt. toimitusjohtajan  Markku Mäkijärven  mukaan palkkalisät otettiin uudelleenkäsittelyyn, koska lisien on oltava yhdenvertaisia kaikille työntekijöille ja linjassa HUSin yleisperiaatteiden kanssa.
 Luvattujen palkkioiden suuruus oli noin 200–300 euroa kuukaudessa työntekijää kohti. Nyt peruttavia lisiä oli luvattu ainakin sydän- ja keuhkokeskuksen, sydänkirurgisen tehon, vatsakeskuksen sekä pää- ja kaulakeskuksen työntekijöille. Aiemmat päätökset hoitajille luvatuista lisäpalkkioista olivat tehneet tulosyksiköiden johtajat.
 Jo maksettuja palkkalisiä ei peritä takaisin.
 Pääministerin haastattelutunnilla   Sanna Marin  (sd.) kannusti sairaanhoitopiirejä varmistamaan henkilöstön riittävyys palkkauksella ja lisäkorvauksilla etenkin joulun pyhinä.
 Marin korosti, että valtio vastaa kustannuksista, jotka syntyvät koronan välittömästä hoidosta, kuten henkilöstön lisäkorvauksista.
 Lue myös:
 Marin ei sulje koronapassin hyllyttämistä pois, pohdittavana myös koululaisten joululomilta paluun myöhentäminen
 Hoitajille luvattiin lisäpalkkioita, mutta HUS päättikin puhaltaa pelin poikki – Tehyn toiminnanjohtaja: "Tämä on kuin märkä rätti kasvoille"

HS: HUS perumassa koronahoitajille luvatut palkkalisät


Summary: Vielä muutamia vuosia sitten huolenaihe joulupukkia valitessa oli, onko hän raitis. Nyt perheitä kiinnostaa pukin taidot ja rokotustiedot.

Riku Oikarinen , 21, on hankkinut tulevaa joulua varten uudet joulupukin varusteet. Rovaniemellä asuva Oikarinen viettää joulua Oulussa, ja kiertelee pukkina perheissä jo kolmatta kertaa. Aattona hänen työpäivänsä alkaa puolilta päivin ja kestää iltaan saakka. Siinä ajassa hän vierailee arviolta noin tusinassa kodissa. Enemmänkin ehtisi, mutta silloin omalle joulunvietolle ei jäisi juurikaan aikaa.
 – Lähtökohtaisesti ihmiset ovat hyvällä tuulella jouluna. Pukin saapuminen on monille joulun kohokohta, kertoo Oikarinen.
 Työssä täytyy vallita molemminpuolinen luottamus asiakkaan kanssa. Pukin tärkeimpinä ominaisuuksina Oikarinen mainitsee aitouden, kiireettömyyden ja tilannetajun. Joulua vietetään kodeissa eri tavoin, ja hämmentäviäkin hetkiä voi sattua. Silloin ei saa häkeltyä, vaan on otettava tilanne haltuun.
 – Pari kertaa on käynyt niin, että lapsi on sylissä ruvennut nykimään partaa ja kurkkimaan sen alle. Se on mielenkiintoinen tilanne hoitaa. Yhdessä talossa oli kerran niin vihainen koira, että talon isännän piti ottaa se kiinni, ettei se syö pukkia, muistelee Oikarinen ja naurahtaa.
 Etäpukki, laulava pukki, rokotettu pukki
 Poikkeusaika on tuonut oman lisänsä joulupukkina kiertämiseen. Toisinaan valkoparta tilataan vain nopealle käynnille ulko-ovella ja jotkut jakavat lahjoja etäyhteyksien kautta. Oikarinen ei poissulje etäpukkina toimimista, mutta suosii perinteistä tyyliä.
 – Etänä työskentely ei ole itselle mieluisinta, mutta miksipä ei, jos joku asiakas sellaista toivoisi. Ensisijaisesti haluan tehdä perinteisiä pukkikeikkoja, sanoo Oikarinen.
 Vuonna 2021 joulupukin valitsemiseen vaikuttavat monenlaiset asiat pukin varusteista hänen tarjoamiinsa palveluihin. Jollakin on tonttu mukana laulattamassa lapsia, toinen panostaa kalliiseen asuun ja aidon näköiseen pukinpartaan.
 Vielä muutamia vuosia sitten pukkien tärkein valttikortti työnsä markkinoinnissa oli raittius. Nyt sen rinnalle on noussut uusi kriteeri: koronarokotukset. Yhä useampi mainitseekin rokotuksistaan ilmoituksessaan, näin on tehnyt myös Riku Oikarinen.
 Perheet haluavat saman joulupukin joka vuosi
 Myös Suomalaisesta Joulupukkiyhdistyksestä kerrotaan, että rokotusten perään on kyselty tänä vuonna paljon. Yhdistyksen puheenjohtajalla  Mika Väkeväisellä  on edessään jo 38. vuosi joulupukkina.Hän suosittelee varaamaan pukin hyvissä ajoin, sillä alan konkareiden kalenterit täyttyvät usein jo edeltävänä kesänä. Joskus tutulta pukilta kysytään vain, muistaahan hän tulla ensi joulunakin.
 – Alalla pidempään toimineet saattavat luoda pitkiäkin asiakassuhteita. Joku on saattanut käydä pukkina samassa perheessä joka joulu 10–15 vuoden ajan. Siinä ajassa osa lapsista on kasvanut aikuisiksi ja heillä alkaa olla jo omiakin lapsia, kertoo Väkeväinen.
 Joulupukkien palkoista liikkuu usein villejä huhuja. Aatolta saatetaan tienata hurjia summia, mutta Riku Oikarinen muistuttaa, että työtä ei tehdä ainoastaan yhtenä päivänä. Aikataulujen sopiminen, varusteiden hankkiminen ja perheille soittelu vie aikansa. Työtä tehdään usein jo paljon ennen joulua.
 – Kun aikataulu selviää, niin minulla on tyylinä ottaa perheeseen yhteyttä ennen joulua. Kyselen minkä nimisiä lapsia siellä on ja mitä he harrastavat. Monille lapsille se on se ihmeellisin juttu, että pukki tietää jonkun yksittäisen asian mitä hänelle on tapahtunut, paljastaa Oikarinen.
 Tavallisesti vierailu perheen luona kestää noin varttitunnin. Se sisältää perheen kanssa jutustelua ja lahjojen jakamista. Toisinaan lapset haluavat myös esiintyä nuorelle pukille. Yhdessä laulaminen onnistuu, mutta yksin Oikarinen ei suostu laulamaan.
 Kerro oma kokemuksesi joulupukin vierailusta jutun kommenttikentässä, joka on auki 19. joulukuuta asti.

Joulupukki-ilmoituksiin tuli tänä vuonna uusi sana: reipas, raitis ja rokotettu, samaa lupaa 21-vuotias Riku Oikarinen


Summary: Voimassa oleva asetus ei salli muiden kuin riskiryhmään kuuluvien 5–11-vuotiaiden rokottamisen. Rokotussuositusten antamisessa THL:n mukaan punnitaan riskien ja hyödyn suhdetta.

Helsingissä ja Turussa on aloitettu tänä viikonloppuna riskiryhmiin kuuluvien 5–11-vuotiaiden lasten koronarokotukset Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen, THL:n suositusten mukaisesti. Muiden lasten rokottamista saadaan vielä odotella.
 Helsingissä Jätkäsaareen järjestetyssä rokotuspisteessä ei ollut lauantaina tungosta, mutta asiakkaita riitti koko ajan. Turussa rokotukset alkoivat vasta sunnuntaina.
 Lasten koronarokotustilat on järjestetty Helsingissä erilliseen rokotuspaikkaan Jätkäsaareen. Rokotuksia riskiryhmiin kuuluville annettiin lauantaina. Seuraava rokotuspäivä on tulevana tiistaina. Rami Moilanen / Yle
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  vastaa Ylen kysymyksiin lasten rokotuksista. Nohynekin mukaan lasten riskiryhmien rokottamisen aloitus voi joissain kunnissa viivästyä, sillä se vaatii kunnilta erilaista osaamista kuin aikuisten rokottaminen.
 1. Miksi kaikkia lapsia ei vielä rokoteta?
 Valtioneuvoston antama voimassa oleva koronarokotusasetus sallii vain riskiryhmän kuuluvien lasten rokottamisen. Muut lapset eivät kuulu nykyisen asetuksen piiriin. Ilman asetusmuutosta ei voi antaa rokotuksia, asetuksen muuttaminen vie aikaa. Sen valmistelu on sosiaali- ja terveysministeriön vastuulla.
 Lapsilla, joilla on lähipiirissä riskiryhmään kuuluva toinen lapsi tai aikuinen, voidaan antaa rokote vasta asetusmuutoksen jälkeen ja huoltajien suostumuksella, jos lapsi itse ei ole riittävän kypsä tekemään päätöstä itse.
 Lapsilla koronaviruksen aiheuttama vakava tautimuoto on harvinainen, joten muille kuin riskiryhmiin tai heidän lähipiiriin kuuluville lapsille ei varsinaisesti suositella, mutta tarjotaan mahdollisuutta rokotukseen. Pienten lasten rokotukseen tarvitaan aina huoltajien suostumus ja luvat pitää varmistaa ennen rokotteen antamista.
 Lapsen itsenäiselle päätöksenteolle ei ole laissa määritelty ikärajaa, ja siksi asia arvioidaan tapauskohtaisesti. Useimpien 5–11-vuotiaiden kohdalla rokottamiseen tarvitaan huoltajien suostumus.
 Lasten rokoteannos on pienempi vain 10 mikrogrammaa, kun se on aikuisilla on 30 mikrogrammaa. 5–11-vuotiaiden lasten rokottamiseen käytetään pääsääntöisesti lapsille tarkoitettua valmistetta.
 Vasemmalta lukien Hanna ja Alvar Falk sekä Helmi, Vilppu ja isä Markus Kujala odottavat koronarokotuksen jälkeen 15 minuuttia ennen poistumista. Rami Moilanen / Yle
 2. Miten riskiryhmiin kuuluvat lapset uskalletaan rokottaa?
 Aina on tehtävä hyödyn ja haitan punninta. Jos lapsella on lääketieteellinen riski saada vakava koronatauti, punnitaan kumpi on painavampi, riski vai hyöty. Riskiryhmään kuuluvan lapsen kohdalla rokotuksen höydyt puoltavat rokottamista.
 Kun kyseessä on terve lapsi, silloin hyödyn ja haitan suhde ei ole itsestään selvä. Halutaan olla ehdottoman varmoja, ettei saada aikaan enemmän haittaa kuin hyötyä. Kysymys on siitä, onko rokottaminen riittävän turvallista tämän ikäisille lapsille, joille korona on hyvin harvinainen vakavana.
 Yksi pohdittavista kysymyksistä on ollut sydänpussin ja sydänlihaksen tulehdukset, joita on nähty vanhemmilla lapsilla ja nuorilla aikuisilla, varsinkin alle 30-vuotiailla miehillä. Halusimme olla varmoja, mikä on näiden ilmaantuvuuden määrä 5–11-vuotiailla.
 Saimme seurantatietoa Yhdysvalloista käyttöömme yhteensä yli seitsemästä miljoonasta annetusta annoksesta. Niiden valossa sydänpussin ja sydänlihaksen tulehduksen odotusarvo on noin yhden suhde miljoonaa rokotettua kohden. Tämä on äärimmäisen pieni riski. Rokottaminen on hyödyn ja haitan suhdetta arvioitaessa enemmän hyödyn puolella.
 Edelleenkin pienten lasten rokottaminen ei ole yhtä painava suositus kuin riskiryhmiin kuuluville, vaan heille tarjotaan mahdollisuutta. Riippuen lapsen kypsyysasteesta ja omasta tahdosta, rokotuspäätöksen tekee lapsi yksin tai yhdessä huoltajiensa kanssa.
 Helmi Kujala myönsi ennen rokottamista, että häntä vähän jännittää. Rokottamisen jälkeen, hän sanpoi, ettei se sattunut niin paljon kuin hän luuln. Helmin mukaan tilanne ehkä muuttuu nyt niin, ettei hän välttämättä saa koronaa.  Rami Moilanen / Yle
 3. Millaista näyttöä lasten rokotusten vaikutuksista on maailmalta?
 Ainakin tällä hetkellä näyttää maailmalta saadun seurantatiedon perusteella hyvältä. Sydänlihaksen tai sydänpussin tulehduksen riski on hyvin pieni ja tauti on lievä ja ohimenevä, jos sellainen on tullut rokotuksen aiheuttamana.
 Myyntiluvan edellyttämät kliiniset tutkimukset osoittivat suojatehoksi lievää koronavirustartuntaa vastaan 90 prosenttia. Kliinisessä tutkimuksessa olleet lapsimäärät olivat kuitenkin sen verran pieniä, 2 000 luokkaa, joten siinä joukossa ei vielä nähty, mikä rokotteen teho on koronan vakavaa tautimuotoa vastaan.
 Yleensä biologinen sääntö on ollut, että jos suojateho lievää tautimuotoa vastaan on 90 prosenttia, niin voimme odottaa, että vakavaa tautimuotoa vastaan se on vielä reilusti enemmän eli odotusarvo on yli 90 prosenttia.
 4. Mitä haittavaikutuksia on ilmennyt?
 Haitat ovat olleet hyvin samanlaisia kuin 12-vuotiailla ja sitä vanhemmilla lapsilla on nähty. Hyvin yleinen ohimenevä haitta on paikallisreaktio, noin puolelle lapsista tulee pistospaikan kipua, turvotusta, punotusta ja/tai kuumotusta. Noin kolmannekselle lapsista on tullut kuumetta, väsymystä ja/tai parissa päivässä ohimenevää lihassärkyä.
 5. Jakaako lasten korona-rokottaminen lääkäreiden näkemyksiä?
 Ei ole jakanut pelkästään lääkäreitä vaan selvästi koko yhteiskuntaa. Selvästi on kaksi leiriä. On niitä, jotka pelkäävät koronaa ja ovat huolissaan pitkittyneistä oireista. Heidän mielestä kannattaa kaikki lapsetkin rokottaa, vaikka riski vakavaan koronaan ei olisi suuri.
 Toinen leiri on huolissaan siitä, että rokotteet ovat uusia ja niitä ei ole käytetty vielä pitkään, vain vuoden verran. He ovat huolissaan siitä, mitkä ovat mahdolliset haitat ja erityisesti pitkäaikaisvaikutukset.
 Lastenlääkäreiden keskuudessa nähdään, että kyseessä on hyvin harvinainen tauti lapsilla vakavana muotona. Heidän keskuudessaan ei olla ollenkaan niin innostuneita siitä, että kaikille lapsille heti annettaisiin rokotteita kuin niiden keskuudessa, jotka ovat huolestuneita pitkittyneistä Covid19-oireista.
 Eveliina Lassilalle annetaan koronarokotetta Helsingin Jätkäsaaressa lauanataina. Rami Moilanen / Yle
 6. Millaiset vaikutukset lasten rokottamisella on koko pandemiaa ajatellen?
 THL:ssä mallinnettiin, mikä vaikutus kaikkien lasten rojkottamisella olisi epidemian kulkuun. Näillä rokotuskattavuuksilla, mitä meillä tällä hetkellä on, se vaikutus on vähäinen. Lasten rooli tartuntaketjujen käynnistäjinä ja ylläpitäjinä ei ole lainkaan niin suuri kuin vanhempien lasten ja nuorten aikuisten eli siitä näkökulmasta yksinomaan ei voi perustella rokottamista.
 Eri maat tekevät vähän erilaisia päätöksiä, esimerkiksi Tanskassa kaikkia yli 5-vuotiaita lapsia rokotetaan jo hyvinkin kiivaalla vauhdilla. Tanskalaisten perustelu on se, että saadaan lasten rokottamisella epäsuoraa suojaa muille ikäryhmille. He näkevät, että vaikka vaikuitus epidemian kulkuun ei ole kovin suuri, niin se on kuitenkin yksi tärkeä osanen epidemian hallinnassa. Tanskassa 5–11-vuotiaat lapset saadaan rokotettua vielä ennen joulua.
 Toinen esimerkki on Ruotsi ja Norja, joissa vasta mietitään 5–11-vuotiaiden lasten rokottamisia. Ruotsissa riskiryhmiin kuuluvien lasten rokottaminen aloitetaan vasta uuden vuoden jälkeen, mutta päätöstä muiden 5–11-vuotiaiden lasten rokottamisesta ei vielä ole tehty.
 Norjassa kovin suurta intoa rokottaa kaikkia 5–11-vuotiaita ei ole ollut vakavan tautimuodon harvinaisuuden vuoksi. Jää nähtäväksi, muuttaako omikron tätä linjaa.
 Erot todistavat sen, että eri maat tulkitsevat dataa oman maansa epidemiologista tilannetta vasten ja siihen käytettävissä olevia keinoja eri tavoilla soveltaen.
 Alvar Falk arvioi, ettei hänen elämänsä muutu millään tavalla rokotteen saamisen jälkeen. Paitsi hän ei ehkä saa koronaa.  Rami Moilanen / Yle
 7. Loppuuko pandemia ja päästäänkö rajoituksista kokonaan, jos kaikki lapset rokotetaan?
 Pandemiasta päästään kokonaan sitten, kun virus on muuttunut niin lieväksi, ettei sitä vastaan ole enää järkevää rokottaa laajapohjaisesti. Lähiaikoina ei ole näkyvissä muutosta, sillä tämä on hyvin muuntautumiskykyinen virus.
 Omikronmuunnoksen aiheuttamien tartuntojen kaksinkertaistuminen on vain muutaman päivän luokkaa. Jokainen tartunta saa aikaan kolme lisätartuntaa, mikä selittää tämän eksponentiaalisen nousun tartuntamäärissä.
 Vielä ei tiedetä, kuinka pitkään sairastetun omikrontartunnan tai tehosteannoksen antama suoja kestää. Myös uusien virusmuunnosten mahdollisuus on olemassa, SARS-CoV-2-virukset eivät ole täysin meidän hallinnassamme. Niiltä voi yrittää suojautua rokotuksilla ja erilaisilla muilla varotoimilla, mutta tuntuu, että ne ovat aina yhden askeleen meitä edellä.
 Rokotukset eivät ole teholtaan sataprosenttisia. Vielä ei tiedetä, miten hyvin rokotteet purevat omikroniin. Alustavat tulokset Isosta-Britanniasta aikuisilla näyttävät, että suojateho kolmannen rokoteannoksen jälkeen nousee 60–80 prosenttiin. Osa tulee saamaan kolmannenkin rokotuksen jälkeen läpäisyinfektion.
 Meillä ei ole täydellistä rokotteita, vaan niin sanottuja vuotavia rokotteita. Tämä tarkoittaa sitä, että nämä rokotteet ovat erinomaisia ehkäisemään koronan vakavia tautimuotoja, mutta valitettavasti niiden kyky ehkäistä tartuntoja ja lieviä infektioita on rajallinen. Niiden avulla pyritään parhaaseen terveyshyötyyn, mitä niillä on saavutettavissa.
 Rokotetaan ensimmäisenä niitä ihmisiä, jotka ovat suurimmassa vaarassa saada vakavan tautimuodon. Lisäksi rokottamisella voidaan yrittää jarruttaa viruksen nopeaa leviämistä ja varmistaa sitä kautta terveydenhuollon kantokykyä, mutta se on toissijaista.
 Viimeistään tässä vaiheessa olisi hyvä saada loputkin rokottamattomat rokotettua ensimmäisellä ja toisella annoksella. Heidän kohdallaan omikron saattaa olla vakavaa tautia aiheuttava.
 Lue myös:
 Kouluterveydenhoitajia ja neuvolan henkilökuntaa kaivataan takaisin omille työpaikoilleen rokotustyöstä
 Koronatilanne sai kaupungit pohtimaan koululaisten lomien pidentämistä – Suomen Rehtorien puheenjohtaja: Toivoisin, että se olisi viimeinen keino
 HUSin Lasse Lehtonen: Omikronmuunnos on saavuttanut valtaviruksen aseman pääkaupunkiseudulla
 Helsinki aloittaa riskiryhmiin kuuluvien lasten koronarokotukset lauantaina

Riskiryhmiin kuuluvien pienten lasten koronarokotukset alkaneet Helsingissä ja Turussa – THL:n Hanna Nohynek vastaa Ylen seitsemään kysymykseen


Summary: Suomen viitisenkymmentä sirkuskoulua houkuttelevat tuhansia harrastajia viikottain. Trapetsit, hulavanteet ja akrobatia sopivat kaikenikäisille temppuilijoille.

Trapetsilla keikkuvat  Ella Hagström  ja  Lumia Koskela  ovat olleet sirkuskoulussa useita vuosia.
 Tytöt kuuluvat Sirkuskoulu Kuun 10–13-vuotiaiden esiintyvään ryhmään nimeltä Kuuhullut.
 Ryhmä harjoittelee kaksi kertaa viikossa. Lisäksi jokainen käy vähintään kerran viikossa lajitunnilla. Lumian päälaji on akrobatia, Ella viihtyy trapetsilla, mutta tykkää myös pyöritellä hulavanteita.
 – Kokeilin pienenä tosi monta harrastusta. Kun tulin sirkukseen, se tuntui oikealta, koska olin aina ollut semmoinen hirveä apina, joka teki kaikkia temppuja, Lumia Koskela kertoo.
 Ella Hagströmin kipinä syttyi sirkuskoululeirillä.
 – Saa apinoida jotain, mitä muilla on, miten haluaa, nuori trapetsitaiteilija toteaa.
 Toiminta laajenee
 Suomessa on vajaa 50 sirkuskoulua. Viikottaisia harrastajia on jo 10 000. Lisäksi saman verran ihmisiä osallistuu vapaavuoroille ja yksittäisiin pajoihin.
 Etelä-Suomessa korona on verottanut jonkin verran osallistujamääriä eivätkä ryhmät ole täyttyneet yhtä nopeasti kuin aiemmin.
 Pohjalaismaakunnissa tällaista ei ole havaittu. Kiinnostus kasvaa ja näkyy toiminnan laajentumisena.
 Seinäjoella toimiva Sirkuskoulu Muudi yhdistyi marraskuussa Tankotanssi- ja ilma-akrobatiakoulu Pole and Powerin kanssa. Syksystä 2022 alkaen Muudissa voi suorittaa sirkustaiteen perusopinnot.
 Kokkolalainen Sirkuskoulu Kuu on vienyt sirkuksen myös koulujen harrastekerhoihin, erityislapsille ja ensi- ja turvakodin vauvoille.
 Sirkustaiteilija ja -opettaja  Sara Airolan  mukaan lähes kaikilla Sirkuskoulu Kuun opettajilla on toinen koulutus sosiaali- tai nuorisoalalta, joten sosiaalinen sirkus on luontaista heille. Airola itse on työskennellyt ohjaajana muun muassa lastensuojelussa, mielenterveyskuntoutuksessa ja ammatillisessa tukihenkilötoiminnassa.
 – Käytin sirkusta silloisessa työssäni. Kun perustin oman sirkuskoulun minulta kysyttiin, että voitteko pitää sirkusta myös näille ryhmille, Airola kertoo.
 Sirkusteltan alla voi supattaa salaisuuksia ja antaa vaikka aplodit tunnin päätteeksi, kertoo Sara Airola,  toinen Sirkuskoulu Kuun perustajista. Petra Haavisto / Yle
 80-vuotiaana sirkuskouluun
 Yksi sirkuksen suosion syistä on luovuus ja mahdollisuus yhdistellä asioita. Kulttuuriin kuuluu myös se, että jokainen opettaa toistaan.
 – Tavallaan kaikki on sallittua. Jos lähtee kokeilemaan ja kehittelemään uutta temppua, se voi olla aivan yhtä hyvä kuin välineeseen liittyvä perustekninen temppu. Sirkuksessa on loputtomat mahdollisuudet ja kehittämisideat ja kohteet, Sara Airola valaisee.
 Lumia Koskela pitää juuri sirkuksen monipuolisuudesta.
 – Saa harjoitella monta asiaa ja olla juuri semmoinen kuin on. Täällä on aina tosi hauskaa ja yleensä aina oppii jotain uutta.
 Sirkuskoulussa ei ole ikärajoja.
 Sara Airola kertoo noin 80-vuotiaasta naisesta, joka hurahti hulavanteisiin, mutta kokeili sitten kaikkea muutakin. Nainen oppi näppärästi ja nopeasti ja toi sisarensakin sirkustunnille.
 – Sirkus soveltuu kaikenikäisille, sillä skaala on laaja. Toiset kiinnostuvat tasapainoilusta tai jongleerauksesta, toiset ilma-akrobatiasta tai parin tai oman puolison kanssa tehtävästä pariakrobatiasta. Yleensä kaikille löytyy jotain sopivaa, Sara Airola toteaa.
 Aiheesta voi keskustella maanantaihin 20. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi :
 Sirkuksen harrastamista ei peruttu koronan vuoksi Itä-Suomessa – video-opetus on saanut lapsia rohkeammiksi ja keskittymään paremmin
 “Lähdin tekemään voltteja, mutta en pystynyt kävelemään kotiin” – sirkustaiteilija Rauli Dahlberg on pannut itsensä likoon, ja hinta on ollut kova

Ella Hagström ja Lumia Koskela keikkuvat trapetsilla ja opettavat toisiaan – sirkuskoulussa "apinoiminen" on sallittua


Summary: Opettajia edustava OAJ vastustaa lomien pidentämistä ja ottaisi mieluummin käyttöön etäopetuksen. Ainakaan Helsingissä tai Turussa ei suunnitella joululoman pidentämistä.

Opetusministeri  Li Andersson  ei pidä realistisena, että siirtymisestä etäopetukseen joululoman jälkeen annettaisiin valtakunnallinen suositus. Kunnilla on sen sijaan mahdollisuus siirtää lomien loppua 6 koulupäivällä, jos tautitilanne niin vaatii.
 – Me emme valmistele ainakaan opetus- ja kulttuuriministeriössä vielä mitään valtakunnallisia suosituksia tähän liittyen, vaan nämä ovat kuntien toimivallassa. Minun tiedossani ei ole kuntia, jossa olisi tehty tällaisia ratkaisuja koronaan liittyen, Andersson sanoo.
 Pääministeri  Sanna Marin  sanoi Pääministerin haastattelutunnilla, että yksi arvioitavana oleva asia on se, pitäisikö koululaisten joululomalta paluuta myöhentää vaikean koronatilanteen takia. Hallituksen on määrä päättää mahdollisista uusista koronatoimista tiistaina.
 Lue lisää:   Marin ei sulje koronapassin hyllyttämistä pois, pohdittavana myös koululaisten joululomilta paluun myöhentäminen
 Andersson muistuttaa, että kunnilla on mahdollisuus siirtää lomia 6 koulupäivällä tarvittaessa. Samalla periaatteella lukuvuosi alkaa hieman eri aikaan eri paikkakunnilla ja oppilaitoksissa.
 Joululomien pidentäminen vaikuttaisi kuntien työntekijöihin, oppilaiden ja oppilaiden perheiden loma-aikatauluihin.
 – Henkilökohtaisesti pitäisin aika haastavana kuntien tässä aikataulussa enää tehdä tämän kaltaisia järjestelyjä – ottaen huomioon, että joululomat ovat alkamassa ensi viikolla, Andersson sanoo.
 Opetusministeri Li Andersson Mikko Ahmajärvi / Yle
 Opettajia edustava Opetusalan Ammattijärjestö (OAJ) vastustaa Marinin ehdotusta lomien pidentämisestä. OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkaisen  mukaan vaikeassa koronatilanteessa olisi ennemminkin siirryttävä etäopetukseen.
 – Olemme pitäneet tähän saakka koronapandemian aikana koulut ja oppilaitokset auki etäkoulun avulla. Muutaman päivän pidennys ei poista Suomesta koronaa. Nytkö etäkoulu ei ole enää vaihtoehto, Luukkainen sanoo tiedotteessa.
 OAJ näkee myös kouluvuoden pidentämisen kesäkuulle ongelmallisena muun muassa valintakokeiden takia.
 – Oppilaiden arviointeja ei voi siirtää opiskelijavalintojen vuoksi, vaan ne on tehtävä ajallaan toukokuussa, jotta mahdolliset pääsykokeet ja muut opiskelijavalinnat voidaan tehdä ajallaan. Tai muutoin koko homma kaatuu kuin korttipakka, Luukkainen sanoo.
 Loman pidentäminen ei tarkoittaisi etäopetusta
 Käytännössä joululoman pidentäminen olisi eri asia kuin etäopetukseen siirtyminen.
 – Silloin ei olisi koulua ollenkaan. Silloin se tarkoittaisi vastaavasti sitä, että kesäloma lyhentyisi yhtä monella päivällä kuin joululomaa on pidennetty.
 Kunnilla on tällä hetkellä mahdollisuus siirtyä myös etäopetukseen, jos tautilanne äityy niin pahaksi, että opetusta ei voida järjestää turvallisesti. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtyminen on mahdollista väliaikaisen lainsäädännön ansiosta.
 Terveysviranomaisten mukaan joululoman pidentäminen parilla päivällä ei välttämättä hillitse merkittävästi epidemiaa, vaan se vaatisi pidempikestoisia rajoitustoimia.
 Koulujen joululomien pidentämistä parilla viikolla ehdotti Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  aikaisemmin tällä viikolla. Rehtorien etujärjestö sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tyrmäsivät ehdotuksen.
 Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla koronatartunnat leviävät nyt alle 16-vuotiaissa, jotka tartuttavat muita perheenjäseniään.
 Lue lisää:   Koronatilanne sai kaupungit pohtimaan koululaisten lomien pidentämistä – Suomen Rehtorien puheenjohtaja: Toivoisin, että se olisi viimeinen keino
 Kouluissa palataan tiukempiin toimiin
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on yhdessä THL:n kanssa parhaillaan päivittämässä koulutuksen järjestäjille annettavia koronaohjeita.
 – Tarkoituksena on palata tiukempiin ohjeistuksiin opetusryhmien erilläänpitämisestä, ei järjestetä yhteisiä tilaisuuksia, oppilaitoksissa ei siirretä henkilöstöä yhdestä yksiköstä toiseen, Andersson sanoo.
 Anderssonin mukaan muita pohdinnassa olevia keinoja ovat  pikatestien käyttäminen kouluissa  sekä maskisuositusten laajentaminen nuorempiin oppilaisiin, josta on hyviä kokemuksia kunnissa.
 Helsingissä halutaan koulujen pysyvän auki
 Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtaja  Satu Järvenkallas  sanoo, ettei Helsingissä ole suunnitelmia myöhentää koululaisten joululomalta paluuta. Koulujen tilannetta käydään viikottain läpi epidemiologien kanssa.
 – Koulujen sulkemisia tai lomien pidentämisiä ei ole ollut keskustelun alla. Meillä on ohjeet terveysturvalliseen kouluun ja maskiasiaa on suunniteltu.
 Järvenkallas toivoo, että koulut pidetään auki viimeiseen asti ja lomien jatkaminen olisi vasta viimeinen vaihtoehto pakon edessä. Hänen mukaansa tilannetta seurataan ja vaihtoehtoja mietitään.
 – Itse pidän tärkeänä lasten oikeutta kouluun. Kouluissa on ohjattua toimintaa ja terveysturvallisuusohjeet, joita päivitetään koko ajan, se on sillä tavalla järjestäytynyt paikka olla.
 Turussa ei uskota loman jatkamisen päivillä tuovan helpotusta
 Myöskään Turussa ei ole kasvatus- ja opetusjohtaja  Timo Jalosen  mukaan suunniteltu lomien pidentämistä.
 – Seurataan tilannetta ja arvioidaan sitten paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti, miten toimitaan. Kaikki on mahdollista, mutta asia ei vielä ole ajankohtainen.
 Uusia päätöksiä voidaan tehdä kesken koululaisten loman. Koulujenkin rajoituksiin vaikuttaa sairaaloiden tilanne.
 – Jos meidän keskussairaala ilmoittaa, että nyt on täysi kapasiteetti käytössä ja jotain pikaisia ratkaisuja täytyy tehdä, niin siinä arvioidaan erilaisia keinoja ja näistä tämä joululoman jatkaminen saattaa olla yksi vaihtoehto.
 Jalonen arvioi, ettei loman jatkamisella muutamilla päivillä olisi kokonaisuuden kannalta suurta merkitystä.
 – Jos epidemia jatkuu vaikkapa kaksi kuukautta niin ei varmasti siihen voida mennä, että joululomaa pidettäisiin niin kauan. Se on todellisuudessa poissuljettu vaihtoehto.
 Joululoman pidentäminen tarkoittaisi koulun jatkamista kesälomalla, jotta päivät saadaan korvattua.
 Sekä Järvenkallas että Jalonen toteavat terveydenhuollon ammattilaisten arvioihin perustuen, että koulujen merkitys tartunnoissa on ollut pieni.
 Keskustele aiheesta klo 23 asti.

Opetusministeri Andersson: kunnat voivat pidentää koulujen joululomaa tarvittaessa – OAJ suosittelee mieluummin etäopetusta


Summary: Pekka Virtanen rakensi konttibensiksensä Karunan kylälle, jotta kyläläisillä olisi palvelua. Itsenäisiä, ketjuun kuulumattomia bensa-asemia ei Suomessa juuri ole.

Ketjuihin kuulumattomia bensa-asemia ei tässä maassa kovinkaan paljon ole.
 Yksi sellainen löytyy Sauvon Karunasta, jossa sen pisti eläkepäivillään pystyyn  Pekka Virtanen  ja nimesi huoltsikan Pekan Bensaksi.
 Pekan Bensa kohtasi jo alkumetreillään pienen ongelman, sillä Pirkanmaan ely-keskus ilmoitti huoltoaseman olevan liian lähellä vieressä menevää tietä ja käski siirtää yritystä 20 metriä.
 Kuulostaa hankalalta, vaan Pekka Virtanen teki työtä käskettyä – Pekan Bensa on nimittäin rakennettu konttiin. Piti vain hankkia tarpeeksi suuri nosturi, ja kontti siirtyi 20 metriä kauemmas tiestä.
 – Itse asiassa 21 metriä, Virtanen virnistää.
 Pekan Bensa on rakennettu konttiin, joten ely-keskuksen käsky siirrosta oli helppo toteuttaa. Kalle Talonen / Yle
 Jotain tarttis tehdä
 Kun seitsemänkymppinen Pekka Virtanen jätti päivätyönsä Turun Siirtomurskeella, hänelle tuli olo, että jotain tarttis tehdä.
 – Olin niissä hommissa 25 vuotta ajamassa kuorma-autoa. Kun lopetin sen, aloin sairastaa, Virtanen kertoo.
 Diagnoosina oli melanooma. Siihen liittyvien leikkausten jälkeen Virtanen sai puhtaat paperit ja pohti, että haluaisi vielä tehdä jotain.
 – Siitä se aseman laittaminen lähti.
 Karunan kylään konttiaseman pystyttäminen tuntui järkevältä. Lähialueella on mökkiläisiä lähes tuhat.
 – Ja melkein jokaisella on vene. Venesatama on tuossa 500 metrin päässä, ja sinne aseman laittaminen ei onnistunut.
 Satamaan Virtanen myy bensaa "kotiinkuljetuksella" – pakettiautossa on bensasäiliöt ja mittarit ja paikan päälle mennään, kun kysytään.
 – Veneilijät ovat olleet tyytyväisiä, Virtanen sanoo.
 Pekka Virtanen halusi, että karunalaisilla olisi saatavilla lähipalvelua. Veneilijät ja mökkeilijät ovat olleet kiitollisia. Kalle Talonen / Yle
 Hintava siirto-operaatio
 Palataan vielä byrokratian rattaisiin.
 Pekan Bensa ehti olla niillä sijoillaan noin puolitoista vuotta, kun ely-keskukselta tuli määräys aseman siirtämisestä. Pekka Virtanen epäilee, että ajankohta liittyy hänen tekemäänsä hakemukseen.
 – Hain kahta liikennemerkin lupaa tuohon tielle, siitä se varmaan lähti.
 Vaikka siirto-operaatio ei sinällään ollut hankala, upposi siihen Virtasen mukaan 25 000 euroa. Hän ei kuitenkaan ole asiasta katkera.
 – Itse otan syyt niskoilleni, kun olen väärin tehnyt.
 Konttiin rakennettu huoltoasema sijaitsee Karunan kylässä Sauvossa. Kalle Talonen / Yle
 Rakkaudella karunalaisille
 Pekan Bensa ei kuulu mihinkään suureen huoltoasemaketjuun, vaan on täysin itsenäinen.
 Pekka Virtanen kertoo ottaneensa yhteyttä ainakin ST1-ketjuun, josko heillä olisi kiinnostusta yhteistyöhön.
 – Sieltä sanottiin, että kunhan myyt ensin kolme miljoonaa litraa polttoainetta, niin he tulevat mukaan. Jos tässä nyt 300 000 litraa myy, niin se on minulle jo aika hyvä tulos.
 Virtanen uskoo, että karunalaisille oma asema on iloinen asia. Konttibensistä ei muutenkaan laitettu pystyyn pelkästään bisneksen takia.
 – Laitoin aseman karunalaisille, palvelun takia.
 Lue myös:
 Autoja tankataan entiseen malliin, vaikka polttoaineen hinta on ennätyskorkealla – yrittäjä: "Pakko tankata ja ajaa, vaikka kallista on"
 Näivettääkö sähköautoilu perinteiset bensa-asemat? – Ruotsinkylän nostalginen Gulf luopui bensanmyynnistä kokonaan
 Yksi Suomen vanhimmista tankkausasemista lopettaa – heikko kannattavuus pakotti ST1:n sulkemaan kylmäaseman

Ely-keskuksen mielestä Pekka Virtasen bensa-asema oli liian lähellä tietä, joten hän vuokrasi nosturin ja siirsi aseman 21 metriä kauemmas