Summary: Lentojen kysyntä elpyy loppuvuodesta ja Finnair aikoo lisätä tarjontaa useilla reiteillä. Samalla matkustamohenkilökunnan ja lentäjien paluukoulutukset ovat alkaneet Helsinki-Vantaalla.

Liikennelentäjä  Olli Pöllänen  istuu perämiehen paikalle Finnairin Airbus A350-simulaattorissa. Puolitoista vuotta kestäneen lomautuksen jälkeen lentolupakirja on saatava jälleen voimaan, ja yksi osa paluukoulutusta ovat lentosimulaattorilla tehtävät lennot.
 – Tauko oli pitkä käsityöammatissa, sitä lentäminen on, sanoo Pöllänen.
 Toukokuussa 2020 Olli Pöllänen ehti lentää yhden mannerten välisen rahtilennon A350-koneessa perämiehenä. Sen jälkeen alkaneen koronatauon aikana hän on toiminut sijaisopettajana peruskoulussa, tavannut ystäviä ja viihdyttänyt yleisöä bändinsä keikoilla. Kutsu koulutukseen on ollut odotettu.
 – Odotan työlästä syksyä, ja että kavereille ja itselle tulee taas hommia. Muutama kaveri on jo päässyt lentämään.
 Lentäminen on lifestyle ja sen puuttumisen huomaa arjessa. On kaivannut sitä tunnetta, että näkee auringon, kun kone nousee pilvikaton läpi.  Olli Pöllänen, liikennelentäjä
 Lentoyhtiöissä odotettiin lentoliikenteen alkavan elpyä jo kesän alussa, mutta pitkittynyt koronapandemia on muuttanut ennusteita kuukausi toisensa jälkeen.
 Heinäkuussa käyttöön tullut uusi maahantulomalli on helpottanut matkailua Suomeen, mutta vasta elokuun lopulla alkaneiden sateiden myötä Finnairissa on saatu huomata, että loppuvuoden lennoille on alkanut tulla kiihtyvällä tahdilla uusia varauksia – se tarkoittaa myös lisää töitä lentävälle henkilökunnalle.
 Myös Finnairin omistama matkanjärjestäjä Aurinkomatkat on kertonut  nelinkertaistavansa syksyllä kapasiteetin  verrattuna heinä- ja elokuuhun.
 Silti päivittäisten lentojen määrä on vielä kaukana vuoden 2019 tilanteesta. Euroopan ilmatilaa valvovan Eurocontrolin mukaan Suomen ilmatilassa operoitiin viime viikolla päivittäin noin 300 lentoa, kun ennen koronapandemiaa niitä oli yli 700. Keski-Euroopassa lentojen palautuminen on ollut nopeampaa.
 Finnairin lentäjien paluukoulutuksessa lentosimulaattorilla korvataan osa harjoituslennoista. Simulaattorilla voidaan harjoitella esimerkiksi vakavia häiriötilanteita, joita ei pystytä harjoittelemaan oikealla lennolla.   Jorge Gonzalez / Yle
 Paluu Airbus A350-koneen ohjaimiin
 Simulaattorissa palautetaan mieliin niitäkin asioita, joihin lentäjät joutuvat varautumaan, vaikka eivät sitä koskaan toivoisi. Mutta tavallisiakin lentoja on hyvä harjoitella.
 Finnairin koulutuspäällikkö  Juho Sinkkonen  ohjelmoi simulaattoriin lentoonlähdön kotikentältä Helsinki-Vantaalta. Pöllänen työntää tehovipua eteenpäin, maisemat alkavat vilistä ruuduilla ja hetken kuluttua metallinen ääni kertoo "V1". Se tarkoittaa nopeutta, jolloin lähtöä ei enää voi keskeyttää, vaan lentoonlähtöä on jatkettava.
 – Paluukoulutus on vaativa paketti, monia nippelijuttujakin on kerrattava. Rutiini palaa vähitellen, jatkaa Olli Pöllänen ja vetää ohjaimesta koneen ilmaan.
 Valtaosa paluukoulutusta on erilaisten ohjeiden ja määräysten kertaamista. Matkustamomiehistö harjoittelee turvallisuuteen liittyviä asioita, kuten varauloskäyntien liukumäkien käyttämistä tai matkustamossa toimimista erilaisissa häiriötilanteissa. Lennolle pääseminen edellyttää matkustamomiehistöllä kelpoisuustodistusta, ja lentäjillä lentolupakirjaa, jotka myöntää liikenteen valvontavirasto Traficom.
 Uusien lentovarausten määrä on alkanut lisääntyä, ja Helsinki-Vantaan matkustajamäärä kasvaa loppuvuonna ja ensi talvena.  Jorge Gonzalez / Yle
 Lentäjän paluukoulutus kestää pari viikkoa
 Finnair paluukouluttaa aluksi kuukausittain muutamia kymmeniä lentäjiä. Määrä tosin vaihtelee lentojen kysynnän mukaan, ja lisääntyy kun liikenne alkaa elpyä. Vastaava paluukoulutus on käynnissä myös matkustamohenkilökunnalla. Koulutusta on aiemminkin järjestetty pitkän poissaolon jälkeen, mutta nyt poikkeuksellista on se, että koulutettavana on suurin osa henkilökunnasta.
 – Alustava ennuste on, että tulevan talven aikana kaikki lentäjät päästään kouluttamaan takaisin lentotyöhön, sanoo Finnairin koulutuspäällikkö Juho Sinkkonen.
 Koulutuksen kesto vaihtelee sen mukaan, kuinka kauan lentäjä on ollut poissa lentotyöstä.
 Mutta Sinkkonen muistuttaa, että vieläkin on mahdollista, että jo töissä olevia joudutaan lomauttamaan uudelleen. Mikäli koronatilanne varsinkin Aasiassa heikkenisi nopeasti, se näkyisi nopeasti myös paluukoulutuksessa.
 Kaikki Airbusin uudet A350-koneet liikenteessä
 Liikenne elpyy talvella varsinkin Pohjois-Amerikan suuntaan ja Eurooppaan. Myös  Thaimaan lomat käyvät hyvin kaupaksi .
 Tällä hetkellä Finnairin noin 900 lentäjästä vajaat puolet on jo palannut töihin. Liikenteessä ovat myös kaikki yhtiön 16 Airbus A350-laajarunkonetta, jotka lentävät matkustajien ohella myös pelkkiä rahtilentoja, varsinkin Aasiaan.
 – Euroopassa näemme selviä positiivisia signaaleja, Aasiassa matkustajaliikenteen elpyminen on alkanut hitaammin, sanoo Juho Sinkkonen.
 Ilmailun tietopalvelun OAG:n mukaan lentoyhtiöt ovat elokuussa jopa vähentäneet paikkatarjontaa varsinkin Japanin, Etelä-Korean, Thaimaan ja Australian lennoilla koronarajoitusten takia. Rokotekattavuus on monissa Aasian maissa Eurooppaa heikompi, ja lentorajoitukset ovat joissakin maissa yksi keino hillitä viruksen leviämistä.
 Lentokoneita pysäköitynä Tarbesissa ja Prahassa
 Lentäjien ja matkustamohenkilökunnan paluukoulutuksen myötä Finnair on myös ottanut uudelleen käyttöön pitkäaikaissäilytykseen siirrettyjä lentokoneita. Vielä alkuvuodesta Tarbesin kentällä Etelä-Ranskassa ja Prahan kentällä Tšekissä oli säilytyksessä kolmisenkymmentä Finnairin lentokonetta.
 – Kesällä on tuotu joitakin koneita ja syksyllä tulee myös, sanoo Finnairin lentokonehuollosta vastaava johtaja  Sampo Paukkeri.
 Finnairin ja sen osittain omistaman Nordic Regional Airlinesin laivastoon kuuluu 83 konetta, joista tällä hetkellä lentää 59.
 Lue lisää :
 Tuhannet haluavat nyt ulkomaille, ja matkatoimistot takovat jopa korona-ajan ennätyksiä – reissuun lähtijän kannattaa huomioida nämä kuusi asiaa
 Lentomatkustus elpyy Euroopassa – Suomeen saapunut italialaisturisti: "Ihanaa päästä lomalle"

Finnair purkaa poikkeuksellisen isoa lentäjien koulutussumaa, kun maailma avautuu koronan jäljiltä – "Tauko oli pitkä käsityöammatissa"


Summary: Etelää kohti ajaneen rekka-auton kuljettaja kertoo, että samalla ajokaistalla tuli vastaan väärään suuntaan ajanut henkilöauto. Henkilöautoa kuljettanut kuopiolainen nainen kuoli välittömästi törmäyksessä.

Yksi ihminen kuoli liikenneonnettomuudessa Siilinjärvellä tänä aamuna. Onnettomuudessa rekka ja henkilöauto törmäsivät Kasurilan liittymän kohdalla aamulla kello kolmen jälkeen. Valtatien liikenne etelään päin oli tapahtumasta johtuen maanantaiaamuna usean tunnin ajan poikki.
 Etelää kohti ajaneen rekka-auton kuljettaja kertoo, että samalla ajokaistalla tuli vastaan väärään suuntaan ajanut henkilöauto. Rekan kuljettajan väistöyrityksestä huolimatta henkilöauto osui ajoneuvoyhdistelmän keulaan.
 Henkilöautoa kuljettanut kuopiolainen 65-vuotias nainen kuoli välittömästi törmäyksessä. Poliisi ja liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunta jatkavat onnettomuuden syiden selvittämistä.
 Lue myös:
 Kuopion moottoritien etelään menevä kaista oli tuntien ajan poikki Siilinjärvellä – rekan ja henkilöauton kolari katkaisi liikenteen aamuyöllä

Yksi henkilö kuoli aamun moottoritiekolarissa Siilinjärvellä


Summary: Kajaanin päätös on poikkeuksellinen. Esimerkiksi Helsinki on tulkinnut avin määräystä niin, että liikunnassa täytyy pystyä takaamaan mahdollisuus pitää kahden metrin turvaväli. Kainuun ilmaantuvuusluvun arvioidaan nousevan Uudenmaan ohi lähipäivinä.

Kajaanissa viikko viikolta pahentunut koronatilanne on ajanut kaupungin keskeyttämään sisäliikuntaharrastukset.
 Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari  kertoo, että asiaa seurataan ainakin kaksi viikkoa.
 Myös koululiikunta siirtyy ulkotiloihin Kajaanissa. Kaupungin ilmaantuvuusluku on 400 tartuntaa 100 000 asukasta kohden viimeisen kahden viikon ajalta. Koko maakunnan luku on nyt 285 tartuntaa.
 Koukkari arvioi, että Kainuu nousee kärkipaikalle Uudenmaan ohi koronatartuntojen suhteen lähipäivinä.
 Vielä viime viikolla Kainuussa haluttiin taata lasten ja nuorten harrastaminen. Nyt ne on suljettu Kajaanin kaupungin tiloissa, kunnes toisin ilmoitetaan.
 Ryhmäsisäliikunnan keskeyttämistä suositellaan myös yksityisille palveluntarjoajille. Osa toimijoista on pienentänyt ryhmäkokojaan, ja esimerkiksi Kajaani Gymnastic aikoo jatkaa harjoituksia osittain ulkona, terveysturvallisesti ja lajiliiton ohjeistuksin.
 Puheenjohtaja  Birit Oksman  kertoo, että muutokset tulivat nopealla aikataululla. Vielä perjantaina tieto oli toinen. Viikonloppuna seurassa tehtiin monin hartioin töitä, että asiat saatiin järjestymään.
 – On tärkeää, että lapset pääsee harrastamaan monen kuukauden jälkeen ja ovat koulutyön lisäksi mukana myös ohjatussa toiminnassa, sanoo Oksman.
 Pandemiapäällikkö näkee, että yksinkertaisinta olisi sallia ryhmäliikunta sisä- ja ulkotiloissa nuorille ja aikuisille, joilla on kaksi rokotetta.
 – Ja kohdistaa rajoitustoimet heihin, joilta kaksi rokotetta puuttuu. Tähän olisi tekninen valmius ja todistusvalmius. Henkistä ja poliittista valmiutta tähän ei ainakaan ole tähän mennessä ollut, sanoo Koukkari.
 Kajaanin päätös on poikkeuksellinen, koska esimerkiksi suurista tartuntamääristä kärsinyt Helsinki on tulkinnut aluehallintoviraston määräystä niin, että liikuntasalissa täytyy pystyä takaamaan osallistujille mahdollisuus pitää kahden metrin turvaväli.
 Kainuussa pandemiapäällikköä huolettaa nuorten aikuisten heikko rokotekattavuus.
 – Näillä rajoituksilla pyritään minimoimaan altistumisen riski. Nuoremmillakin tartuntoja on, mutta ei voida katsoa että rajoituksia pitää kohdistaa pelkästään kouluikäisiin. Kyllä aikuisetkin saavat ryhdistäytyä.
 Kaupunki haluaa taltuttaa tartuntoja sisäharrastustiloja sulkemalla. Katso videolta miten tekninen johtaja  Jussi Heikkinen  perustelee tilannetta ja mitä nopeasta käänteestä Kajaani Gymnastic -seurassa ajatellaan:

Kajaani laittaa sisäliikuntapaikat kiinni ainoana Suomessa – pandemiapäällikkö: vain rokottamattomien rajoittamiseen ei ole poliittista tahtoa


Summary: Arkea maailmalta: Ruokakauppojen hyllyjä on tyhjinä, ja eräskin pikaruokaketju joutui sulkemaan ravintoloitaan kananlihapulan takia, kirjoittaa Ylen Britannian-toimittaja Pasi Myöhänen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

LONTOO  Britanniassa kesää olisi vielä jäljellä, mutta McDonaldsista loppuivat viilentävät  pirtelöt .
 Grillattua kanaa tarjoilevasta Nando’s-ketjusta puolestaan loppui kana ja 50 ravintolaa  jouduttiin sulkemaan.
 Britanniaa vaivaa ruokapula, jota vuosikymmeniä alalla työskennellyt Co-operative Group -kauppaketjun pomo  Steve Murrells  kuvailee  pahimmaksi koskaan .
 Muun muassa Nando's-ketju on joutunut sulkemaan ravintoloitaan, koska kananlihasta on pula. Kuvassa on ketjun ravintola Manchesterissa 18. elokuuta. Ryan Jenkinson / AOP
 EU-maista tulleet kuskit palasivat kotiin
 Nälkää ei ole vielä tarvinnut nähdä, mutta  tuotevalikoima monissa kaupoissa  on kaventunut ja suuri syy ongelmiin on Britannian EU-ero brexit.
 Maassa on 100 000 rahtikuskin vaje, joten kaikki tuotteet eivät pääse koskaan perille asti. Pandemian aikana 14 000 kuskia on tilastojen mukaan muuttanut takaisin kotimaihinsa EU:n alueelle ja vain 600 on palannut takaisin.
 Samalla maanviljelijät kertovat, että vihannekset pilaantuvat pelloille, sillä EU:sta tulleita maatalouden työntekijöitä ei ole tarjolla Britanniassa – brexitin vuoksi  tiukentuneiden maahanmuuttosääntöjen vuoksi .
 Ruuanjalostuksessa työnantajat toivovat, että hallitus sallisi  vankilaväestön laajemman palkkaamisen  työntekijävajeen paikkaamiseksi.
 Muun muassa kuljetusalan työntekijäpula on tyhjentänyt ruokakauppojen hyllyjä joistakin tuotteista. Kuva lontoolaisesta supermarketista 26. elokuuta.  Andy Rain / EPA
 Britanniassa jopa brexit-mielinen iltapäivälehdistö on herännyt aiheeseen. The Sun  opettaa, kuinka McDonalds-pirtelö valmistetaan kotioloissa .
 Jopa EU-eroa äänekkäästi vaatineen  Daily Mailin tutkimuksessa myönnetään , että EU-ero on työntekijäpulan osasyy - tosin artikkelin mukaan koronaa pienempi.
 Brexitin tukijat syyttävät koronaa
 Britannia on kokenut tuplaiskun koronaepidemian ja brexitin vuoksi, ja näitä kahta talouden mukiloijaa on vaikea erotella toisistaan. EU-eroa kannattaneet syyttävät koronaa. Esimerkiksi rahtialan asiantuntijat muistuttavat myös uudesta EU-byrokratiasta rajoilla.
 Talousviisaat eivät ole muuttaneet ennustuksiaan brexitin haitallisista vaikutuksista Britannian taloudelle pidemmällä aikavälillä
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Ruotsi:  Ruotsalainen lyhentää asuntovelkaansa reilulla 300 eurolla kuukaudessa – taskuun jääneet rahat hän kuluttaa tai sijoittaa osakkeisiin Espanja:  Ilmastointi tuo helpotusta Espanjan helleaallon keskellä, jos sitä raaskii käyttää – sähkö on nyt ennätyskallista Saksa:  Berliini haluaa välttää uuden traumaattisen koronasulun ja siksi koululaiset tekevät kolme pikatestiä viikossa Kiina:  Pekingin talviolympialaisiin on enää puoli vuotta – kiinalaisia ei näytä huolettavan rajojen pysyminen kiinni Venäjä:  Kylmä kaljakeittokaan ei auta, kun Moskova käy yhä tukalammaksi
 Esimerkiksi London School of Economicsin  tutkimuksessa haastatelluista  ekonomisteista 86 prosenttia arvioi, että Britannian kansantuote on vuonna 2030 useita prosenttiyksikköjä pienempi kuin se olisi ollut ilman brexitiä.
 Kiistely aiheesta kuitenkin jatkuu hamaan tulevaisuuteen, sillä on kokonaan toinen asia kuinka hyvin kansantuotteen prosenttiyksiköt näkyvät itse kunkin arjessa. Ja kuinka usein arkipäivän harmeja osataan yhdistää EU-eroon.
 Ehkäpä pahimmat koronan tuomat ongelmat ainakin pian helpottavat. Englanti on palailemassa normaaliin, sillä kaikki koronarajoitukset on käytännössä poistettu jo heinäkuun puolivälissä.
 Lontoon yläpuolelle on joka tapauksessa jumittunut pysyvältä vaikuttava pilvimassa. Ilman pirtelöä pärjää jo talven yli.
 Lue myös:
 Korona ja brexit syöksivät Britannian työvoimapulaan – epidemia kiihdytti EU-kansalaisten maastamuuttoa

Pirtelö loppui! Brexit ja korona kurittavat Britannian taloutta – EU-eron haittoja myöntävät nyt myös brexit-mieliset, mutta kiistely jatkuu


Summary: Helsingin käräjäoikeuden mukaan hakaristilippujen kantamisessa ei ollut kyse kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Valtakunnansyyttäjä aikoo valittaa tuomiosta hovioikeuteen.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt itsenäisyyspäivän kulkueessa vuonna 2018 hakaristilippuja kantaneiden miesten syytteet.
 Viittä Kohti Vapautta -kulkueeseen osallistunutta miestä syytettiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syytteen mukaan kolme miehistä kantoi lippuja, neljäs oli kulkueen järjestäjä ja viides marssi kulkueessa ja auttoi lipunkannossa.
 Käräjäoikeuden mukaan kulkueessa kannetut liput liitetään yleisesti 1940-luvun natsi-Saksan ideologiaan, johon kuului muun muassa juutalaisten vainot ja joukkotuhonta. Syytetyt ovat lippuja kantamalla levittäneet sen mukaista viestiä.
 Pelkkä hakaristilippujen kantaminen ei kuitenkaan täyttäneet kansanryhmää vastaan kiihottamisen tunnusmerkkejä. Kiihottaminen kansanryhmää vastaan on jonkin ihmisryhmän uhkaamista, panettelemista tai solvaamista esimerkiksi rodun tai uskonnon perusteella.
 – Asiassa ei ole näytetty, että hakaristilippu antaisi uhkaavan ja solvaavan viestin liittyen maahanmuuton vastustamiseen, oikeuden ratkaisussa todetaan.
 Oikeus hylkäsi myös lipunkantajien syytteet haitanteosta virkamiehelle. Syyttäjän mukaan neljä miehistä oli yrittänyt estää poliiseja ottamasta natsilippuja pois. Oikeuden mukaan poliisilla ei ollut perusteita puuttua kulkueeseen kuuluneiden kokoontumisvapauteen.
 Yksi kulkueeseen osallistuneista miehistä sai kuitenkin sakkotuomion kiihottamisesta kansanryhmää vastaan helsinkiläisen koulun ulkopuolella pidetyn uhkaavan puheen vuoksi. Puheen kuvannut ja striimannut nainen sai niin ikään sakkorangaistuksen.
 Tuomiosta ei äänestetty. Ratkaisu ei ole lainvoimainen, sillä siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Syytteen mukaan kaikki viisi syytettyä miestä olivat natsistisen Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen jäseniä. Korkein oikeus  määräsi PVL:n viime vuonna lakkautettavaksi . Syytetyt kiistivät edustaneensa kulkueessa Vastarintaliikettä.
 Valtakunnansyyttäjä aikoo valittaa
 Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen sanoo olevansa pettynyt käräjäoikeuden ratkaisuun. Yle
 Hakaristilippua ei Suomessa ole kielletty. Oikeus  ottaa nyt Suomessa ensimmäistä kertaa kantaa  natsilipun käyttöön rikoslain perusteella. Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  kertoo Ylelle hakevansa valituslupaa.
 – Ajattelin, että tämä olisi ollut koko lailla selvähkö asia, mutta huomaan että tämä vaatii nyt pohdiskelua. Omasta mielestäni syyte oli perusteltu, minun täytyy paneutua tuomioistuimen argumentteihin ajan kanssa, Toiviainen sanoo.
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  sanoo olevansa yllättynyt käräjäoikeuden ratkaisusta. Hänestä on hyvä, jos asiaa arvioidaan myös ylemmässä oikeusasteessa.
 – Nyt käräjäoikeus korosti tässä toisaalta sananvapautta ja toisaalta oikeutta osoittaa mieltä.
 Euroopassa on maita, joissa hakaristilippu on kielletty tai sen käyttöä on muuten rajoitettu lailla. Nuotio pitää mahdollisena, että kielto nousee myös Suomessa keskusteluun.
 – Se on ihan aiheellinen kysymys, ainakin jos tämä oikeudenkäynti johtaa siihen, että pykälä kiihottamisrikoksesta ei sovellu natsilipun kieltämiseen.
 Lue myös:
 Syyttäjä: hakaristilippujen kantaminen uusnatsien itsenäisyyspäiväkulkueessa selvä ja uhkaava viesti – Syytetyt: iskulauseita vain valkoisia miehiä vastaan
 Valtakunnansyyttäjä määräsi syytteitä kansanryhmää vastaan kiihottamisesta – hakaristiliput liikaa mielenosoituksessa
 Poliisi epäilee hakaristilippuja kantaneita miehiä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – näin syntyi päätös lippujen riisumisesta
 Helsingin apulaispormestari Pakarinen tuomitsee rasistiset mielenilmaukset koulujen läheisyydessä – jo toinen mielenosoitus puolen vuoden sisällä

Oikeus vapautti hakaristilippuja kantaneet syytteistä – pelkkä lippujen kantaminen ei ollut kiihottamista kansanryhmää vastaan


Summary: Helsingin Vanhankaupunginselkään yhteydessä oleva Säynäslahden kanaali herättää ohikulkijoissa ihmetystä. Purossa voi havaita milloin vihreän, milloin mustan päällyskalvon.

Helsingin Lammassaaren ja Pornaistenniemen välissä sijaitsee Säynäslahden kanaali. Kanaali on keskellä erittäin suosittuja ulkoilualueita, eli ohikulkijoita riittää.
 Ohikulkijoilla onkin ollut syytä äimistellä kanaalia:  Helsingin Sanomat uutisoi  elokuun alussa puron muuttumisesta vihreäksi, kun taas elokuun viimeisenä viikonloppuna vettä peitti mustanpuhuva, öljymäinen pintakerros.
 Epäilyksiä aiheuttaa kanaalin sijainti. Sen päässä sijaitsee teollisuutta, ja lähistöllä on useampi kaupunkilaisten suosima luontokeidas. Saastumisesta tai päästöistä ei kuitenkaan pitäisi olla kyse, kertoo Helsingin kaupungin ympäristöpalveluiden vesitiimin päällikkö  Jari-Pekka Pääkkönen .
 – Paikalla on ollut alunperin puro, josta on ihmisen toimesta muokattu tällainen kanaali. Kanaalin vesi ei varsinaisesti virtaa mihinkään, vaan seisoo paikoillaan.
 Pääkkösen mukaan kanaalin alkupäähän pääsee kuitenkin purkautumaan pohjavettä. Pohjaveteen on usein liuennut rautaa ja muita metalleja. Kun pohjavesi pääsee Säynäslahden kanavassa kosketuksiin ilman kanssa, voi veden päälle syntyä kalvo. Rusehtavan ruosteinen kalvo tarkoittaa rautaa, tummemmat kalvot muita metalleja. Vihreä päälliskalvo taas viittaa vesikasveihin, jotka ovat kuluneen kuuman kesän aikana kasvaneet ajoittain vauhdilla.
 Tumma, paksuhko päälliskalvo ei siis välttämättä tarkoita öljyvuotoa. Pääkkösen mukaan asiasta voi kuitenkin ottaa selvää simppelillä tikkutestillä.
 – Kun vettä sörkkii tikulla, niin öljy jää kiinni tikkuun. Öljykalvo myöskin pysyy yhtenäisenä tökittäessä, kun taas metallista johtuva kalvo hajoaa osiksi.
 Lisäksi öljy tuoksuu bensiinille tai polttoaineelle, kun taas pohjavesistä johtuva kalvo ei lähtökohtaisesti tuoksu. Pääkkönen suosittelee soittamaan pelastuslaitokselle, jos on syytä epäillä veden saastumista.
 Pohjavesien tai kasvien aiheuttamat kalvot eivät aiheuta elämille tai ihmisille mitään haittaa. Säynäslahden kanaalissa on runsaasti elämää: Vanhankaupunginselältä puroon ui paljon kaloja.
 Pääkkönen on kuitenkin kiitollinen, että ihmisillä riittää mielenkiintoa ympäröivän luonnon suhteen.
 – Mielellään otamme tällaisia havaintoja vastaan, kiitokset vaan tarkkaavaisille luonnossa liikkujille, Pääkkönen sanoo.

Luonnonsuojelualueen viereinen puro näyttää jatkuvasti öljyiseltä, mutta ei ole sitä – näin kuka tahansa voi testata, onko vesistö saastunut


Summary: Suojelukoirakoulutustilaisuuksissa tuli ilmi keväällä väkivaltatilanteita, joissa koiria muun muassa lyötiin ja annettiin sähköiskuja. Itä-Uudenmaan ja Lounais-Suomen poliisilaitokset aloittivat tapauksista rikostutkinnat.

Lounais-Suomen poliisi on edistynyt suojelukoiraharrastukseen liittyvän rikoskokonaisuuden esitutkinnassa.
 Rikoskokonaisuudessa on epäiltynä reilu kymmenen henkilöä. Osassa tapauksissa juttu on jo edennyt syyttäjälle, osassa poliisi on aloittanut keskustelun syyttäjän kanssa syyteharkinnasta. Kolmessa tapauksessa epäiltyä ei ole vielä kuultu.
 Asianosaisia epäillään eläinsuojelurikoksesta.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Mika Paaer  arvioi, että juttukokonaisuus saadaan kaikilta osin valmiiksi syyteharkintaa varten lähiviikkoina.
 – Kaikkiaan meille tuli keväällä kahdeksan rikosilmoitusta. Jutut ovat edenneet kunkin epäillyn mukaan ja esitutkinta saadaan koko juttukokonaisuuden osalta valmiiksi arvioni mukaan lähiviikkoina.
 Suojelukoirakoulutustilaisuuksissa tuli ilmi keväällä väkivaltatilanteita, joissa koiria muun muassa lyötiin ja annettiin sähköiskuja.  Yle julkaisi Oikeutta Eläimille -järjestön videot helmikuussa . Videoista osa oli kuvattu Varsinais-Suomessa.
 Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella on myös käynnissä tutkinta suojelukoiratoiminnassa ilmitulleista mahdollisista rikoksista.
 Lue lisää:
 Eettinen koulutus alkoi koirapiireissä suojelukoirakohun jälkeen – osallistujat joutuvat sitoutumaan 8 sääntöön, jolla taataan koiran hyvinvointi
 Tiina Kuusisto paljasti suojelukoirien väkivaltaiset koulutustavat ja joutui itse rajujen uhkailujen kohteeksi: "Tekisin kaiken silti uudestaan"
 Kennelliitto keskeyttää suojelukoirakoulutukseen liittyvän toiminnan toistaiseksi – taustalla videot koirien julmasta kohtelusta
 Itä-Uudenmaan ja Lounais-Suomen poliisilaitokset aloittivat esitutkinnan suojelukoiravideoiden sisällöstä
 Suojelukoirien koulutuksessa käytetään väkivaltaisia keinoja: salaa kuvatuilla videoilla koirille annetaan sähköiskuja, potkitaan ja lyödään

Lounais-Suomen poliisi edistynyt suojelukoiraharrastuksissa ilmitulleiden väkivaltaisten koulutustapojen rikostutkinnassa – osa jutuista edennyt jo syyttäjälle


Summary: Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA sanoo, että tilanne on erittäin huolestuttava. Pohjois-Korean mukaan Yongbyonin laitos on sen ydinohjelman "sydän". Ulkomailla ydinlaitos on herättänyt huolta vuosia.

Kansainvälisen atomienergiajärjestö IAEA:n mukaan vaikuttaa siltä, että Pohjois-Korea on käynnistänyt uudelleen ydinlaitoksen Yongbyonissa.
 IAEA:n mukaan kyseessä on ensimmäinen merkki joulukuun 2018 jälkeen siitä, että laitos olisi toiminnassa.
 Pääkaupunki Pyongyangin pohjoispuolella sijaitsevan laitoksen on arvioitu aiemmin tuottaneen materiaalia Pohjois-Korean ydinaseisiin.
 YK:n alaisella IAEA:lla ei ole ollut pääsyä paikalle vuoden 2009 jälkeen. Järjestö perustaa tietonsa muun muassa satelliittikuviin alueelta.
 IAEA:n perjantaina julkaistun vuosiraportin mukaan on merkkejä siitä, että laitoksen laboratorio olisi ollut toiminnassa helmi-kesäkuussa. Lisäksi raportissa mainitaan, että kesäkuun alusta alkaen laitokselta on päästetty jäähdytysvettä.
 Ydinlaitos tuottaa sekä plutoniumia että rikastettua uraania. Molemmat ovat ydinaseen rakennusaineita.
 Laitos on Pohjois-Korean ydinohjelman "sydän"
 Pohjois-Korea on nimittänyt ydinlaitosta ydinohjelmansa "sydämeksi". Laitos on herättänyt huolta ulkomailla vuosikymmeniä.
 Pohjois-Korea sulki Yongbyonin ydinlaitoksen kansainvälisellä sopimuksella vuonna 2007, mutta alkoi kunnostaa sitä 2010-luvun alkupuolella.
 On epäselvää, kuinka sekä paljon plutoniumia että rikastettua uraania laitos on vuosien saatossa tuottanut.
 IAEA:n mukaan tilanne on erittäin huolestuttava.
 Vuonna 2018 Etelä-Korea arvioi, että Pohjois-Korea on voinut tuottaa 20-60 ydinasetta.
 Kansainvälinen yhteisö on pyrkinyt suitsimaan Pohjois-Korean ydinohjelmaa vuosien saatossa eri tavoin: Pohjois-Korealta on kielletty ballististen ohjusten rakentaminen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman nojalla. Lisäksi maalle on asetettu useita kansainvälisiä pakotteita maan ydinaseohjelmien vuoksi.
 Lue myös:
 Pohjois-Korea ja Etelä-Korea sulattelivat suhteitaan yli vuoden tauon jälkeen – välit katkesivat dramaattisesti yhteystoimiston räjäyttämiseen
 Kiinan ja Pohjois-Korean suhteiden lujittaminen voi haitata Korean niemimaan ydinaseriisuntaa

IAEA varoittaa: Pohjois-Korea vaikuttaa käynnistäneen ydinlaitoksensa uudelleen


Summary: Kriisinhallintakeskuksen johtaja Kirsi Henriksson on työskennellyt kriisipesäkkeissä ja psykologian professori Christina Salmivalli kehitti Kiva koulu -ohjelman.

Ensimmäistä kertaa jaetun Uudenkaupungin rauhanpalkinnon sai kaksi henkilöä. Palkitut ovat Kriisinhallintakeskuksen johtaja  Kirsi Henriksson  ja Turun Yliopiston professori  Christina Salmivalli .
 Palkinnot ovat suuruudeltaan 4 000 euroa. Yleisöltä tuli ehdotuksia palkinnon saajaksi kaikkiaan 33.
 Kriisipesäkkeistä Kriisinhallintakeskuksen johtoon
 Kirsi Henriksson sai palkinnon tunnustuksena kansainvälisestä rauhantyöstä. Uusikaupunkilaissyntyinen Henriksson siirtyi sisäministeriön alaisen Kriisinhallintakeskuksen johtoon Nigeristä, jossa hän johti Euroopan unionin siviilikriisinhallintaoperaatiota. Sitä ennen hän työskenteli muun muassa Malissa, Libyassa ja Irakissa.
 Palkinnon perusteluissa todetaan, että Kirsi Henriksson on omassa työssään rakentanut ja luonut mahdollisuuksia rauhalle ja rauhanomaiselle toiminnalle sotilaallisen rauhantyön ulkopuolella.
 – Aika moni unohtaa, että meillä on yli 15 vuotta ollut suomalaisia erilaisissa siviilikriisinhallintatehtävissä. Heistä naisia on yli 40 prosenttia. Ehkä se vaikuttaa harmaalta arjen puurtamiselta, mikä ei välttämätä ole kiinnostavaa median näkökulmasta. Siksi haluankin omistaa tämän palkinnon heille, sanoi Kirsi Henriksson palkintojenjakotilaisuudessa.
 Kiva koulu -ohjelman kehittäjä
 Christina Salmivalli sai tunnustuksen toimimisesta pienissä ja suurissa rauhanteoissa. Salmivalli on psykologian professori, joka on yhdessä tutkimusryhmänsä kanssa tehnyt uraauurtavaa kiusaamiseen liittyvää tutkimusta 1990-luvun alusta lähtien.
 Salmivalli kehitti ryhmineen Kiva koulu -ohjelman, jonka tavoitteena on ollut ennaltaehkäistä ja vähentää koulukiusaamista sekä lisätä kouluhyvinvointia. Salmivallin työ on saanut sekä kansallista että kansainvälistä tunnustusta.
 Christina Salmivalli on tehnyt uraauurtavaa kiusaamiseen liittyvää tutkimusta 1990-luvun alusta lähtien. Turun yliopiston viestintä/University of Turku Communications
 Salmivalli kertoo, että palkinnolle on jo mietitty käyttöä. Rahasumma käytetään Ole muutoksen tekijä -kampanjan tarpeisiin.
 – Haluamme haastaa kaikki nuoret ideoimaan keinoja kiusaamisen vähentämiseksi. Kyseisen 4 000 euron palkintosumman saa paras ehdotus hankkeen toteuttamiseksi, kertoo Christina Salmivalli.
 Seuraava palkinto vuonna 2025
 Uudenkaupungin kaupunki perusti juhlavuoden kunniaksi Uudenkaupungin rauhanpalkinnon jaettavaksi merkittävistä rauhaa edistävistä teoista. Palkinnon kautta kaupunki haluaa tukea toimintaa ja tekoja entistä oikeudenmukaisemman, turvallisemman ja sopuisamman maailman puolesta.
 Tunnustukset jaettiin maanantaina, Uudenkaupungin rauhan 300-vuotispäivänä kaupungin vanhassa kirkossa. Jatkossa palkinto jaetaan joka neljäs vuosi.

Uudenkaupungin rauhanpalkinto siviilikriisinhallinnan ja kouluhyvinvoinnin kehittäjille


Summary: Viron parlamentti kokoontuu tiistaina toiseen ja tarvittaessa kolmanteenkin äänestykseen. Niihin voi esittää myös uusia ehdokkaita. Tällä hetkellä Alar Karisin lisäksi näköpiirissä ei ole muita.

Viron presidentin valinta jäi tänään maanantaina ratkaisematta. Viron kansallismuseon johtajan ja Tarton yliopiston entisen rehtorin  Alar Karisin  valinta meni erittäin täpärälle.
 Karisin taakse  asettuivat jo etukäteen julkisesti  hallituspuolueiden parlamenttiryhmät, mutta opposition äänet hajosivat.
 Virossa presidenttiä ei valita suorassa kansanvaalissa kuten Suomessa, vaan presidentistä päättää parlamentti eli riigikogu. 101-paikkaisessa parlamentissa presidentin valintaan tarvitaan vähintään 68 ääntä.
 Karis sai 63 ääntä, joten hänen valintansa jäi viiden äänen päähän.
 Vaalissa järjestetään toinen äänestys huomenna tiistaina kello 12. Tarvittaessa sitä seuraa kolmas äänestys tiistaina iltapäivällä.
 – Huomenna on uusi päivä, Alar Karis sanoi äänestystuloksen selvittyä.
 Hän ei myöntänyt olevansa pettynyt.
 Oikeuskansleri: Suora kansanvaali merkitsisi lisää valtaoikeuksia
 Sekavaksi ja kansan tahdon vastaiseksi koettu presidentinvaalitapa on puhuttanut jälleen vaalien alla. Moni tunnettu virolainen  on kieltäytynyt presidenttiehdokkuudesta .
 Lue myös:   Viron presidentinvaali on ajautumassa kaaokseen jo toista kertaa peräkkäin – "Instituutio kyntää pohjamudissa", sanoo politiikan tutkija
 Viron oikeuskansleri Ülle Madise. Rain Kooli / Yle
 Viron oikeuskansleri  Ülle Madise  sanoi Ylelle parlamentin lehterillä, että suora kansanvaali on toki mahdollinen, mikäli parlamentti näin päättää.  – Siinä tapauksessa presidentin valtaoikeuksien pitäisi kuitenkin vastata hänen kansalaisilta saamansa luottamusta, Madise korosti.  Käytännössä tämä tarkoittaisi presidentin valtaoikeuksien lisäämistä. Tähän ei virolaispuolueissa ole haluja.  Parlamenttipuolueista vain keskusta ja Ekre ovat julkisesti ilmoittaneet tukevansa suoraa kansanvaalia.
 Kansanedustajat jonottivat äänestyslipukkeita presidentinvaalissa. Siim Lõvi / ERR
 Mikäli presidentti valittaisiin kansalaisten äänin, nykyinen presidentti  Kersti Kaljulaid  olisi vahvoilla. Hänen jatkokauttaan tuki viimeisimmässä mielipidekyselyssä 35 prosenttia vastanneista.
 Kaljulaidin kannatus oli kolminkertainen seuraavaksi sijoittuneeseen riigikogun puhemieheen  Jüri Ratakseen  verrattuna.
 Lue lisää:
 Viron parlamentti kokoontuu tänään valitsemaan presidenttiä – mutta miksi prosessi on niin sekava? Yle kokosi viisi kysymystä ja vastausta

Presidentinvaalin ensimmäinen äänestys ei tuonut tulosta Virossa – Alar Karisin presidenttiys jäi viiden äänen päähän


Summary: Turkulainen baari ilmoitti somessa, että se aikoo lopettaa koronarajoituksien noudattamisen ensi lauantaista lähtien. Lounais-Suomen aluehallintoviraston mukaan ilmoitus ei tule onnistumaan.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) epäilee turkulaisravintolan ilmoitusta koronarajoituksista luopumisesta mainoskampanjaksi.
 Turkulainen baari Uljas ilmoitti  Facebook-sivuillaan  sunnuntaina, ettei se aio ensi lauantaina enää noudattaa Varsinais-Suomen alueella voimassa olevia koronarajoituksia. Yrittäjä  Teuvo Kauppi  on kertonut asiasta Facebook-päivityksessä. Hänen mukaansa ravintola-alaa rajoitetaan nyt perusteettomasti ja mielivaltaisesti.
 Avin johtaja  Heikki Mäki  epäilee kyseessä olevan mainoskampanja.
 – Ensimmäiseksi tulee mieleen se, että kyseessä on mahdollisesti mainoskampanja, jolla yritys pyrkii samalla tavalla kuin Suomen Kansallisooppera luomaan vähän draamaa asioihin ja tuomaan toimintaansa esiin.
 Yrittäjään otetaan yhteyttä
 Mäeltä ei heru ymmärrystä tilanteessa.
 – Hänellä ei tule olemaan mahdollisuuksia toimia valtioneuvoston asetusta vastaan. On vaikea käsittää, että kun eri toimijat ovat noudattaneet rajoituksia vastuullisesti näin ankarassa tilanteessa viimeiset 1,5 vuotta, niin joku haluaisi ilmoittaa etukäteen rikkovansa valtioneuvoston asetusta.
 Avin johtajan mukaan aluehallintovirasto tulee ottamaan yhteyttä yrittäjään lähiaikoina. Hänelle tullaan kertaamaan valtioneuvoston asetuksen voimassa olevat säädökset. Lisäksi Mäen mukaan varmistetaan, ettei kyseessä ole mikään väärinkäsitys.
 Jos ohjaus ja neuvonta ei tehoa puhelimitse tai kasvokkain, niin järeämpiäkin keinoja löytyy, sanoo Mäki.
 – Jos näyttää siltä, että nämä keinot eivät riitä, niin silloin voidaan antaa määräaika asian korjaamiselle. Määräaika voi olla lyhyt hetki tai ihan vuorokausiakin, asian luonteesta riippuen. Viimeisimpänä toimintavaihtoehtona viranomaisella on tartuntatautilain mukaan kyseisen paikan sulkeminen yhden kuukauden ajaksi.
 Teuvo Kauppi kommentoi Ylelle, ettei anna aiheesta haastatteluja toistaiseksi. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Turun Sanomat .
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta Varsinais-Suomessa löytyvät tästä päivittyvästä artikkelista Uusimmat uutiset koronatilanteesta maailmalta ja Suomesta

Turkulaisravintolan koronakapinalle ei heru ymmärrystä avilta – "Hänellä ei tule olemaan mahdollisuuksia toimia valtioneuvoston asetusta vastaan"


Summary: Talon perustusten pettäminen on aina omistajille ja asukkaille järkytys. Edessä voi olla vuosien tai loppuelämän henkinen kärsimys talon omistajalle tai kiinteistöyhtiön osakkeenomistajille, jotka voivat hetkessä menettää suurimman osan omaisuudestaan.

Suomessa on viime päivinä uutisoitu kahdestakin tapauksesta, jossa talo on alkanut vajota ja muuttunut asuinkelvottomaksi.
 Lappeenrannassa  puretaan vain 20 vuotta vanha  kerrostalo, koska yksi talon seinässä olevista pystypalkeista vajoaa alas. Sen seurauksena taloon on tullut mittavia vesivahinkoja ja seinät ovat lohkeilleet.
 Tampereen lähellä Pälkäneellä puolestaan reilut 30 vuotta vanha  rivitalo vajoaa maahan  niin pahasti, että se on jo pitemmän aikaa ollut käyttökiellossa. Viime viikolla rivitaloyhtiö kävi oikeutta kuntaa vastaan ja vaati 600 000 euron vahingonkorvauksia. Käräjäoikeuden päätös siitä on tulossa syyskuun lopussa.
 Lähihistoriasta löytyy myös useita vastaavia tapauksia. Pari vuotta sitten Turussa  jouduttiin keskeyttämään toriparkin  rakentaminen, kun maa vajosi jopa 20 senttimetriä.
 Vain reilut 10 vuotta sitten Aurajoen ylittävä  Myllysilta notkahti . 1970-luvulla rakennettu silta piti purkaa.
 Turussa Aurajoen ylittävä Myllysilta notkahti keskeltä. Tämä kuva on otettu kaksi vuorokautta tapahtuman jälkeen 8.3.2010.  YLE / Lassi Lähteenmäki
 Lisäksi  Helsingin Sanomat on uutisoinut  järvenpääläisestä 1960-luvulla rakennetusta kerrostalosta, joka alkoi vajota, koska sitä ei oltu paalutettu kunnolla. Rakennuksesta tuli purkukuntoinen.
 Lappeenrannan ja Pälkäneen tapauksia yhdistää se, että paikalla on aiemmin ollut monttu, johon oli tuotu maatuvaa jätettä kuten oksia, risuja tai kantoja.
 Lappeenrantalaisen kerrostalon tilliseinästä paistaa valo läpi.  Kalle Purhonen / Yle
 Kun montun päälle oli alettu rakentaa, siihen oli tuotu täyttömaata. Eloperäinen jäte oli jäänyt täyttömaan alle. Vuosien kuluessa eloperäinen jäte alkoi maatua ja maa vajota. Samalla alkoi vajota myös maan päällä oleva rakennus.
 Jos rakennus vajoaisi kauttaaltaan yhtä paljon, ongelmaa ei välttämättä syntyisi. Mutta kun vajoaminen tapahtuu esimerkiksi vain yhdestä nurkasta, on ongelma valmis.
 Vajoaman ei tarvitse edes olla suuri. Lappeenrannan 20-vuotias kerrostalo on vajonnut yhdestä kohdasta muutaman millimetrin, mutta jo se riittää aiheuttamaan isot vahingot.
 Uusia tapauksia tulee
 Juha Karvonen  on seurannut suomalaista rakentamista jo 30 vuoden ajan. Ensin suunnittelijana ja asiantuntijana maa- ja vesirakentamisessa, ja nyt 15 viime vuotta Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkissa rakennustekniikan lehtorina.
 Karvonen kertoo, että pelkästään 170 000 asukkaan Kymenlaaksosta hänen tietoonsa saattaa tulla useampi vajoamistapaus vuodessa. Koko maassa tapauksia voi siis olla vuosittain jopa kymmeniä.
 Karvosen mukaan kerrostalojen tai suurten rakennusten vajoamiset ovat kuitenkin todella harvinaisia. Yleensä ongelma kohtaa pientaloa, kuten omakotitaloja.
 – Pahimmassa tapauksessa vastakkaisissa nurkissa oli yli 20 senttimetrin korkeusero. Olen nähnyt ja todennut sellaisen toimeksiannon yhteydessä eräässä pientalossa, kertoo Juha Karvonen.
 Paljastui, että pientalossa oli pohjatutkimus jätetty kokonaan tekemättä.
 – Toisella puolella taloa oli paksu savikerros ja toisella puolella savea ei ollut juuri ollenkaan. Savi oli alkanut vuosien aikana puristua kokoon, jolloin savinen puoli alkoi vajota alas.
 Monta syytä
 Vajoaminen johtuu lehtori Juha Karvosen mukaan siitä, että rakennuksen alla joku maakerros puristuu kokoon, mikä johtaa rakennuksen painumiseen. Pahimmassa tapauksessa painuminen on epätasaista.
 Karvosen mielipide talojen vajoamisiin on yksiselitteinen. Niitä ei saisi Suomessa tapahtua.
 – Suomessa on maankäyttö- ja rakennuslaki, joka ohjaa rakentamista. Laki ja asetukset edellyttävät, että rakennukset tulee suunnitella ja toteuttaa huolella. Lisäksi rakentamista tulee valvoa. Myös rakennusvalvonta tarkistaa, että rakennetaan oikeaoppisesti.
 Turussa toriparkin rakentaminen viivästyi, kun maa alkoi vajota. Kuva vuodelta 2019.  Minna Rosvall / Yle
 Joskus syynä voi olla inhimillinen virhe. Rakentajalla on saattanut olla väärä ennakkokäsitys maaperän laadusta.
 Tällaista tapahtuu lehtori Juha Karvosen mukaan erityisesti alueilla, joilla on jo aiemmin ollut rakennuksia tai joille on joskus menneisyydessä tehty maaperän täyttö.
 – Puuttuu dokumentointi siitä, mitä alueella on tehty ja mitä ehkä laadukkaiden pintamaakerrosten alla oikeasti on. Sitä ei pohjatutkimuksillakaan ole välttämättä saatu selville.
 Salailua
 Pientalon omistajalle tieto rakennuksen yhden nurkan vajoamisesta on usein järkytys. Se on niin iso asia, että siitä puhuminen on vaikeaa.
 – Nehän eivät paljastu. Harva haluaa kertoa, että itse rakennettu talo vajoaa yhdestä nurkasta. Talon rakentamiseen on saattanut mennä kymmenien vuosien ansiot, kertoo Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin rakennustekniikan lehtori Juha Karvonen.
 Tapaukset paljastuvatkin Karvosen mukaan vasta siinä vaiheessa, kun rakennusta ollaan myymässä.
 – Rakennuksen arvo alenee rajusti tai se on jopa myyntikelvoton. Ei kukaan huoli sellaista taloa, joka on kallellaan.
 Betonielementtien välinen sauma on liikkunut lappeenrantalaisessa kerrostalossa. Kalle Purhonen / Yle
 Suomen kiinteistövälittäjien toimitusjohtaja  Jussi Mannerbergin  käsityksen mukaan talojen vajoamiset ovat Suomessa äärettömän harvinaisia. Niitä tulee toisinaan vastaan, mutta verrattuna koko Suomessa tehtyjen talokauppojen määrään ne ovat yksittäistapauksia.
 – Yleensä ne ovat sellaisia taloja, jotka jo muutenkin ovat tulleet elinkaarensa päähän.
 Mannerberg ei usko pelkoa olevan uusissa taloissa, sillä rakentajien vastuuajat ovat nykyään pitkät.
 Monia ongelmia
 Omakotitalossa nurkan vajoamisen huomaa usein rakenteiden repeämisenä. Tiilitalon seinään voi tulla esimerkiksi halkeama.
 – Nurkan vajoaminen voi jopa halkaista tiiliä. Betonisissa ja muuratuissa rakennuksissa ongelma näkyy helpoiten, kertoo lehtori Juha Karvonen Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkista.
 Toinen merkki on putkijohtojen rikkoutuminen.
 – Pesuhuoneessa kallistukset muuttuvat. Putkijohdot ja liitokset hajoavat.
 Repeävä seinä on varoittava merkki rakennevauriosta.  Jani Aarnio / Yle
 Kieroon menneessä talossa ovet ja ikkunat eivät ehkä aukea, niitä ei saa kiinni tai ne aukeavat itsekseen.
 Jopa talon ilmatiiviys kärsii, mikä on vahingollista erityisesti matala- ja passiivienergiataloille.
 – Puutalo kestää paremmin muodonmuutoksia kuin muuratut talot.
 Perusta tutkittava
 Lehtori Juha Karvonen kannustaa kaikkia tekemään huolellisen maaperätutkimuksen ennen rakennustöiden aloittamista.
 – Mieluummin laitetaan rahat poreammeeseen kuin perusteelliseen maaperätutkimukseen. Itse tekisin toisin päin ja varmistaisin, että rakennus on vakaalla pohjalla, sanoo Juha Karvonen.
 Jos rakennus painuu epätasaisesti, sen saattaa voida korjata – varsinkin, jos työhön käydään ajoissa eikä taloon ole vielä ehtinyt tulla merkittäviä rakenteellisia vaurioita.
 Karvonen kuitenkin muistuttaa, että jokainen korjauskohde on erilainen ja siten myös kustannuksissa on eroja.
 – Yleensä pienrakennuksen runko joko siirretään paalujen varaan tai rakennuksen alle pumpataan esimerkiksi polymeeriä, kertoo Karvonen.
 Lue seuraavaksi:   Vasta 20-vuotias kerrostalo osoittautui korjauskelvottomaksi – kaikki asukkaat joutuvat muuttamaan pois

Kun omakotitalo vajoaa, siitä voi tulla myyntikelvoton – rakennustekniikan asiantuntija kertoo näkevänsä tapauksia vuosittain: "Nehän eivät paljastu"


Summary: Aikuisia tenterfieldinterrierejä on vain viidellä kasvattajalla Suomessa. Pentueita on ollut kolme, ja kaikki pennut ovat jo löytäneet jo uuteen kotiin. Uusia pentueita joutuu odottamaan ensi vuoden puolelle asti.

Presidenttiparin koiranpennun Oskun kasvattaja  Kirsi Hautakangas  kertoo, että tänään ja eilen kyselyitä tenterfieldinterriereistä on tullut runsaasti. Ihmisillä on selvästi kiinnostusta rotua kohtaan  uutisoinnin myötä .
 – Sehän on mukava, että ihmisiä kiinnostaa. Kun on niin paljon koronaa ja nyt Afganistania, niin en ihmettele yhtään, että myös tällainen iloisempi uutinen ihmisiä kiinnostaa ja poikii kyselyitä.
 Highland Ranch -kenneliä (HR’s) Virroilla pitävä Hautakangas kertoo, että tenterfieldinterrierin pentueesta ei ole enää yhtään jäljellä, vaan kaikki ovat löytäneet jo kotinsa.
 – Tämä on niin pieni populaatio Suomessa, että hyvin epätodennäköistä on, että pentuja saisi enää mistään. Vaikka ihmiset kiinnostuisivat rodusta, nyt niitä ei vaan saa, Hautakangas sanoo.
 Hän arvioi, että seuraavia pentuja on odotettavissa Highland Ranchilla Virroilla luultavasti vuoden sisällä. Tarkempaa aikataulua on liian aikaista arvioida.
 Myös  Jaana Immonen-Sillantie  Kennel Flame Ear's -kennelistä Laitilasta kertoo, että kaikki tenterfieldinterrierin pennut ovat menneet. Seuraavaa pentuetta Laitilassa on odotettavissa jossain vaiheessa ensi vuotta.
 Suomessa tenterfieldinterriereitä on kaikkiaan viidellä kasvattajalla. Pentuja on syntynyt tähän mennessä kolmessa kennelissä.
 – Kun on aika kypsä, pentuja tulee lisää, mutta harvakseltaan niitä tulee, Hautakangas arvioi.
 "Tentut" hankittiin Australiasta pentuvälittäjän kautta, kukaan ei käynyt paikan päällä
 Highland Ranch -kenneliä Virroilla pitävä Kirsi Hautakangas on pitänyt "tenttuja" vuodesta 2019 lähtien. Kotona vipeltää kaksi Australiasta tuotua aikuista yksilöä ja kaksi pentua.
 Hautakangas pitää tentuista, koska se on iloinen, reipas ja kompakti mutta kestävä ja väsymätön koira. Aikuinen tenttu on alle 30 senttimetriä korkea ja painaa noin 5–6 kiloa.
 – Tenttu ei ole kuitenkaan niin pieni, että sitä tarvitsisi kauheasti varoa. Se jaksaa lenkkeillyä väsymättömästi.
 Aikuisia tenterfieldinterriereitä on Suomessa tiettävästi yhteensä 9. Koirat on tuotu Suomeen Australiasta ja Ruotsista. Lisäksi tänä vuonna rotuun on Suomessa syntynyt 13 pentua. Tiedot ovat Kennelliiton rekistereistä.
 Hautakangas tietää kertoa, että aikuisista tentuista 8 on tuotu Suomeen Australiasta ja yksi Ruotsista. Miten koirien tuonti Australiasta toiselta puolelta maailmaa aina Suomeen asti käytännössä hoidettiin?
 Hautakangas kertoo, että koirat löydettiin Australiasta paikallisen tenterfieldinterrieriyhdistyksen pentuvälittäjän kautta, joka etsi koiria ympäri mannerta. Pennut tulivat lentäen Suomeen kuljetusfirman hoidossa.
 – Suomesta ei ole lähdetty hakemaan koiria Australiaan asti, vaan koirat lennätettiin Suomeen, ja olimme lentokentällä vastassa, hän selventää.
 Ei ole odotettavissa, että tenterfieldinterrierien määrä Suomessa nopeasti kasvaisi, koska Australiasta on nyt koronan takia vaikea saada tuotua koiria.
 Lue lisää:
 Presidenttiparin uusi koira Osku on harvinaisuus, jonka rotutovereita on Suomessa vain kourallinen – tällainen otus on tenterfieldinterrieri

Tenterfieldinterrierejä ei saa Suomesta mistään – presidenttiparin koiranpennun kasvattaja: Kyselyitä on tullut runsaasti, ja kiinnostus on kovaa


Summary: Paltamossa Lepikon vartioimattomassa tasoristeyksessä sattui perjantaina kaksi ihmishenkeä vienyt onnettomuus. Tasoristeyksen poistoon ja kiertotien tekoon on jo vuosia ollut suunnitelma, mutta radan ylittävän yksityisen tiekunnan toiveetkaan eivät ole saaneet remonttia toteutumaan.

Paltamossa  perjantaina kaksi ihmishenkeä vaatinut  Lepikon tasoristeys on aihettanut kunnassa puhetta jo vuosien ajan.
 Koikerolahdentien tiekunnan puheenjohtaja  Voitto Leinonen  kertoo, että jo vuonna 2017 käytiin keskustelua turmapaikan ylikäytävän poistamisesta. Korvaava tie olisi tuolloin ollut tarkoitus rakentaa Paltamon aseman länsipäähän, josta löytyy puomi.
 – 2019 nähtiin ensimmäiset suunnitelmat, ja silloin olivat jo kuvat olemassa. Puhuttiin, että 2019–2020 aloitetaan rakentaminen. Jostakin syystä se on myöhästynyt.
 Onnettomuuspaikka sijaitsee Kontiomäki–Oulu-radan varressa noin kolme kilometriä Paltamon rautatieasemalta Oulun suuntaan. Tasoristeyksessä Koikerolahdentie ylittää radan.
 Lepikon tasoristeys kuuluu Väyläviraston tasoristeysten poisto- ja parantamishankkeiden piiriin eli se poistetaan ensi vuonna kiertotiejärjestelyillä kokonaan käytöstä.
 Leinonen muistelee soittaneensa useaan otteeseen Väylävirastoon.
 – Tämänhän piti rakentua myös viime talvena, että se olisi nyt ollut valmis. Nyt näyttää siltä, että tänä syksynä päästään aloittamaan. Ensi kesänä pitäisi olla valmista.
 Väylävirastosta kerrotaan, että kyseisessä risteyksessä  ei ole tapahtunut onnettomuuksia vuoden 2000 jälkeen , kun virasto alkoi pitää tilastoa tasoristeysonnettomuuksista.
 Koikerolahdentien tiekunnan puheenjohtaja Leinonen pitää ongelmana valtatie 22:ta, joka kulkee hyvin lähellä ylikäytävää. Koikerolahdentiellä kulkee myös tukkirekkoja sekä muuta raskasta liikennettä lähellä olevalle kalkkilouhokselle.
 – Tässä on lähellä tuo dolomiittilouhos, ja kun metsänomistajat myyvät metsää, ei sellainen iso tukkirekka mahdu tähän liittymään. Siinä on se suurin ongelma ollut. Niiden osalta tätä on pyritty saamaan turvalliseksi, sanoo Leinonen.
 Viime vuonna tasoristeysonnettomuuksissa kuoli Suomessa kolme ihmistä ja loukkaantui vakavasti kaksi. Kuluva vuosi on ollut synkempi, koska alustavan tiedon mukaan tasoristeyksissä on kuollut jo kuusi ihmistä.

Paltamon kaksi ihmishenkeä vaatinut tasoristeys on kylmännyt kunnassa vuosia – poisto on viivästynyt jo parilla vuodella


Summary: Lappeenrannan Urheilu-Miesten nuori lupaus Kasperi Vehmaa yllättyi itsekin kultamitalistaan Kalevan kisoissa. Monipuolinen urheilija aikoo jatkaa kisaamista muissakin yleisurheilulajeissa, kunnes on aika valita päälaji.

Pituushypyn tuore suomenmestari  Kasperi Vehmaa  astelee Ylen haastatteluun lukion ruokatauolla.
 Lappeenrannan Urheilu-Miesten nuori lupaus on vasta 16-vuotias ja käy lukion ensimmäistä luokkaa. Hän  yllätti viikonloppuna  monet voittamalla Kalevan kisoissa miesten pituushypyn tuloksella 749.
 Samalla Vehmaa teki historiaa. Hän on kaikkien aikojen nuorin mieskilpailija, joka on voittanut kultaa Kalevan kisoissa.
 – Sen tunsi saman tien, että nyt oli hyvä hyppy ja siitä se lähti, Kasperi Vehmaa kertaa lauantain kisoja.

 Aiemmin tänä kesänä Vehmaa on hypännyt lievässä myötätuulessa peräti tuloksen 761. Hän kuuluu  Kati Minkkisen  valmennusryhmään. Hyppyvalmentajana toimii  Petri Ruotsalainen .
 Kalevan kisoissa tavoitteena oli päästä mitalisijoille. Valmentaja Ruotsalainen kertoo, että mitali oli suorastaan tarjolla Kasperille.
 – Sanoin Kasperille, että käyhän poimimassa, kun sieltä nyt tarjotaan mitalia sinulle. Tietysti voittohyppy oli ekstraa kaiken päälle, että se riitti sinne asti, Petri Ruotsalainen kertoo.
 Mitali kiilsi kisapäivänä myös Vehmaan silmissä.
 – Kun kuulin, ettei  (Kristian) Pulli  tule paikalle, kävi mielessä, että hyvällä tuurilla voi voitto tulla, Kasperi Vehmaa kertoo.
 Kilpailupää pitää
 Valmentaja Petri Ruotsalainen kuvailee Vehmaata luontaiseksi lahjakkuudeksi, jossa yhdistyy monta ominaisuutta.
 – Hän on erittäin nopea ja teknisesti erittäin vahva pituushyppääjä. Tempaustekniikka hipoo täydellisyyttä. Kaveri osoitti, että kilpailupää pitää tiukassa paikassa, Ruotsalainen sanoo.
 Petri Ruotsalainen on valmentanut Kasperi Vehmaata hypyissä. Kalle Purhonen / Yle
 Petri Ruotsalainen kertoo tajunneensa Vehmaan harvinaislaatuisuuden kesällä Marskin kisoissa nähtyään tämän ensimmäisen kerran kilpailutilanteessa. Vehmaa leiskautti tuloksen 780 – joka tosin oli muutaman sentin yliastuttu.
 – Hän syttyy kilpailutilanteissa. Kun vertasin hänen käyttäytymistään harjoitustilanteessa ja kilpailupaikalla, kilpailussa hän oli aivan eri kaveri.
 Vehmaa itse uskoo, että hänen salaisuutensa on kärsivällisyys.
 – Ettei luovuta liian aikaisin asioitten suhteen, vaan jaksaa harjoitella niitä. Siitä se tulee, Kasperi Vehmaa sanoo.
 Hän ei aio ottaa turhia paineita, vaan mennä rennoin mielin eteenpäin. Lyhyen aikavälin tavoitteena hän haluaa nostaa vakituisen tulostasonsa 750 senttimetriin.
 – Pidempää tavoitetta en ole hirveästi miettinyt. Mennään vuosi kerrallaan ja katsotaan sitten, mitä tulee.
 Lopullinen laji on arvoitus
 Vaikka Kasperi Vehmaa on lupaava pituushyppääjä, kukaan ei vielä tiedä, mikä on hänen lopullinen lajinsa. Vehmaa on harrastanut pituushypyn lisäksi muitakin juoksulajeja, kuten aitajuoksua.
 Hän tiedostaa, että päälaji täytyy valita jossain vaiheessa. Vielä ei kuitenkaan ole sen aika.
 – Niin kauan kuin mahdollista, pyrin pitämään mahdollisimman monta lajia mukana. Pysyy mielenkiinto paremmin mukana.
 Hyppyvalmentaja Petri Ruotsalainen on samoilla linjoilla.
 – Kasperi on vasta 16-vuotias, joten mielestäni hän voi hyvin jatkaa monipuolisesti. Pikajuoksut ja varsinkin aitajuoksut tukevat pituushyppyominaisuuksia.
 Petri Ruotsalainen sanoo, että nuoren urheilijan valmentamisessa täytyy pitää tosikkomaisuus kaukana, jotta urheilu ei ala maistua liikaa työnteolta. Hän muistuttaa, että nuorella urheilijalla pitää olla muutakin elämää kuin urheilu.
 – Ei voi olla, että mietitään koko ajan vain pituushyppyä tai juoksemista. Pitää antaa lapsen olla vielä lapsi.
 Olympialaiset haaveena
 Vehmaa on kasvanut urheilijaperheessä. Hänen kaksosveljensä  Rasmus  ja isosiskonsa  Essi Vehmaa  kilpailevat myös pika- ja aitajuoksussa. Myös perheen isä  Janne Vehmaa  on juossut kilpaa.
 – Olen ihan taaperosta asti kisaillut sisarusten kanssa koko ajan. Siksi ehkä kisaviettiä on paljon enemmän kuin monella muulla, Kasperi Vehmaa uskoo.
 Vehmaa on käynyt lukiota vasta pari viikkoa. Tähän mennessä opiskelun ja urheilun yhdistäminen on kuitenkin sujunut joustavasti.
 – Lukujärjestystä pitää säädellä sen mukaan, miten kisoja ja treenikausia tulee. Sen mukaan käyn lukiota.
 Nuoren lupauksen tulevaisuuden haaveena on urheilla jonain päivänä täysipäiväisenä ammattilaisena. Suurin unelma siintää silmissä.
 – Olympialaisten finaalissa olisi kiva hypätä. Se nyt varmaan ensisijaisesti.
 Nyt tavoitteet ovat vielä tässä kaudessa ja ensi viikonlopun Ruotsi-ottelussa, johon hän lähtee kisaamaan juniorijoukkueessa.
 – Kasperin tuntien hän lähtee hakemaan sieltä ennätystä ja ennen kaikkia voittoa ruotsalaisista, valmentaja Petri Ruotsalainen sanoo.
 Lue myös :  Kalevan kisoissa paljon huippuhetkiä ja hyviä kilpailuja – suomalaiset pääsevät Ruotsi-otteluun positiivisessa vireessä

16-vuotias pituushypyn ihmelapsi on urheiluperheen kasvatti: "Olen taaperosta asti kisaillut sisarusten kanssa"


Summary: Koripallo-ottelun hävinnyt joukkue rupesi käyttäytymään aggressiivisesti vastapuolen joukkuetta ja erotuomaria kohtaan. Poliisi ja Koripalloliitto tutkivat asiaa.

Poliisi selvittää Espoossa Opinmäen koululla koripalloturnauksessa pelaajan ja tuomarin välille syntynyttä käsikähmää.
 Tapahtumaketju käynnistyi, kun koripallo-ottelun hävinnyt espoolainen vuosina 2002–2004 syntyneiden poikien joukkue rupesi käyttäytymään aggressiivisesti vastapuolen joukkuetta ja erotuomaria vastaan.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Tapaus on kirjattu lievänä pahoinpitelynä. Sen käsittely etenee osallisten kuulemisena, kertoo tutkinnanjohtaja, rikosylikonstaapeli  Anne Palonen  Länsi-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Asiaa selvitetään myös Koripalloliitossa. Tapaus on liiton kurinpitokäsittelyn järjestelmässä. Aggressiiviseksi käynyt joukkue on Koripalloliiton jäsen.
 Maanantaina kaikille osallisille lähetettiin vastinepyynnöt, kertoo Koripalloliiton toimitusjohtaja  Ari Tammivaara .
 – Sen jälkeen reagoidaan normaalisti: jos päädytään siihen, että jotain rangaistavaa on tapahtunut, siitä seuraa joko varoitus, sakko tai toimintakielto, Tammivaara sanoo.
 Koripallojoukkue oli osallisena viime vuonna myös kiistassa salivuorosta nuorempien tyttöjen pesäpallojoukkueen kanssa. Tilanne johti tuolloin rikosilmoituksiin. Tästä uutisoi  Ilta-Sanomat .
 Koripalloliitto ei ollut kyseisessä riidassa toimenpidetasona, sillä asia meni viranomaiskäsittelyyn. Toimitusjohtaja Ari Tammivaara ei tiedä, olivatko lauantaisessa selkkauksessa osallisina samat henkilöt, kuin salivuorokiistassa.
 Hänen mukaansa lauantain tapahtumisen selvittämiseen kuluu joitakin päiviä.
 – Ennen kuin asia on tutkittu, emme voi päättää toimenpiteistä tai määrätä rangaistuksia. Selvyys asiaan tulee saada mahdollisimman nopeasti.
 Tammivaaran mukaan tapaus on hyvin poikkeuksellinen.
 – Lajin ja tapahtumien osapuolten kannalta tämä on äärimmäisen harmillista. Koripallon pitää olla kaikille turvallinen ympäristö harrastaa ja minusta meidän kaikkien täytyy yhdessä näyttää esimerkkiä siitä.

Poliisi selvittää käsikähmää nuorten koripallopelissä Espoossa – Koripalloliiton mukaan tapaus on poikkeuksellinen ja äärimmäisen harmillinen


Summary: Revontulibongarin kulta-aika alkaa. Syys-lokakuussa maapallon asento on sellainen, että aurinkotuulen energiaa siirtyy tehokkaasti Maan magneettikehään. Seuraavaksi kahdeksi illaksi ja yöksi odotetaan pieniä magneettimyrskyjä.

Tästä revontulisyksystä on tulossa kohtalaisen hyvä, ennustaa revontuliasiantuntija, Sodankylän geofysiikan observatorion apulaisjohtaja  Jyrki Manninen .
 Auringon aktiivisuus on nousukiidossa. Kaksi vuotta sitten oltiin aallonpohjassa, mutta nyt mennään kohti parempaa.
 – Meillä on parasta aikaa menossa yksi tällainen aktivoitumishetki ja uusia tulee pitkin syksyä. Esimerkiksi tämä elokuun viimeinen viikonloppu on ollut sellainen, että ainakin ennusteiden ja mittalaitteiden mukaan on ollut komeita revontulia. Mutta riippuu sitten paikallisesta säätilasta, onko niitä pystynyt näkemään, Manninen sanoo.
 Revontulia synnyttävien hiukkaspurkauksia tuottavien auringonpilkkujen esiintymisessä on 11 vuoden sykli. Pilkkujen maksimi oli 2014. Uusi huippu on vuonna 2025.
 Revontulien sininen ja voletti väri tulevat typestä. Sinistä sävyä voi nähdä pian auringonlaskun jälkeen sekä kovemmissa revontulimyrskyissä. Vesa Vaarama / Yle
 Revotulibongarin aktiiviaika on alkamassa
 Syksyn otollisinta revontuliaikaa on tilastojen mukaan syys-lokakuu. Revontulet leiskuvat taivaalla harva se ilta, kun aurinkotuuli osuu suurimmalla voimallaan maapallon pohjoisille alueilla juuri kesän ja syystalven välissä.
 Nyt tarvitaan vain kirkkaita iltoja. Ja tietenkin pimeyttä.
 Lue myös:   Revontulien kuvaaminen on valotuksen ja vakauden taitolaji
 Syyskuun alussa aurinko laskee Helsingissä illalla puoli yhdeksän ja Utsjoella noin kello 21. Siitä kun mennään reilu tunti eteenpäin, niin revontulien loimu alkaa erottua pimenevältä taivaalta.
 Ja illat pimenevät aina vain aikaisemmin, kun mennään kohti parhaita revontulipäiviä. Mutta yllätys yllätys, yö ei olekaan se otollisin aika.
 – Syksyllä revontulet esiintyvät pääasiassa iltapuolella, joidenkin tutkimusten mukaan syyspäivän tasauksen aikaan eli syyskuun 20. päivän aikaan olisi jonkinlainen revontulimaksimi, Manninen sanoo.
 Kevätpäivän tasauksen eli maaliskuun 20. päivän ympäristössä pitäisi olla toinen maksimi, mutta silloin illat ovat jo toivottoman valoisia revontulien havainnointiin.
 Loimuavatko revontulet jo tänään?
 Jopa tästä maanantai-illasta voi tulla hyvä revontuli-ilta. Yhdysvaltalaisen sää- ja valtamerentutkimusorganisaation  NOAA :n (siirryt toiseen palveluun) ennusteen mukaan taivaalla voi näkyä pienen geomagneettisen myrskyn merkit kahtena seuraavana yönä.
 – Tunnelmat ovat odottavat. Auringosta on lähtenyt kaksi koronan massapurkausta. Toinen voi olla täällä tänä iltana, ja toista odotetaan keskiviikon vastaiselle yölle, arvio Ilmatieteen laitoksen avaruussääpäivystäjä  Sebastian Mäki  maanantaina iltapäivällä.
 Massapurkaukset kohottavat revontulten todennäköisyyttä Keski-Suomessa ja jopa Etelä-Suomessa saakka.  llmatieteen laitoksen  (siirryt toiseen palveluun) mukaan revontulten todennäköisyys on selvästi suurempi kuin pitkän ajan tilastollinen keskiarvo.
 Toisaalta vielä maanantaina iltapäivällä aurinkotuulet näyttivät rauhallisilta, mutta Mäki ennakoi, että tilanne voi muuttua tunnissakin.
 – Tilanne on kiikun kaakun. Kannattaa seurailla illalla magneettikentän aktiivisuusmittauksia, Mäki vinkkaa revontulia toivoville.
 Pilviverhon ei pitäisi estää näkymiä, sillä päivystävän meteorologin  Ari Mustalan  mukaan etelässä on laajoilla alueilla selkeää illalla ja ensi yönä. Lapissa on pilvisempää, mutta pilviverho voi kuitenkin rakoilla.
 Lue myös:
 Vaurioituuko sähköverkko? Sammuvatko satelliitit? Avaruusfyysikko Minna Palmrothin mielestä ison aurinkomyrskyn ongelmiin pitäisi jo varautua
 Syksy on myös revontulikuvaajan toiveaikaa
 Syyskauden etu revontulien katselulle ja valokuvaamiselle on kaikenkattava pimeys. Lumeton maa ei heijasta ollenkaan valoa. Ero mustan maan ja värikkäinä leiskuvien revontulien välillä on suuri.
 – Niin kauan kun maahan ei ole satanut lunta ja maa on musta, niin kaikkein komeimmat revontulet voi nähdä silloin koska kontrasti on kaikkein paras. Kun lumi tulee maahan, kaikki valot heijastuvat lumesta ja komea revontuli ei näytä niin komealta kuin se näyttää mustaa maata vasten, Jyrki Manninen sanoo.
 Jos kuvaan saa vielä tällättyä vaikkapa jäättömän tyvenen vesistön, voi tuloksena olla viimeisen päälle huippuhienoja revontulikuvia. Syksyllä kirkkaina iltoina on yleensä kylmää ja tuuletonta.
 – Jos sattuu selkeä ajanjakso, niin kyllä silloin kannattaa tähyillä taivaalle. Nimenomaan silloin, kun yö on aivan sysimusta ja taivas on kirkas, revontulet näkyvät kaikista komeimmin. Myös heikommat revontulet näkyvät silloin parhaiten, Jyrki Manninen sanoo.
 Syksy ennen lumen tuloa on parasta aikaa myös revontulien kuvaamiseen.  Kontrasti on syvimmillään, maa on musta eikä ole lunta heijastamassa valoa.  Vesa Vaarama / Yle
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  31.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Revontulimyrskyjä voi nyt nimetä: ensimmäisestä tuli Harri valokuvaaja Harri Tarvaisen mukaan – tiedeyhteisölle nimet ovat lähinnä huvittelua

Taivas loimuaa nyt useammin kuin vuosiin – syksy on parasta aikaa bongata revontulia ja tämä ilta voi olla osoitus siitä, miksi näin on


Summary: New Mexicon syyttäjänviranomaisen mukaan Rovio paitsi kerää ja myy lasten tietoja myös kohdentaa tuotteitaan aggressiivisesti lapsille. Rovio kertoo Ylelle kiistävänsä syytökset.

Yhdysvalloissa New Mexicon osavaltiossa on nostettu syyte Angry Birds -hahmoista tunnettua peliyhtiö Roviota vastaan. Suomalaisyritystä syytetään alle 13-vuotiaiden lasten tietojen myynnistä ja keräämisestä.
 Oikeusministeri  Hector Balderasin  mukaan Rovio olisi myös lähettänyt tietoja kolmansille osapuolille. Tietoja on syytteen mukaan myyty eteenpäin ja käytetty mainosten kohdentamiseen lapsille, kerrotaan  tiedotteessa .
 – Yrityksen on noudatettava lakia. Me tulemme aina asettamaan vastuuseen yritykset, jotka vaarantavat lasten turvallisuuden, Balderas sanoo tiedotteessa.
 Paikallinen lainsäädäntö edellyttää, että sovelluskehittäjät ilmoittavat tiedonkeruukäytännöistään lasten vanhemmille ja että alle 13-vuotiaiden lasten vanhemmilta hankitaan suostumus henkilökohtaisten tietojen keräämiseen. Pelinkehittäjien odotetaan varmistavan, ettei lasten tietoja kerätä, vaikka kohderyhmä olisi laajempi.
 Roviota syytetään myös tuotteiden aggressiivisesta kohdentamisesta nuorille lapsille, esimerkiksi pelien maksullisten lisäpalveluiden sekä muiden tuotteiden, kuten Angry Birds -lelujen, vaatteiden ja muiden lapsille suunnattujen tuotteiden myynnin kautta.
 Syytteen mukaan Rovio on tiedostanut peliensä valtavan lapsiyleisön.
  Rovio kiistää syytökset
 Rovio kiistää syytökset, kertoo Rovion viestintäpäällikkö  Lotta Backlund   Ylen englanninkieliselle toimitukselle .
 – Haluamme luoda turvallisen ja vastuullisen peliympäristön kaikille pelaajillemme, Backlund kertoo.
 – Emme tietoisesti kerää henkilökohtaisia tietoja alle 13-vuotiailta lapsilta tai lähetä tällaisia tietoja kolmansille osapuolille kohdennettuja mainontatarkoituksia varten, Backlund sanoo Yle Newsille.
 Vuonna 2009 julkaistu peli on tunnettu eri puolilla maailmaa ja siitä on tehty kymmeniä spin off -versioita. Peliä on ladattu arviolta 4,5 miljardia kertaa.
 New Mexicon osavaltion syytteessä ajetaan määräystä, joka kieltää Roviolta syytteessä mainitut tiedonkeruukäytännöt sekä mahdollisia vahingonkorvauksia.
 Lasten tietoturva heikko
 Huoli lasten turvallisuudesta verkossa on kasvanut viime aikoina. Esimerkiksi  EU on vaatinut kiinalaisen ByteDancen omistamalta Tiktokilta selvitystä sen lapsille suunnatuista mainoksista .
 Euroopan komission mukaan kiinalaisomisteinen Tiktok, jolla on 689 miljoonaa käyttäjää, syyllistyy aggressiiviseen piilomainontaan, jonka kohteena ovat erityisesti lapset.
 Lue myös :
 EU vaatii Tiktokilta selvitystä lapsiin kohdistuvasta mainonnasta

Angry Birds -hahmoista tunnettua Roviota syytetään Yhdysvalloissa lasten tietosuojan rikkomisesta


Summary: Isoviha päättyi päivälleen 300 vuotta sitten. Se oli Suomen historiassa pelon ja terrorin aikaa, jolloin kansaa tuhottiin, kidutettiin ja surmattiin tai vietiin orjiksi. Hailuodossa tapettiin yhden yön aikana perimätiedon mukaan 800 ihmistä.

Isoksivihaksi myöhemmin nimetty Suomen miehitysaika alkoi, kun venäläiset nousivat maihin Suomenlahdella vuonna 1713 ja pohjoiseen edetessään miehittivät Suomen.
 Tästä on kyse Isoviha oli osa suurta Pohjan sotaa, jota Ruotsi kävi kuningas  Kaarle XII:n  johdolla Venäjää, Saksia, Tanskaa, Puola-Liettuaa, Preussia ja Hannoveria vastaan vuosina 1700–1721. Sota päättyi Uudessakaupungissa allekirjoitettuun rauhaan. Rauhansopimus allekirjoitettiin tasan 300 vuotta sitten, 30. elokuuta 1721.
 Pahimmilleen vihollissotilaiden harjoittama terrori yltyi sen jälkeen kun Ruotsin sotajoukot hävisivät Etelä-Pohjanmaalla Napuen kylän pelloilla venäläisiä vastaan käydyn taistelun helmikuussa 1714.
 Siviilit ja hävinneet sotilaat pakenivat vihollisjoukkojen tieltä: osa metsiin ja erämaihin rakennettuihin piilopirtteihin. Osa taas pyrki meren kautta Ruotsiin.
 Kiinni otetut kokivat kovan kohtalon. Saalista tavoitelleet vihollisjoukot etenivät pitkin Pohjanmaata ja kiduttivat systemaattisesti kiinni jääneitä pieksemällä, polttamalla ja paistamalla saadakseen nämä paljastamaan, mihin olivat kätkeneet omaisuutensa.
 Nuorimmat ja työkykyisimmät otettiin kiinni ja myytiin orjiksi. Historiantutkija  Heikki Ylikangas  kertoo  blogissaan , että esimerkiksi Etelä-Pohjanmaalta vietiin noin 1 700 lasta ja nuorta orjiksi Venäjälle.
 Orjia käytettiin muun muassa uuden pääkaupungin Pietarin rakentamisessa, upseerien palvelijoina sekä sotaan lähetettyjen maaorjien korvaajina.
 Isonvihan suurin yksittäinen joukkotuho tapahtui Oulun edustalla sijaitsevassa Hailuodossa, jossa yhden yön aikana tapettiin perimätiedon mukaan 800 ihmistä. Heistä suurin osa oli paennut mantereelta ja siten pyrkinyt turvaan vihollisen hirmuteoilta.
 Uhrien määrä on valtava, mutta vielä hurjemmalta se tuntuu, kun määrä suhteutetaan silloiseen väkilukuun. Aihetta on käsitelty myös Ylelle vuonna 2015 tehdyn  Pimeä historia  -dokumenttisarjan jaksossa  Viimeisellä rannalla .
 Siinä sarjan tekijät  Teemu Keskisarja  ja  Marko Kämäräinen  pohtivat, mitä Hailuodon joukkosurma tarkoittaisi, jos se tapahtuisi nykyaikana. Historioitsija Keskisarjan mukaan hirmuteko tarkoittaisi tänä päivänä Helsingin Hietasaaressa peräti 10 000 ihmisen surmaa.
 Syyskuun murhaperjantai
 Nykyisin lähes yhtenäinen Hailuodon pääsaari oli vielä 1700-luvulla jakautunut kolmeksi saareksi, joita kulkukelpoiset väylät erottivat.
 Yksi pakoreiteistä kulki pitkin vanhaa kalastajien ja kauppiaiden käyttämää rannikkoväylää Hailuodon kautta pohjoiseen, kertovat hailuotolaiset  Markku Piekkola  ja  Pertti Rapinoja , joiden omaakin sukuhistoriaa isoviha on sivunnut.
 Markku Piekkola ja Pertti Rapinoja ovat perehtyneet isonvihan aikaisiin tapahtumiin Hailuodossa. Nykyisin maatuneen kosteikon rannoilla olleessa Kirkkosalmessa tapettiin perimätiedon mukaan 800 ihmistä syyskuun lopussa 1714. Risto Degerman / Yle
 Molemmat ovat sukua saarelta viedyille nuorukaisille, jotka rauhan jälkeen palasivat sinne takaisin.
 – Paenneiden venereitti kulki Hailuodon ja Hanhisen välistä ja edelleen luodon ja Santosen saaren välistä pohjoiseen, kertoo Piekkola katsellessaan Rapinojan kanssa nykyisin kortteiden täyttämää ja vesilintujen asuttamaa kosteikkoa Hailuodon Salmenrannassa.
 Pakenevat Pohjanmaan rannikon asukkaat pyrkivät veneillään turvaan kohti pohjoista ja Ruotsin puolella olevia saaria, joissa myös suomalaisilla oli vanhastaan kalastuspaikkoja. Kohtalokkaalla matkalla he pysähtyivät Hailuotoon yön ajaksi.
 – Silloin tässä rannalla oli paljon pieniä kalastajamökkejä, joihin osa mantereelta tulleista pakolaisista oli majoittunut. Osa nukkui veneissä tai maalle nostettujen ja käännettyjen veneiden alla, Rapinoja sanoo.
 Satojen paenneiden ilmestyminen pieneen rannikon saareen kiinnitti vihollisen huomion.
 – Siikajoen puolelta venäläiset näkivät veneiden liikkuvan Hailuodon tuntumassa. He arvasivat, että täällä tapahtuu jotain poikkeavaa, Rapinoja kertoo.
 Perjantaiyönä syyskuun 29. päivänä Siikajoelta lähti 200 kasakan joukko kohti saaria. Se oli aseistautunut miekoin ja kirvein. Rantaan saavuttuaan joukko hyökkäsi Salmenrantaan ja suojattomien siviilien kimppuun. Verilöylyssä kuoli 800 ihmistä.
 Totta vai tarua? Tiedot Hailuodon isonvihan aikaisesta joukkosurmasta perustuvat tarinoihin, joita on vuosikymmenten ajan välitetty sukupolvelta toiselle. Tarinoissa on myös eroja. Yhden mukaan kasakat seurasivat mantereelta pakoon lähteneitä kaleerilaivoillaan pitkin rannikkoa ja iskivät sitten Hailuodossa. Toisen mukaan iskuun ryhdyttiin, kun saaren rannassa nähtiin outoa liikennettä. Yhden tarinan mukaan tuholta säilyi yksi perhe, koska heidän piti haudata uhrit. Toisen mukaan uhrien ruumiit vietiin merelle. Asiakirjoja tai hautalöytöjä ei ole säilynyt, joten ei ole varmuutta siitä, surmattiinko Hailuodossa yhden yön aikana täsmälleen 800 ihmistä. Samantapaisia veritekoja tapahtui kuitenkin paljon, joten on todennäköistä, että Hailuodon perinnetieto perustuu aitoihin tapahtumiin. Sekin lienee hyvin todennäköistä, että uhreja oli poikkeuksellisen paljon, sillä pohjoisen merireitin varrella olevalle luodolle suuntasi paljon vainoja paenneita ihmisiä.
 Rannan talot ryöstettiin, veneet poltettiin ja lapset ahdettiin sotalaivoihin ja vietiin orjiksi. Suurin osa uhreista oli mantereelta paenneita, osa heille turvapaikkaa tarjonneita luotolaisia.
 Lue myös:   Hailuodossa tapettiin satoja paikallisia ja pakolaisia "murhaperjantaina"
 Sisempänä saaressa asukkaat selviytyivät verilöylystä, mutta myöhemmin talven aikana kasakat saapuivat jäätä myöten uudelleen täydentämään tuhojaan. Silloin siepattiin lisää lapsia ja nuoria orjiksi. Näin kävi myös Markku Piekkolan ja Pertti Rapinojan esivanhemmille.
 Pertti Rapinoja ja Markku Piekkola eivät halua unohtaa vanhoja tapahtumia. Risto Degerman / Yle
 Tuhoa ja keisarin sotapolitiikkaa
 Isonvihan taustalla vaikutti ryöstösaalista kärkkyvien sotilaiden ahneuden ja julmuuden lisäksi kylmä suurvaltapolitiikka.
 Venäjän uudistajaksi ja länsimaistajaksi usein nostettu tsaari  Pietari Suuri  määräsi tuhottavaksi Pohjanmaan rannikon Kalajoelta pohjoiseen.
 Tsaari halusi raivata sadan kilometrin syvyisen suojavyöhykkeen, jottei tappiolle joutunut Ruotsin armeija enää pääsisi hyökkäämään Venäjää ja sen uutta uljasta pääkaupunkia Pietaria vastaan.
 Muuallakin Suomessa isoviha näkyi, mutta pahiten se vaikutti nimenomaan Länsi-Suomessa Pohjanmaalla ja varsinkin Pohjois-Pohjanmaalla, joka oli lähimpänä Ruotsin alueita. Venäläiset joukot jatkoivat hyökkäyksiään nykyisen Suomen alueella aina Tornioon asti, mutta sotaretkiä tehtiin myös nykyisen Ruotsin alueelle saakka.
 Suojavyöhykettä perusteltiin Venäjän ja pääkaupunki Pietarin suojelemisella. Ajatus turvavyöhykkeestä ei ole tuntematon Suomen myöhemmästäkään historiasta.
 Sota jätti syvät jäljet
 Isonvihan ajaksi määritellään yleensä miehitysaika, joka alkoi vuonna 1713 ja jatkui Uudenkaupungin rauhaan eli vuoteen 1721 saakka. Käytännössä tilanne kuitenkin muuttui miehityksen loppuvaiheessa rauhallisemmaksi ja muun muassa siviilihallinto alkoi toimia.
 Yksittäisiä suomalaisten sissi-iskuja venäläisiä vastaan ja niitä seuranneita kostotoimia jatkui kuitenkin myös pahimman sorron jälkeen.
 Pohjanmaasta oli tullut ensimmäistä kertaa sotatanner ja miehitysalue, josta riistettiin kaikki mahdollinen irti armeijalle ja sotilaille ennen kuin alueet hävitettiin lähes täydellisesti.
 Hävittäminen oli osa ajan sodankäyntitapaa ja sotilaiden palkitsemista. Voitokkaan taistelun jälkeen heille myönnettiin neljän päivän vapaa ryöstöoikeus, jolla he hankkivat itselleen palkkioita sodasta.
 Parinsadan metrin päässä Hailuodon korkeimmasta kohdasta sijaisevassa rotkossa oli isonvihan aikaan yksi naamioitu piilopaikka, jonne väki piiloutui vihollisen terrorilta. Paulus Markkula / Yle
 Pohjois-Pohjanmaan Limingassa tiedetään haudatun terrorin jäljiltä 2 100 vainajaa, Oulun maalaiskunnassa 1 800 ja Pyhäjoella 1 700.
 – On vaikea arvioida, mikä oli pelkästään sodan vaikutus, sillä sitä edelsi useita katovuosia ja pohjoiseen levisi 1710-luvulla myös paha rutto. Jo ennen sotajoukkojen tuloa kansa oli kokenut katovuosia, ruuan puutetta ja raskaita sotaveroja, joilla Ruotsi oli rahoittanut sodan alkuvuosia, kertoo historian dosentti  Matti Enbuske  Oulun yliopistosta.
 Isoviha toi sodan ja terrorin  aiemmin rauhassa eläneille alueille.
 – Sotaretkiä on tehty jo 1400- ja 1500-luvuilla. Vaikka niiden yhteydessä puhutaan vanhasta vihasta tai pitkästä vihasta, ne olivat enemmänkin yksittäisiä iskuja, Enbuske sanoo.
 – Vasta Pohjan sodan aikana Pohjanmaasta tuli varsinainen sodankäyntialue.
 Historiantuntija Matti Enbuske työskentelee Oulun yliopistossa. Paulus Markkula / Yle
 Uudenkaupungin rauhassa, 30. elokuuta 1721, Ruotsi menetti niin sanotun vanhan Suomen alueen eli Kaakkois-Suomen, mutta muu osa Suomea palautui Ruotsin yhteyteen. Se oli kuitenkin ensimmäinen kerta vuosisatoihin, kun koko Suomi oli melko pitkän aikaa irrotettuna Ruotsista.
 Enbusken mukaan tällä oli varmasti vaikutusta siihen, että siihen asti Ruotsin osaksi mielletyssä Suomessa alkoi kehittyä ajatuksia jonkinlaisesta yhteisyydestä, vaikka kansallisuusajattelu syntyikin vasta 1800-luvun kuluessa, kun Suomi lopullisesti irtosi Ruotsista.
 – Voisi ajatella, että se oli kollektiivinen, mentaalinen kokemus. Edelleenkin monet tietävät, mitä isoviha tarkoittaa. Ehkä se merkitsi omana aikanaan jotain vähän samantapaista kokemusta kuin nykypolville on merkinnyt talvisota, Matti Enbuske arvioi.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 31. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 300 vuotta sitten Pohjanmaalla tehtiin hirmutöitä, joista nyt tuomittaisiin kansanmurhana – "Raaimmista verilöylyistä jäivät todistamaan vain ruumiskasat"

Hailuodon murhaperjantai oli poikkeuksellinen verilöyly – vanhat tarinat isostavihasta elävät vielä 300 vuotta rauhan jälkeenkin


Summary: Harjun tilalle on syntynyt kymmenessä vuodessa yli sadan kuusipeuran lauma. Tarhaeläimiä on jo niin paljon, että riistalihaa riittää myyntiin. Tilan peurat halutaan pitää villeinä, mutta ne vaativat huolellista hoitoa.

Tammelan Liesjärvellä yli satapäinen kuusipeuralauma kiitää tarhassaan tuulen lailla. Lauma kiihdyttää äänettömästi vauhtiaan ja muuttaa suuntaansa kuin yhteisestä päätöksestä. Aivan kuten lintuparvi taivaalla.
 Harjun tilan isäntä  Valto Mattila  on kasannut eläimille houkutukseksi vastapoimittuja omenoita. Kuusipeurat tajuavat vieraiden läsnäolon eivätkä halua ryhtyä syömään. Villieläimet ovat varovaisia. Lauma elää arimman yksilön mukaan.
 Ensimmäiset kymmenkunta kuusipeuraa tuotiin Harjun tilalle kymmenisen vuotta sitten Porin seudulta. Suurin osa oli naaraita, mutta joukossa oli pari pukkia. Kuusipeurat ovat lisääntyneet ja eläimiä saattaa olla nyt jopa 120. Kuusipeuratarha on Suomen oloissa suuri.
 Villit eläimet ovat tarhassakin arkoja
 Isäntä Valto Mattila kertoo, että tilan kuusipeurat halutaan pitää villeinä. Eivätkä ne edes näytä kesyyntyvän, vaikka tilan väki on jo monta vuotta hoitanut niitä.
 – Lähelle ei pääse. Ne suojelevat vasojansa. Naaraat ja urokset ovat normaalisti eriksensä, mutta pelästyessään ne menevät yhteen laumaan kehäksi ja suojaavat toisiansa.
 Laumakäyttäytyminen näkyy myös siinä, että jos joku pääsee karkuun tarhasta, se pyrkii takaisin aitaukseen.
 – Jokunen tosin on lähtenyt luontoon, sanoo Valto Mattila.
 Emäntä  Birgitta Mattila  kertoo eläinten huomaavan herkästi, kun pihaan tulee outoja ihmisiä tai ajoneuvoja. Silloin kuusipeurat kiitävät laumana taka-aitaukseen ja pysyvät siellä.
 – Työkoneita ne eivät pelkää. Päinvastoin. Traktori on niille hyvin tärkeä, koska sillä tuodaan ruokaa. Ajoin yhtenä päivänä nurmikkoa, eivätkä ne pelänneet ruohonleikkuriakaan. Se oli normaalia arkea niiden mielestä, kertoo Birgitta Mattila.
 Birgitta ja Valto Mattila voivat seurata pihan perältä alkavan tarhan elämää. Vastaavasti kuusipeurat seuraavat talon väen elämää, mutta eivät kesyynny.   Ville Välimäki / Yle
 Kuusipeurauros luo haaremin
 Riistapäällikkö  Visa Eronen  Suomen Riistakeskuksesta kertoo, että laumassa pukit muodostavat haaremeita ja astuvat suuren määrän naaraita. Kiima-aika on varsin pitkä, syyskuusta tammikuuhun. Se on rankkaa uroksille, joita jopa menehtyy kiima-ajan koettelemuksissa.
 – Urosten kaula paksunee ja lihan laatu muuttuu. Eläimet haisevat voimakkaalle, kertoo Visa Eronen.
 Myös meteli on valtava.
 – Kurkkuun niillä ainakin käy, kun ne örisevät niin kovaa. Mutta ei ääni sentään sisälle kuulu, eli saamme kyllä nukuttua, sanoo Valto Mattila.
 Muualla Euroopassa kuusipeuraa tarhataan laajasti, mutta Suomessa tarhojen määrän otaksutaan vähentyneen. Syyksi epäillään, että tarhaus ei ole enää tarkoituksenmukaista, kun entisten tarhojen ympäristössä oleilee luonnonvaraisia kantoja. Tarhaus maksaa ja teettää työtä.
 – Suomessa ei saa metsästää tarhasta, joten täällä eläimiä tarhataan lihantuotantoa varten, kertoo Visa Eronen.
 Eurooppalaisen aateliston tarhaeläin
 Kuusipeuroja on perinteisesti totuttu näkemään Kytäjän kartanon mailla Hyvinkään seudulla. Eläimet ovat levinneet ympäristöön kartanon istutusten myötä. Kartanon Riista Oy:n riisanhoitaja  Antti   Eklund  kertoo, että Kytäjällä tarhataan kuusipeuroja edelleen, mutta vain siitoeläimiksi. Lihantuotantoa ei ole.
 – Hoidamme niitä luonnonkantana ja laskemme eläimiä luontoon. Kanta on pieni, mutta elinvoimainen. Tällä hetkellä tarhassa on pari urosta, ja katsomme, milloin ne kannattaa päästää luontoon.
 Eklund toteaa, että riistaliha kelpaa hyvin ihmisille.
 – Ihmiset kyllä ostaisivat lihaa, jos sitä vain saisi jostakin.
 Mattilat ostivat ensimmäiset kuusipeuransa kymmenisen vuotta sitten Porin seudulta.  Ville Välimäki / Yle
 Kuten muualla Euroopassa myös Suomessa kuusipeuraa on istutettu kartanoympäristöihin. Kuusipeuran leviäminen ihmisen avustuksella sai alkunsa 3 000 vuotta sitten, kun foinikialaiset kuljettivat niitä kauppa-aluksissa uhrieläimiksi Etelä-Euroopan rannikoille. Meille niitä tuotiin 1900-luvulla ilmeisesti Ruotsista, kertoo Suomen Riistakeskus Varsinais-Suomen vs. riistapäällikkö  Jörgen Hermansson .
 Lajin ominaispiirteisiin kuuluu, että se sietää hyvin siirtelyä. Tarhassa kuusipeuraa voi pitää, koska se on laumaeläin.
 – Vastaavasti esimerkiksi metsäkauriilla on keskinäinen valtataistelu, eikä se ole laumaeläin, kertoo Hermansson.
 Kuusipeura ei nirsoile ruokansa suhteen. Se pärjää heikkolaatuisemmalla ravinnolla kuin valkohäntäpeura ja metsäkauris, esimerkiksi kuiva heinä kelpaa hyvin.
 Myös villieläimen hoitaminen vaatii työtä
 Harjun tilalla Liesjärvellä kuusipeurojen tarhassa on lämmitetyt vesiautomaatit ja eläimet ruokitaan ainakin kerran päivässä, koska pelkkä laidun ei riitä edes kesällä. Eläinten vointi ja tarhan kunto tarkistetaan säännöllisesti.
 – Pukit saattavat hieroa sarvillaan aitaukseen reikiä, josta pienet yksilöt voivat pujahtaa ulos luontoon. Tarha vaatii työnsä, kertoo Valto Mattila.
 Ensimmäiset kuusipeurat hankittiin tammelalaistilalle lähinnä harrastukseksi, kun tyttäret halusivat eläimiä. Nyt lauma on kyllin suuri lihantuotantoa varten.
 Valto Mattilan mielestä kuusipeuran lihaa ei voi verrata valkohäntäpeuran lihaan, johon ihmiset sen usein sekoittavat.
 – Tämä on aivan erilaista. Väitetään, että kuusipeura on parasta lihaa, mitä luonnoneläimestä saa. Lihaa on mennyt esimerkiksi ravintoloille, kertoo Mattila.
 Kuusipeuran sekoittaa helposti valkohäntäpeuraan. Kuusipeuran varmin tuntomerkki on mustan hevosenkengän näköinen kuvio hännän ympärillä.  Ville Välimäki / Yle
 Mattilat puhuvat peuroistaan avoimesti, toisin kuin monet muut. Tarhaamisesta on vaikea löytää tietoja. Jopa tarhojen lukumäärää sai etsimällä etsiä.
 Eläintenpitäjä- ja pitopaikkarekisterissä on 37 kuusipeuratarhaa. Näistä 13 on ilmoittanut toimintamuodokseen tarhauksen lihantuotantoa varten.

Kuusipeuran haaremi kasvaa lähilihaksi hämäläistilalla – täplikäs riistaeläin on suurta herkkua myös ravintoloissa


Summary: Sohvia, elektroniikkaa, pesukoneita ja jopa asbestia löytyi, kun kaupunkilaiset siivosivat talkoilla virkistysalueen rojuista Kemissä. Joukko haastaa muitakin suomalaisia siivoamaan lähiympäristöään.

Mikroaaltouuneja, öljykanistereita, televisioita, sohvia, maalipurkkeja, autonromuja, vaarallisia rakennusjätteitä keskellä metsää. Kemissä kaupunkilaisten joukko suivaantui virkistysalueelle raahatuista tavaroista ja tempaisi sunnuntaina siivoustalkoot.
 Tapahtumaa järjestämässä ollut  Sari Ekorre  toivoo, että ihmisten vastuullisuus kasvaisi.
 – Haluaisin keskustella sellaisen ihmisen kanssa, joka näkee ison vaivan kuljettaa jätteitään metsään, kun olisi paljon helpompi viedä ne läheiselle ekoasemalle.
 Nelisenkymmentä vapaaehtoista puhdisti jätteistä Elijärven metsän, joka sijaitsee Kemin lentoaseman ja kaivoksen lähellä. Romua ja erilaista jätettä kertyi kolme täyttä vaihtolavallista. Kemin kaupunki järjesti metsään roskalavat ja jätekeskus lupasi ottaa jätteet vastaan maksutta.
 Kemin Elijärven maastosta kertyi siivoustalkoissa kolme vaihtolavallista tavaraa, jonka oikea osoite on jäteasema.  Juuso Stoor / Yle
 Pöyristyttää ja ihmetyttää
 Perämeren Jätehuolto Oy:n käyttöpäällikkö  Kimmo Ahola  muistuttaa, että jätteiden dumppaaminen luontoon on kalleinta jätehuoltoa. Edullisinta ja kaikin puolin vaivattominta on tuoda jätteet suoraan jätekeskukseen.
 Perämeren Jätehuollon alueella kiinteistöiltä peritään alle 25 euron vuotuinen perusmaksu. Asiakaskortti oikeuttaa viemään keräysasemalle maksuttomasti neljä kärryllistä jäteastiaan soveltumatonta kaatopaikkajätettä tai poltettavaa jätettä.
 – Siksi pöyristyttää, että tänne metsään tavaraa silti kannetaan. Ihmetyttää sekin, että luonnosta löytyy edelleen öljy- ja maaliastioita, vaikka ne voi aina toimittaa jäteasemalle maksuttomasti.
 Ahola varoittaa, että luvattomat kaatopaikat voivat johtaa perusmaksujen kallistumiseen.
 Käyttöpäällikkö Kimmo Ahola pitää suorastaan pöyristyttävänä sitä, että jätteitä kannetaan metsiin, vaikka niitä voi viedä jäteasemalle ilman erillismaksua. Juuso Stoor / Yle
 "Pitää jaksaa jankuttaa"
 Vihreä ja kestävä Kemi -hankkeen koordinaattori  Eija Kinnunen  kiittelee vapaaehtoisten aktiivisuutta ja pitää siivoustalkoita loistavana esimerkkinä yhteistyöstä.
 Kinnunen kertoo, että pian Kemissä saadaan käyttöön järjestelmä, jossa voi ilmoittaa luvattomista kaatopaikoista tai muista ympäristöhavainnoista.
 Metsän siivoustalkoissa maastosta löytyi kaikkea mahdollista vanhasta kiukaasta alkaen. Tiinamaija Rantamartti
 Kinnunen myös lupaa virkistysalueille lisää kylttejä, joissa kuntalaisia opastetaan viemään jätteet ekoasemalle. Viestintää tehostetaan muutenkin.
 – Asioista pitää näköjään jaksaa jankuttaa, Kinnunen sanoo.
 Sari Ekorre aikoo nauttia talkoiden tuloksesta täysin siemauksin, kun roskat eivät enää pilaa luontokokemusta.
 – Ihanaa kulkea metsässä nyt, kun näkyy luonto eivätkä roskakasat.
 Ekorre ja muu talkooväki haastavat muitakin vapaaehtoisporukoita tarttumaan toimeen ja toteuttamaan siivoustempauksia ympäristön suojelemiseksi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  31.8. kello 23 saakka.
 Lavat täyttyivät mitä erilaisimmista tavaroista. Talkoolaiset ihmettelivät metsää siivotessaan, minkä vuoksi jotkut vaivautuvat viemään jätteitä hankaliin maastoihin, kun ne voisi paljon helpommin kuljettaa jäteasemalle. Juuso Stoor / Yle
 Lue myös:
 Jätteiden hylkäämisestä luontoon jopa tuhansien eurojen lasku
 Luvattomat kaatopaikat työllistävät viranomaisia – katso yleisön lähettämiä kuvia

Kuntalaiset suivaantuivat laittomaan kaatopaikkaan ja siivosivat sen talkoilla – metsässä makasi jopa vaarallista rakennusjätettä: "Pöyristyttävää"


Summary: Nuori sateenkaarisaamelainen ei jää odottamaan, että joku muu toisi vähemmistön vähemmistön äänen kuuluville. Lapsena hänellä ei ollut vertaisiaan esikuvia, mutta toivoo sellaisia seuraaville sukupolville.

Aurinko paistaa, elokuu on vasta alkupuolella. Utsjoen pieni kylä on täyttynyt saamenpukuun pukeutuneista ihmisistä ja värikkäistä lipuista.
 Pinja Pieski  kulkee joukon edellä ja huutaa megafoniin pohjoissaameksi: "Tässä me olemme, me olemme kirjavia! Transoikeudet Saamenmaalle!"
 Pieski järjesti Sápmi Priden , Saamenmaan oman pridetapahtuman Utsjoelle, sillä hän halusi sateenkaarisaamelaisten näkyvän ja kuuluvan. Yksi tärkeimmistä asioista Pieskin mukaan on se, että tulevaisuudessa saamelaisnuorilla olisi esikuvia, sellaisia, jotka Pieskin lapsuudesta puuttuivat.
 Ylen saamenkielisen Sohkaršohkka-nuortentoimituksen lyhytdokumentissa  Vähemmistö vähemmistön sisällä  muunsukupuolinen Pinja Pieski pohtii, miten sukupuoli-identiteetin kirjavuus näkyy saamelaisyhteisössä ja kuinka sitä tulisi paremmin huomioida.
 Nuorelta sateenkaarisaamelaiselta puuttuivat esikuvat
 Pinja Pieski muutti kotoaan Tenojokilaaksosta 16-vuotiaana Helsinkiin. Vaikka lapsuus Saamenmaalla olikin ihanaa, on kaupungissakin puolensa. Sateenkaariyhteisö on suurempi, yksittäinen ihminen ei erotu joukosta samalla tavalla.
 Pieski ei muista, että lapsuudenkodissa tai koulussa oltaisiin puhuttu seksuaalisuudesta tai esimerkiksi muunsukupuolisuudesta. Siksi hän onkin kaivannut yhtä asiaa: esikuvia.
 Vähemmistö vähemmistön sisällä -dokumentti on kuvattu Utsjoella Sápmi Pride -tapahtuman yhteydessä.  Xia Torikka / Yle
 Vasta aikuisena hän on ymmärtänyt, että ympärillä on kaikessa hiljaisuudessa ollut sateenkaari-ihmisiä.
 – He eivät ole voineet olla avoimesti sellaisia kuin ovat ja siksi minäkään en ole heistä tiennyt, Pieski kertoo.
 Pieski pohtii, että sateenkaarisaamelaisten näkyvyys esimerkiksi Sápmi Priden kaltaisten tapahtumien kautta voi auttaa jotakuta asian kanssa kipuilevaa nuorta. Hän pitää tärkeänä, että nuori voi nähdä ja kuulla sateenkaarisaamelaisista.
 Millainen saamenpuku?
 Muunsukupuoliselle saamenpuvun valinta voi tuottaa haasteita, sillä pukuja on vain miehille ja naisille.
 Lue lisää:  Saamenpukujen tiukka sukupuolijako sulkee muunsukupuoliset ulkopuolelle: Kukaan ei ole halunnut ommella saamenpukua Anne Risten Saralle
 Pinja Pieski kertoo dokumentissa, että hänestä tuntuu haasteelliselta miettiä, pukeutuisiko naisen vai miehen pukuun. Sápmi Pridessa hän on valinnut ylleen miehen Utsjoen mallisen saamenpuvun.
 – Minusta tuntuu hankalalta, kun puen naisen saamenpuvun, mutta joskus se taas on ihan ok. Ja joskus taas miesten puvussa tuntuu paremmalta, mutta sekään ei ole aivan täysin sopiva, pohtii Pieski.

Katso lyhytdokumentti: Muunsukupuolinen Pinja Pieski ei tiennyt lapsena muista sateenkaarisaamelaisista – toivoo esikuvia tuleville sukupolville


Summary: Kunnanvaltuutettu Janne Tolvanen haluaa tatuoida ihoonsa Virolahden kunnan vaakunan. Hän kysyi lupaa vaakunan käyttöön kunnanhallitukselta, jonka tehtävä on valvoa heraldisen tunnuksen käyttöä. Yksityishenkilön ei tarvitsisi lupaa kysyä, mutta se on kohteliasta.

Virolahtelainen kunnanvaltuutettu  Janne Tolvanen  (sd.) lupasi tatuoida ihoonsa Virolahden vaakunan, jos tulisi valituksi kunnanvaltuustoon kesäkuun vaaleissa.
 Äänet riittivät ja nyt lupaus on lunastettava.
 – Asetuin nyt jo neljättä kertaa ehdolle kuntavaaleissa ja ajattelin, että jos nyt muutaman äänen saisi tällaisella tempulla. Pelkkä vitsi tämä ei kuitenkaan ole. Syvemmällä on ajatus siitä, että tatuointi on sen joukkueen merkki, jonka riveissä pelaan, Tolvanen sanoo.
 46-vuotias Tolvanen on asunut Virolahdella jo yli 20 vuotta. Hän on paitsi valtuutettu, myös luokanopettaja ja siten töissä Virolahden kunnalla.
 – Vanhan sananparren voisi kääntää niin, että sen tunnusta kädessäsi kannat, jonka leipää syöt. Pohjimmiltaan tässä on kyse rakkaudesta kotikuntaa kohtaan. Haluan rohkeasti tuoda sen esille, Tolvanen perustelee.
 Kohtelias pyyntö
 Ensin Tolvanen kuitenkin halusi kysyä kunnanhallitukselta lupaa kunnan vaakunan käyttöön. Kunnanhallitusten tehtävä on valvoa heraldisen tunnuksen käyttöä.
 – Satuin huomaamaan Virolahden kotisivuilta, että vaakuna on tekijänoikeuslailla suojattu kuva, jota hallinnoi kunnanhallitus. Päätin, ettei tässä nyt ruveta lakia rikkomaan, Tolvanen sanoo.
 Tolvanen esitti asiansa kuntaan ja sen valmistelu tuli kunnanjohtajan pöydälle. Virolahden kunta arvioi sitä, missä asiayhteydessä vaakunaa tullaan käyttämään ja onko se vaakunan arvon mukaista.
 – Pidin sitä kohteliaana eleenä, että valtuutettu tiedusteli asiaa, Virolahden kunnanjohtaja  Veli-Matti Pulli  sanoo.
 Varsinaisesti lupaa ei olisi tarvinnut kysyä.
 Lain mukaan kunnalla ei ole oikeutta kieltää vaakunan käyttöä. Kuntalaki ei edellytä sitä, että yksittäinen henkilö tai yhteisö hakisi kunnalta lupaa vaakunan käyttämiseen esimerkiksi omilla verkkosivuillaan tai toiminnassaan.

 Asiasta kertominen kunnalle on kuitenkin kohteliasta.
 Omassa liiketoiminnassa vaakunaa ei kuitenkaan voi suinpäin käyttää. Merkkiä tai oikeutta ei saa rekisteröidä, jos siihen on ilman asianomaisen lupaa otettu suomalaisen kunnan vaakuna.
 – Kunnanhallitus piti sitä hyvänä asiana, että valtuutetuistamme löytyy näin vahvaa sitoutumista. Tämä symbolinen ele sitoutumisesta kunnan eteen tehtävään työhön oli keskeinen peruste hyväksymiselle, Pulli sanoo.
 Kunnanhallituksen myöntävä päätös oli yksimielinen. Pulli kertoo, ettei tällaista pyyntöä vaakunan käytölle ole tullut koskaan vastaan hänen virkauransa aikana.
 Myös Kotkan vaakuna tatuoituna ihoon
 Vaakuna ei ole Tolvasen iholla edes ensimmäinen. Hänellä on jo synnyinkaupunkinsa Kotkan vaakuna tatuoituna oikeaan pohkeeseen.
 – Kotka on ensirakkaus, Tolvanen sanoo.
 Kotkan vaakuna on tatuoitu Tolvasen ihoon kymmenisen vuotta sitten. Silloin luvan kysyminen ei tullut mieleen.
 – On tunnustettava, että minulla on laiton kuva oikeassa pohkeessa. Kotka on saanut kuitenkin paljon ilmaista mainosta. Ehkä se kuittaa tämän rikoksen, Tolvanen nauraa.
 Janne Tolvanen on kotoisin Kotkasta. Synnyinkaupungin vaakuna päätyi pohkeeseen joitain vuosia sitten. Janne Tolvanen
 Vaakunatatuointi on kiinnittänyt ihmisten huomion.
 – Harvemmin ihmiset tulevat sanomaan mitään. Kiinnostuksen kyllä huomaa katseista. Ihmiset katsovat, että mikäs tuo on, Tolvanen sanoo.
 Virolahden vaakunan Tolvanen aikoo ottaa käsivarteensa.
 – Ihmiset pitävät suurimman osan vuodesta pitkiä housuja. Olisi kiva, että tämä vaakuna näkyisi vähän enemmän. Se tulee jompaankumpaan käsivarteen, ehkä ranteen ja kyynärpään väliselle alueelle.
 Tolvanen aikoo käydä tatuoitavana syksyn aikana.
 Kuntien vaakunat eivät ole tatuointeina aivan tavallisia. Esimerkiksi Suomen Leijona on kuitenkin melko yleinen.
 Lue lisää:   Monen iholla on Suomen leijona – rumpali tatuoi käsivarteensa Ristijärven vaakunan
 Lupaa vaakunan käyttöön kysytään melko harvoin
 Hakemuksessaan Tolvanen on esittänyt, että vaakuna tatuoidaan hänen ihoonsa sellaisenaan. Tatuoinnin suunnittelussa ei ole otettu taiteellisia vapauksia tai muutettu alkuperäistä teosta.
 Virolahden vaakunassa on heraldisen selityksen mukaan paaluittainen hopea-ankkuri kulta-apilakylvöisessä punaisessa kentässä. Se on suunnitellut  Olof Eriksson  vuonna 1951.
 Sen aiheet kuvaavat Virolahden vanhaa satamapaikkaa, kalastusta ja merenkulkua, maanviljelyä sekä Kymenlaakson tiettävästi vanhinta seurakuntaa.
 – Vaakunan käyttöön kysytään lupaa yksi tai kaksi kertaa vuodessa. Usein se sallitaan. Viimeksi pyydettiin lupaa käyttää vaakunaa Kymenlaakson käräjäoikeuden tiloissa Kouvolassa, kunnanjohtaja Pulli sanoo.
 Kunnan logoja ja muuta visuaalista ilmettä ei ole suojattu. Vaakunalla on kuitenkin erityisasema.
 – Tämä Tolvasen pyyntö oli normaalista asiavirrasta poikkeava. Asia on virallinen ja vakava, mutta pieni hymynkare tästä tuli. Oli oikein mieluinen tehtävä valmistella tätä, Pulli sanoo.
 Kunnanhallitus käsitteli asian viime viikon maanantaina.
 Lue lisää:   Vaakuna sopii verryttelypuvun rintaan, muttei boksereihin

Janne Tolvanen keksi tempun, jolla saisi ääniä kuntavaaleissa – toteuttaa nyt lupauksensa ja ottaa tatuoinnin Virolahden vaakunasta


Summary: Tästä vuodesta piti tulla käännekohta ampumisissa Ruotsissa, mutta kesä on ollut hyvin väkivaltainen.

Otetaan pieni ajatusleikki. Kuvitellaan, että seuraava olisi tapahtunut viime yönä Helsingissä:
 Poliisi saa hälytyksen sunnuntai-iltana kello 20.17 ampumisesta lähiössä Helsingissä. Poliisi löytää paikalta jälkiä ammuskelusta.
 Kello 23.15 poliisille tulee hälytys ampumisesta toisessa lähiössä Helsingissä. Poliisi löytää paikalta tyhjiä hylsyjä.
 Seuraava hälytys tulee kello 02.30 kolmannesta lähiöstä. Sen asukkaat heräävät laukauksiin.
 Kahta ihmistä on ammuttu sisäpihalla. Heidät viedään Töölön sairaalaan hengenvaarallisten vammojen takia. Toinen uhreista, parikymppinen mies, kuolee sairaalassa.
 Poliisi tutkii yöllä aluetta koirapartiolla ja lennokkikameroilla. Kahdeksan ihmistä otetaan kiinni.
 Kello 03.04 tulee jälleen hälytys ampumisesta lähiössä. Poliisi löytää kahdesta autosta luodin jälkiä.
 Tällaista ei kuitenkaan ole tapahtunut Helsingissä . Sen sijaan tämä kaikki  tapahtui  viime yönä Tukholmassa.
 Suomessa kaikilla tiedotusvälineillä olisi ollut aamulla erikoislähetykset käynnissä.
 Ruotsissa tapahtumat kerrottiin aamu-uutisissa sähkeellä.
 Päivän mittaan verkkosivuille on tullut enemmän juttuja siksi, että ampumisissa kuoli ihminen.
 Pelkkä ampuminen ei ole enää iso uutinen Ruotsissa.
 Poliisin mukaan neljä ampumista muutaman tunnin sisällä on tosin poikkeuksellista. Mutta tukholmalainen asukas ei jaksa enää välittää.
 Elokuun puoliväliin mennessä  Tukholman läänissä on ollut tänä vuonna 70 ampumista, joissa 18 ihmistä on kuollut ja 22 haavoittunut.
 Koko Ruotsissa on ollut 192 ampumista. Tätä vuotta oli eletty elokuun puoleenväliin mennessä noin 230 päivää, joten siitä voi ymmärtää, miten usein ampumisia on.
 Tässä kuussa 15- ja 16- vuotiaita  poikia ammuttiin. Toinen heistä kuoli.
 Väitän, että ylivoimainen enemmistö ruotsalaisista ei muista tapahtunutta.
 Se ei johdu siitä, etteivätkö he olisi järkyttyneitä nuoren ihmisen kuolemasta vaan siitä, että ampumisia on niin paljon.
 Ainoastaan silloin, kun pieni lapsi haavoittuu tai jopa kuolee sivullisena, etusivut menevät uusiksi useiksi päiviksi ja puoluejohtajat sanovat vuoronperään, että tätä ei voi hyväksyä.
 Olen yrittänyt ymmärtää, mitä tavalliset ruotsalaiset ajattelevat ampumisista. Mitä mieltä he ovat tilanteesta, syistä ja siitä, miten tämä kehitys käännetään?
 Keskustelut tyrehtyvät alkuunsa. Kukaan ei halua puhua tulenarasta ja vaikeasta aiheesta, varsinkaan jos ei tiedä kuuluuko keskustelukumppani oikeisto- vai vasemmistoleiriin.
 Karkeasti voi jaotella, että oikeisto syyttää tilanteesta maahanmuuttoa, vasemmisto vähäosaisuutta ja syrjäytymistä.
 Tuttavani selitti, että keskustelu menisi hyvin helposti riitelyksi. Siksi aiheesta on helpompi vaieta.
 Nähtävissä ei juuri nyt ole mitään,  mikä muuttaisi Ruotsin väkivaltatilanteen.
 Sitä mukaa kun poliisi vangitsee ampujia, tilalle tulee uusia, nuoria jengiläisiä.
 Poliisijohtaja  Mats Löfving  sanoi viime kuussa olevansa  hyvin yllättynyt siitä , miten vähän lukuisat rikollisten kiinniotot ovat vaikuttaneet ja miten nopeasti uusia nuoria jäseniä rikollisjengeihin liittyy.
 Hallitus esittelee lähes viikottain uusia lakiehdotuksia jengiväkivallan kitkemiseksi. Oppositio vaatii kovempia toimia.
 Asukkaat lähiöissä pelkäävät eivätkä uskalla liikkua ulkona iltaisin.
 Ruotsalaiset lukevat uutisen ampumavälikohtauksesta kännykästään ja siirtyvät seuraavaan uutiseen.
 Jossain on perhe, jonka lapsi ei tule koskaan kotiin.

Kirjeenvaihtajalta: Kun kännykkä piippaa uutisen ampumavälikohtauksesta, Ruotsissa ei enää hätkähdetä


Summary: Uimari Matti Mattssonin olympiavuosi alkoi toisen lapsen syntymällä. Harjoitutukset ja vauva-arki saatiin sovitettua yhteen, ja vuoden huipentumana oli pronssimitali Tokion olympialaisista. Matka Tokioon ei Mattssonin mukaan kuitenkaan aina ollut helppo.

Uimari  Matti Mattsson  kuvaa Tokion olympialaisiin valmistautumista pitkäksi ja välillä vaikeaksi matkaksi.
 – Kahteen olympiadiin, kahdeksaan vuoteen, mahtuu kilometrejä, kyyneleitä ja pettymyksiä aika paljon, ja aika vähän niitä onnistumisen hetkiä. Lopettaminenkin on käynyt usein mielessä, mutta en ole halunnut jättää leikkiä kesken.
 Mattsson kertoi Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa, mitkä hyvät asiat ovat saaneet hänet aina jatkamaan uimista.
 – Parasta on ollut se, että pääsen kehittämään itseäni. Saan kehostani ulos uusia kykyjä. Niin kauan pitää jatkaa, kun siitä pystyy nauttimaan.
 Minä koen, että vedessä on kahvat mistä ottaa kiinni
 Valmentaja  Eetu Karvonen  kuvailee Mattssonia uimariksi, joka osaa "lukea vettä". Mattssonin mukaan tunne vedestä on hänelle konkreettinen.
 – Koen, että vedessä on kahvat, joista ottaa kiinni, jalkapohjissa pystyy tuntemaan veden virtauksen – ne on vähän sellaisia yliluonnollisia ajatuksia – mutta lantio pystyy lukemaan vettä, ja päädystä otetaan vauhtia, sitä se tarkoittaa.
 Vauva-arkea ja huippu-urheilua
 Matti Mattssonilla on 4-vuotias tytär ja alle vuoden ikäinen poika. Olympialaisiin valmentautuminen sujui hyvin vauva-arjen keskellä.
 – Kyllähän siinä omat haasteensa on ollut, mutta poika  Aarni  on ymmärtänyt nukkumisen jalon taidon, ja vaimo on hoitanut yöhommat aika kokonaisvaltaisesti. Ei se aivan optimitilanne ole, että vauva syntyy olympiavuonna, mutta asiat on asioita ja ei niitä parane stressata.
 Mattsson kertoo saavansa lapsiltaan, 4-vuotiaalta tyttäreltä ja alle vuoden ikäiseltä pojalta innoitusta omaan tekemiseensä, erityisesti periksiantamattomuutta ja itsevarmuutta.
 – Lapsista oppii kaikkea hienoa.  Varpu  juoksee ja huutaa, että hän on uskomattoman nopea, niin miksei aikuinenkin voisi sanoa, että hän on uskomattoman hyvä uimaan. Aarni opettelee parhaillaan istumaan ja vähän väliä pää kolisee lattiaan, mutta siitä huolimatta noustaan aina uudestaan pystyyn. He eivät anna missään periksi, miksi minäkään antaisin periksi untiprojektini kanssa.
 Katso Matti Mattssonin koko haastattelu Yle Areenasta:

 Lisää aiheesta:
 Matti Mattssonilla on edessä vauva-arjen ja huippu-urheilun yhdistäminen – uimarin mukaan perheen perustamisesta ei urheilupiireissä puhuta: “Se on Suomessa tabu”

Olympiapronssia uinut Matti Mattsson saa intoa pieniltä lapsiltaan: "Olen oppinut heiltä periksiantamattomuutta ja itsevarmutta"


Summary:
Alle 18-vuotiaiden peliaikaa rajataan tuntuvasti: tunti päivässä vain perjantaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin sekä pyhinä.
Kiina on viime aikoina rajoittanut tuntuvasti jättiläisiksi kasvaneita teknologiayrityksiä.

Kiina rajoittaa alle 18-vuotiaiden pelaamista kolmeen tuntiin viikossa. Käytännössä alaikäiset eivät saa pelata maanantaista torstaihin lainkaan – peliaikaa on jyvitetty tunti per päivä perjantaista sunnuntaihin. Myös pyhäpäivinä saa pelata. Tunnin sallittu peliaika alkaa iltakahdeksalta edellä mainittuina ajankohtina.
 Rajoitus koskee kaikkia pelilaitteita, myös älypuhelimia.
 Kiinalaismedian mukaan rajoitusten syynä on kasvava huoli peliriippuvuudesta. Valtion hallinnassa olevat mediat ovat kutsuneet nettipelejä ”sielun oopiumiksi”.
 Aiemmat säädökset sallivat 90 minuutin pelisession päivittäin ja kolme tuntia vapaapäivinä.
 Kiina havahtui verkkojättien valtaan
 Pelirajoitukset ovat osa Kiinan yhä tiukemmalle teknologiayrityksiin kohdistuvia rajoitustoimia.
 Kiinan mittavilla sisämarkkinoilla kukoistaneet teknologiayritykset ovat laajentuneet niin monelle alalle, että niiden pelätään vaikuttavan liikaa yhteiskuntaan.
 Kyse voi myös olla osittain siitä, että  kommunistinen puolue ei halua maahan puolueesta irrallista taloudellisesti vaurasta eliittiä, joka voisi haastaa hallinnon pyrkimyksiä . Kun Alibaban ja Ant Groupin perustaja miljardööri  Jack Ma  kritisoi Kiinan sääntelyviranomaisten toimia viime vuonna, hänestä ei kuultu muutamaan kuukauteen.
 Tänä kesänä peli- ja verkkojätti Tencent ilmoitti ottavansa käyttöön kasvojentunnistuksen iltakymmenestä aamukahdeksaan palveluissaan. Tarkoitus oli hillitä lasten pelaamista, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Uutistoimisto AP:n mukaan ilmoitus rajoituksista tuli vain muutama tunti sen jälkeen, kun paikallisessa sanomalehdessä kritisoitiin kovin sanoin pelialaa.
 Nuoret puhelimiensa äärellä Kiinan pääkaupungissa Pekingissä Sanlitunin kaupunginosassa. Jatkossa nettipelaamiseen tulee tuntuva leikkaus: vain kolme tuntia viikossa. Roman Pilipey / EPA
 Osansa sääntöluudasta ovat saaneet muun muassa myös digivaluutta bitcoin ja verkon rahoituspalvelut, kyytipalvelu Didi Chuxing sekä julkkisten faniryhmät ja -tuotteet.
 Aiemmin tässä kuussa Kiina kielsi lasten lisäopetuksen järjestämisen, mikäli yhtiö tekee sillä tuottoa. Kyseessä on miljardien arvoinen bisnes, sillä Kiinassa kilpailu pääsystä hyviin kouluihin ja yliopistoihin on raakaa. Suitsimalla valmennusbisnestä maan hallinto myös kitkee vaikutusväyliä – valtion tarjoamasta koulutussisällöstä poikkeaminen on kielletty.
 Uudistuksen myötä leikattiin myös kytkökset ulkomaalaisten opetuskurssien järjestämiseen.
 Lue myös :
 Kiina kiristää otettaan teknologiayhtiöistään – miten käy ulkomaisten sijoittajien?
 Kiina haluaa yksityisen sektorin johtoon tottelevaista väkeä – jo toiselle suorasanaiselle yritysjohtajalle vankeustuomio
 Kiina rakentaa Xinjiangista maailman valvotuinta teemapuistoa – Vainotusta uiguurialueesta on muokattu matkakohde kiinalaiseen makuun
 Mallikansalaisten, liikemiesten ja johtajien valtapesäke – Kiinan jättipuolue täyttää sata vuotta, Xi: Vahva puoluejohto koko kansan elinehto

Kiinassa alaikäiset saavat jatkossa pelata videopelejä vain kolme tuntia viikossa – nettipelejä on kutsuttu ”sielun oopiumiksi”