Summary: Joka päivä koronaviruksen aiheuttamien pahimpien tautimuotojen kanssa teho-osastolla taisteleva sairaanhoitaja pitää Linnan juhliin saamaansa kutsua hatunnostona koko hoitoalalle.

Kuopion yliopistollisen sairaalan teho-osastolla työskentelevä  Laura Sutinen  on yksi presidenttiparin Linnan juhliin kutsumista sairaanhoitajista.
 200 osallistujaan typistetyn vieraslistan  pääpaino oli tällä kertaa  terveydenhuollon henkilöstössä ja vapaaehtoistyöntekijöissä.
 Sutinen kertoo katsoneensa juhlia usein televisiosta, mutta ei olisi koskaan uskonut itse pääsevänsä Presidentinlinnan kristallikruunujen alle.
 Odotus jatkuu vielä vuoden, sillä  juhlat peruttiin tänään .
 – Valehtelisin, jos sanoisin, ettei yhtään harmita. Tämä oli silti ainoa oikea tapa toimia tässä hetkessä.
 Sutinen näkee työssään koronan karuimmat kasvot. Sairastuneiden joukossa on nuoria, perusterveitä, mutta rokottamattomia ihmisiä, hän muistuttaa.
 – Tilanne on mielestäni vain osittain hallinnassa ja tuntuu, että tämän korona-asian kanssa ollaan vasta puolivälissä. Tämä ei ole vain immuunipuutostiloja sairastavien ihmisten tauti, vaan myös terveiden, nuorten ihmisten tauti ja seuraukset ovat kamalia paitsi ihmisille itselleen, myös heidän perheilleen ja läheisilleen.
 Laura Sutinen pitää saamaansa kutsua valtiojohdon hatunnostona koko hoitoalalle.  Tiina Haring
 Itsenäisyyspäivällekin oli merkitty työvuoro, jonka Sutinen sai siirrettyä ja etsittyä lapsille ja koirille hoitajan. Juhliin sinänsä Sutinen ei juuri muuten vielä ehtinyt valmistautua.
 Presidentin kanslia on jo ilmoittanut, että nyt kutsutut vieraat saavat uuden kutsun ensi vuonna. Sutinen on kutsusta otettu.
 – Mieheni on myös sairaanhoitaja. Onhan se upeaa, että kaksi rivisairaanhoitajaa pääsee Linnan juhliin. Se on hatunnosto koko hoitotyölle. Katsotaan nyt, milloin päästään sellaiseen tilanteeseen, että juhlia voidaan turvallisesti järjestää. Toki sinne on hienoa sitten mennä.
 Helsinkiläinen maskeeraajien, kampaajien ja muotisuunnittelijoiden joukko ehti jo tarjota ilmaista ehostusta juhliin meneville hoitajille.
 Kampaaja  Jaana Paavilainen  kertoo, että ryhmä on saanut kymmeniä kiitollisia yhteydenottoja meikkiin, kampaukseen ja puvustettavaksi haluavilta hoitajilta.
 – Varsinkin tehohoitajilta on tullut todella liikuttuneita yhteydenottoja. He ovat puhjenneet ihan itkuun. Joukossa on esimerkiksi yksinhuoltajia, jotka sanovat, että heillä ei olisi varaa osallistua juhlaan omalla kustannuksellaan, vaikka kuinka haluaisivat.
 Ylen Linnan juhlat -lähetys nähdään Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa, vaikka itsenäisyyspäivän kutsuvierastilaisuus Presidentinlinnassa on koronatilanteen vuoksi peruttu. Myös etkot ja jatkot vietetään Ylen kanavilla.
 Voit keskustella jutusta 26.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää :
 Linnan juhlien vastaanotto perutaan – Ylen ohjelmassa kuullaan korona-ajan sankareita sekä veteraaneja ja lottia

Jo peruttuihin Linnan juhliin kutsuttu tehohoitaja: "Valehtelisin jos sanoisin ettei harmita, mutta yksikään varotoimi ei ole liioittelua"


Summary: Tampereen yliopistollisen sairaalan nuorisopsykiatrian osasto on jatkuvasti ylikuormittunut. Ongelmat eivät ole ratkenneet aluehallintoviraston huomautuksesta huolimatta, sillä työntekijöitä ei ole riittävästi.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Tampereen yliopistollisen sairaalan nuorisopsykiatrian osastolla on tällä hetkellä 15 nuorta. Paikkoja eli sänkyjä on 12.
 – Patjamajoitusta merkittävämpää on, että nuori pääsee turvaan ja saa apua, sanoo apulaisylilääkäri  Timo Holttinen .
 Elokuun alun jälkeen vain yhtenä päivänä osastolla on ollut 12 potilasta. Pahimmillaan apua on tarvinnut 20 nuorta. Tilanne on muuttunut parin vuoden sisällä niin, että nuorten paha olo on jatkuvaa ja vakavampaa.
 – On todella paljon nuoria, joilla on hyvin vakavia itsetuhoisia ajatuksia. Yhä useampi puhuu itsensä tappamisesta.
 Ongelmia ollut kauan
 Nuorisopsykiatrisen osaston ongelmat ovat jatkuneet pitkään. Nuoret eivät saa apua hoitotakuun määrittelemässä kolmessa kuukaudessa. Työntekijöitä on liian vähän. Tilat eivät ole kunnolliset.
 Tiedot löytyvät niin viime vuosien uutisista kuin esimerkiksi viimeisimmästä  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston huomautuksesta . AVI antoi sen kesäkuussa ja seuranta jatkuu.
 TAYSin nuorisopsykiatrian osaston tilanne kertoo hoidontarpeesta. Tampereen yliopistollisen sairaalan nuorisopsykiatrian vastuualueella oli viime vuonna avohoidossa hieman yli 1 400 potilasta. Vuonna 2014 avohoitopotilaita oli runsaat 800.
 Osaajista on pulaa
 Lokakuussa avattiin TAYSissa ylikuormituksen vuoksi uusi päiväyksikkö, mutta sen vaikutuksia ei osata vielä arvioida. Todennäköisesti sekään ei riitä, sillä ennaltaehkäisykin ontuu.
 Huutava pula on niin koulupsykologeista, lähihoitajista, sairaanhoitajista kuin lääkäreistäkin. Ja osaamistakin olisi oltava nimenomaan nuorisopsykiatriasta.
 Osastonhoitaja Niina Nordlingin mielestä parempi palkka ja kohtuullisempi työmäärä houkuttelisivat lisää ihmisiä alalle ja toisaalta pitäisivät nykyiset töissä. Antti Eintola / Yle
 Osastonhoitaja  Niina Nordling  kuvailee tilannetta selviytymiseksi päivästä ja vuorosta toiseen.
 Koko perhe kuormittuu
 Nuoren ongelmat heijastuvat koko perheeseen. Nuorten pahoinvoinnin lisääntyminen on nähty myös Pirkanmaan mielenterveysomaisille, eli Finfamille tulleina yhteydenottoina. Noin puolet kaikista yhteydenotoista tulee koordinaattori  Juho Soukan  mukaan vanhemmilta, joiden lapsilla on mielenterveysongelmia.
 – He ovat hädissään ja neuvottomia, kuvailee koordinaattori  Sari Nurminen.
 Yhdistys auttaa etsimään apua nuorelle ja tarjoaa väylän vanhempien tunteiden purkamiseen sekä vertaistukeen. Nurminen ja Soukka lisäisivät tukea koko perheelle myös terveydenhuollossa. Apua pitäisi saada oikeaan aikaan.
 Koordinaattorit Sari Nurminen ja Timo Soukka näkevät arjessaan, että osa nuorista saa apua nopeasti ja osa pitkän odotuksen jälkeen. Antti Eintola / Yle
 Yhteiskuntaakin pitäisi muuttaa.
 – Koulukiusaamistausta on suurimmalla osalla nuorista, joiden vanhemmat meille hakeutuvat. Se on iso tekijä pahoinvoinnin lisääntymisessä, Soukka sanoo.
 Apua puheluilla ja chateissa Sekasin-chat viikon jokaisena päivänä  netissä  12–29-vuotiaille Mannerheimin lastensuojeluliiton Lasten ja nuorten puhelin joka päivä numerossa 116 111, myös chatti  Nuortennetissä Suomen mielenterveysyhdistyksen valtakunnallinen kriisipuhelin 24/7 numerossa 09 2525 0111 Mielenterveysomaisten yhdistyksiin  valtakunnalliselta sivustolta
 Mitä mieltä olet aiheesta? Keskustelu on auki 26. marraskuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Tampereelle on tulossa nuorten terapiatakuu, mutta kukaan ei vielä tiedä, mitä se oikeasti tarkoittaa
 Avi on antanut huomautuksen Pirkanmaan sairaanhoitopiirille lasten- ja nuorisopsykiatrisesta hoidosta – viivästystä hoidon aloittamisessa, vuodeosastoilla ruuhkaa
 Sairaalat täyttäneistä nuorista nousi huoli – asiantuntijan mukaan oireilevaa nuorta voi auttaa yksinkertaisella keinolla, kuuntelemalla

Nuorisopsykiatrian osastolla on kolme nuorta patjamajoituksessa, sillä sänkyjä ei ole – apulaisylilääkäri: "yhä useampi puhuu itsensä tappamisesta"


Summary: Rauni Hietanen, 60, ajoi pyörällä Pohjois-Karjalasta Malagaan ilman treenaamista, kalliita varusteita tai kielitaitoa. Matkan varrella hänen fanijoukkonsa kasvoi tuhansiin.

– Eilen aloitin pyöräilemisen. Sen verran olen reenannut.
 Syyskuun alussa  Rauni Hietanen , 60, kertoi päähänpistostaan Radio Suomen Yle Joensuun aamulähetyksessä. Takana oli sadan kilometrin pyörämatka Lieksasta Joensuuhun.
 Edellisenä päivänä Hietanen oli kirjoittanut Google Mapsiin "Lieksa–Malaga" ja painanut polkupyörän kuvaa. Google ilmoitti, että matkaa oli edessä 5 000 kilometriä.
 Mutta jo ensimmäinen pyöräilypäivä oli koettelemus.
 30 kilometriä meni alkuhurmiossa, sen jälkeen alkoi sataa. Toppatakki kastui läpimäräksi.
 Laita äänet päälle, jotta kuulet, kun Hietanen kertoo matkastaan:
 60 kilometrin jälkeen alkoi suonenveto. Hietanen mätti suuhunsa oliiveja, kun suolapurkkia ei löytynyt. Hän työnsi pyörää ja peräkärryä Pielisen rantatien ylämäissä.
 Mitenhän tässä kävisi?
 Hietanen saapui illalla lopen uupuneena tyttärensä luo Joensuuhun eikä jaksanut syödä edes illallista. Matkaa oli jäljellä 4 900 kilometriä. Voimat olivat lopussa.
 Sohvaa pakoon polkupyörällä
 Lieksalaisen Rauni Hietasen viime vuodet ovat olleet tiukkaa työntekoa. Kesät hän on painanut kahta työtä: päivät koskenlaskuyrittäjänä Ruunaalla ja illat omalla grillillä Lieksan satamassa.
 Syksyllä, kun kausi on ohi, Hietanen on lysähtänyt sohvalle ja pysynyt siinä joulukiireisiin asti.
 – Nyt päätin lähteä omaa sohvaani pakoon.
 Hietanen ei kuitenkaan varannut lentoa Espanjan Aurinkorannikolle vaan päätti polkaista sinne pyörällä.
 Liikuntataustaa kyllä oli – runsaan 30 vuoden takaa. Nuoruudessaan Hietanen voitti kerran koskimaratonmelonnan Suomen mestaruuden. Yrittäjävuosina ja vuosikymmeninä liikunta jäi.
 – Grillille olen ajanut autolla tavaraa. Mitä olen siinä pyörinyt, siinä on liikunnat, Hietanen kertoo
 Uskonpuutetta matkalla Lappeenrantaan
 – Raunille tulee näitä kaikennäköisiä ideoita, sanoo Hietasen sisko  Heini Kultanen .
 Sisarukset tapasivat kuutostien varrella huoltoasemalla Raunin toisena pyöräilypäivänä. Painava teltta jäi siskon hoteisiin jo reissun alkutaipaleella.
 Espanjaan pääsyyn ei tainnut uskoa kumpikaan.
 – Mitenkäs majoitukset ja muut ulkomailla, Kultanen kysyi.
 – En tiedä. En ole miettinyt, Hietanen vastasi.
 Kultanen lupasi auttaa. Rauni hyppäsi pyörän selkään ja alkoi polkea.
 Lappeenrannassa vastassa olivat tyttären pojat. Heitä ei tullutkaan tapaamaan tavallinen mummo vaan Fillarimummo. Rauni lupasi päivittää reissustaan säännöllisesti  Facebookiin juuri perustetulle tilille .
 Mummo ei luota lycraan
 Kouvola–Porvoo–Helsinki. Lautalla Tukholmaan ja siitä puolen Ruotsin läpi kohti Tanskaa ja Manner-Eurooppaa. Päivästä toiseen Fillarimummo polki.
 – Kun se pääsi Ruotsiin, ajattelin, että kyllä se taitaa Espanjaan polkea, Heini Kultanen sanoo.
 Pyöräreissun onnistuminen oli vähintäänkin kyseenalaista. Ensinnäkään varusteet eivät olleet viimeisen päälle.
 Rauni Hietanen ei pukeudu lycraan. Hän luottaa puuvillaan. Reissun alkutaipaleella Lappeenrannassa oli satsattava alusvaatteisiin.
 Alla Hietasella on Helkaman tavallinen vaihdepyörä, ei mikään maantiekiituri. Ajohanskat hän sai alun perin ystävältään puutarhatöitä varten. Ne kestivät melkein koko reissun, samoin kuin tuuletusaukolla varustetut kurahousut.
 – Rönttävuatteilla männään, linjasi Hietanen varustustaan.
 Lenkkitossuista hän leikkasi palaset pois, etteivät ne hiertäisi nilkkoja. Vammojen ennaltaehkäisyssä auttoi ilmastointiteippi: sitä Hietanen kiersi akillesjänteidensä ympärille.
 – Oikeastaan vain kaksi asiaa on huolettanut: kestävätkö polvet ja persus, hän raportoi tien päältä.
 Mummo haluaa vaseliinia
 Iso kysymysmerkki matkaan lähtiessä oli myös Hietasen kielitaito. Hän puhuu muutaman sanan englantia, muita kieliä vähemmän.
 – Osaan pyytää "coffee" tai "tea".
 Yhtenä pyöräilypäivänä vesi oli lopussa. Hietanen muisti sanan "water", mutta ei muistanut, mikä on pullo englanniksi.
 – Sanoin sitten kaupassa "water" ja ajattelin, että tulkoon missä muodossa tahansa.
 Ranskassa alkoi hiertää. Apteekki löytyi majapaikan läheltä. Hietanen otti kännykän käteen ja kirjoitti Google-kääntäjään "vaseliini" ranskaksi, englanniksi ja saksaksi. Oikea tuubi löytyi hyllystä.
 "Vaseliinia mummolle niin kulkee. Jalkapohjiin, ei muuhun. Pykimään rupeaa.”  (Fillarimummo Facebookissa 18.10.)
 Painajaisten yö kanalassa
 Mutta ilman kahta apuria reissusta ei olisi tullut mitään. Hietasen auttoivat läpi Euroopan Heini-sisko ja "Google-muija".
 Sisko on hoitanut Joensuusta käsin majoitukset. Raunin puhelimeen asennettiin seuranta. Jokaisena pyöräilypäivänä Rauni laittoi siskolleen viestiä reitistä ja voinnista. Sitä mukaa Heini haravoi mahdollisia yöpaikkoja netistä ja varasi petipaikan valmiiksi.
 Kun Fillarimummo löysi perille, ei tarvinnut muuta kuin lyödä passi tiskiin, kuitata huoneen avaimet ja raahata pyörä hissillä petikaveriksi.
 Lisähaastetta toi Hietasen hankala eläinallergia. Ruotsissa yksi maatilamajoitus osui vahingossa kanalan yläkertaan. Monena muunakin yönä Rauni joutui kantamaan höyhentyynyt ja -täkit parvekkeelle.
 Joskus taas viereiseen huoneeseen sattui äänekkäitä naapureita.
 “Tässä hotellissa seinät oli paperia. Olin kolmantena pyöränä pariskunnan sängyssä. Yritin olla hiljaa, mutta toista naista yskitti ja hihitytti puoleen yöhön. Kun ei meno rauhoittunut, soitin Jätkän humpan heille puhelimella, niin sitten heitäkin rupesi nukuttamaan.”  (Fillarimummo Facebookissa 30.10.)
 Google-muija neuvoo mitä sattuu
 Toinen matka-apuri puolestaan käskee eikä kysele. Google-muijan eli Googlen karttasovelluksen ja navigaattorin kanssa Hietasella on ristiriitainen suhde.
 – Juttelen sille vähän niin kuin olemattomalle kaverille autiolla saarella.
 Useammin kuin kerran Google-muija käski topakasti kääntymään, vaikka ei ollut tietä minne kääntyä.
 Belgiassa Hietanen harhaili mutaisella pellolla koko päivän. Pyörää piti välillä kantaa, kengät juuttuivat liejuun. Ja Google-muija neuvoi mitä sattui.
 – Silloin meinasin itkeä, mutta en sitten kuitenkaan itkenyt, Hietanen sanoo.
 Fanit mukana tarakalla
 Sitä mukaa kun matka eteni, Fillarimummon maine kasvoi. Hietasen matkaa on seurattu syys–marraskuussa säännöllisesti Radio Suomen Yle Joensuun aamuissa.
 Facebookissa Fillarimummon fanijoukko kasvoi muutamasta sadasta yli 17 000:een.
 – Minun porukkaani ovat naiset ikäryhmässä 50–100 vuotta. Moni heistä sanoo, että tuntuu siltä, kun saisi itse matkustaa pyörän tarakalla läpi Euroopan.
 Ihmiset ovat lähettäneet Hietaselle kymmenittäin piirustuksia ja runoja. Joku kynäniekka on sanoittanut uudelleen tuttuja lauluja Fillarimummon käänteistä.
 – Antakkeehan mie kerron yhen jutun, Hietanen sanoo Facebook-videoilla, ja tarinaa riittää leveällä Pohjois-Karjalan murteella.
 Hietanen lähti matkaan 5 000 euron budjetilla. Se tarkoitti, että menoista oli pidettävä tarkkaa lukua.
 Matkan edetessä sponsoreita alkoi ilmaantua. Tuttavat vuosien takaa ja Fillarimummon uudet fanit ovat halunneet maksaa Hietasen yöpymisiä. Sponsoritarjouksia tuli välillä niin paljon, että Heini-sisko joutui vetämään liinat kiinni.
 Päähenkilö itse keskittyi polkemiseen.
 – Minulla on pää kestänyt yllättävän hyvin. Olen ajatellut aina vain yhden päivän kerrallaan, Hietanen sanoi, kun matkaa maaliin oli jäljellä enää pari sataa kilometriä.
 Päivämatkat olivat 50–100 kilometriä. Muutaman kerran Hietanen piti monen päivän lepotauon.
 – Väsymys kertyi, mutta ei tullut burnoutia. Osasin kuunnella itseäni.
 Torstaina 25. marraskuuta Rauni Hietanen polki rantareittiä viimeiset kilometrit Malagan keskustaan. Viimeisinä päivinä väsymys painoi melkein yhtä paljon kuin ensimmäisenä ajopäivänä Lieksasta lähtiessä. Mutta Fillarimummo teki sen mitä lupasi eikä muistele matkan koettelemuksia.
 Fillarimummo palaa Lieksaan
 Miltä Euroopa näyttää, kun sen läpi on polkenut pyörällä?
 Kinttupolkua, metsäreittiä, maantietä ja moottoritien laitaa.
 Isoimmat kaupungit Brysseliä lukuunottamatta Hietanen kiersi kaukaa. Niinpä Eurooppa on hänelle Ruotsin karjatiloja, Belgian ja Ranskan loputtomia peltoja ja Espanjan kasvihuonemerta, jonka läpi polkeminen kesti päiväkausia.
 Puuduttavia tunteja pyörän selässä, mutta myös huippuhetkiä: Juutinrauman massiivinen silta ja myrskytuuli, joka meinasi viedä mukanaan. Tai Espanjan jylhät serpentiinitiet ja se, kun Välimeri aukesi silmien eteen ensimmäistä kertaa.
 Sadat ystävälliset ihmiset reissun varrella ja tuhannet somessa.
 Joulukuun alun Rauni Hietanen viettää Espanjassa. Ohjelmassa on fanitapaamisia Aurinkorannikolla, treffit huutokauppakeisari  Aki Palsanmäen  kanssa ja vierailu Fuengirolan suomalaiseen kouluun.
 Hietasen grillin ikkunassa Lieksan satamassa on lappu: "Avataan 1.3.2022."
 Fillarimummo palaa Lieksaan ja grillilleen. Mutta tulipahan poljettua Espanjaan. Faneilleen Rauni Hietasella on ytimekäs viesti:
 – Nauttikkee ja haavveilkkee.

Fillarimummo Rauni Hietanen kirjoitti karttasovellukseen Lieksa-Malaga ja alkoi polkea – nyt 5 000 kilometrin matka on ohi: "Nauttikkee ja haavveilkkee"


Summary: Viime vuonna Suomessa rekisteröitiin lähes 49 000 koiraa. Pentujen rekisteröinnit ohittivat ensimmäistä kertaa tilastointihistoriassa syntyneiden lasten määrän.

Tilastokeskus kertoo, että koiranpentujen rekisteröinnit ohittivat Suomessa ensimmäistä kertaa syntyneiden lasten määrän.
 Vuonna 2020 rekisteröitiin  Kennelliiton mukaan  noin 48 900 koiraa. Uusien rekistöintien määrä kasvoi yli kahdeksalla prosentilla edeltäneestä vuodesta.
 Vaikka pennut ohittivat vauvat ensimmäistä kertaa tilastointihistoriassa, kasvoi myös ihmislasten syntyvyys hieman ensimmäisenä koronavuonna.
 Tilastokeskuksen  väestönmuutostiedot  kertovat, että syntyvyyden yhdeksän vuotta jatkunut lasku pysähtyi vuonna 2020, kun lapsia syntyi noin 850 enemmän kuin toissa vuonna.
 Koirabuumi on kasvanut Suomessa selvästi korona-aikana, kun ihmiset ovat viettäneet enemmän aikaa kodeissaan. Sosiaalisten kontaktien harventuminen on saanut monet hakemaan seuraa koirakaverista.
 Keväällä  Kennelliitto osoitti myös huolensa ilmiöstä . Koirien pentukurssit täyttyivät vauhdilla, ja useissa paikoissa niitä ei pystytty edes järjestämään epidemiatilanteen takia.
 Korona-aika on  muuttanut myös koirien arkea , kun omistajat ovat etätöissä kotona. Osa pennuista ei osaa rauhoittua tai totu olemaan yksin, kun arki palaa normaalimmaksi.
 Keskiviikkoiltana Suomeen syntyi ainakin yhdeksän uutta labradorinnoutajaa
 Suomen suosituin koirarotu viime vuonna oli labradorinnoutaja, joka on keikkunut suosituimpien rotujen listalla jo yli vuosikymmenen. Noutajan suosio ei osoita järkkymisen merkkejä: vuonna 2020 rodun rekisteröinnit ohittivat  aiempien vuosien ennätyksensä .
 Keskiviikkoiltana 24. marraskuuta Suomeen syntyi ainakin yhdeksän uutta labradorinnoutajaa, kun Ylen suursuosion saaneen  Pentuliven  pirkanmaalaisemo Akka saattoi pentueensa maailmaan suorassa lähetyksessä.
 Akka on väriltään musta, mutta kantaa perimässään myös keltaista väriä. Enimmäkseen pennut olivat emonsa värisiä, mutta joukkoon mahtui myös kaksi keltaista. Kuvakaappaus pentulivestä. Pentulive / Yle Tiede
 Noin 300-grammaiset pennut on nyt nuoltu puhtaiksi, ja ne ovat aloittaneet ahkeran ruokailun emon nisillä. Pennut tunnistavat emonsa hajusta ja ovatkin vielä puhtaasti nenänsä varassa. Silmät avautuvat vasta päivien päästä ja korvakäytävät kolmeviikkoisina.
 Maanantaina alkanutta livelähetystä on tähän mennessä katsottu jo lähes kaksi miljoonaa kertaa. Katselutunneissa mitattuna suomalaiset ovat viettäneet pentujen parissa yhteensä jo yli 80 000 tuntia.
 Livelähetys pentulaatikosta jatkuu noin kahdeksan viikon ajan, kunnes pennut tulevat luovutusikään.
 Löytyykö koirakuumetta? Entä oletko sinä katsonut Pentuliveä? Voit keskustella aiheesta 26.11. kello 23:een saakka.
 Katso pentujen kuulumisia Ylen pentulivessä:
 Kasvattaja punnitsi kaikki yhdeksän pentua – katso videot vastasyntyneiden tärkeimmistä hetkistä
 Lue myös:
 Korona-ajan eristyneisyys näkyy koiranpentujen käytöksessä – Effy-mäyräkoiralla on ollut vaikeuksia sosiaalisuudessa

Koiranpennut ohittivat vauvat tilastoissa ensimmäistä kertaa – Ylen Pentuliven suosio kertoo korona-ajan koirabuumista


Summary: Moni lähisuhdeväkivallan uhri kokee häpeää – näin teki myös lempääläinen Päivi Kilpinen. Häpeä on mielen keino suojata itseään, mutta ajan mittaan siitä tulee taakka.

Lapsena  Päivi Kilpinen , 42, näki toistuvasti samaa painajaista. Siinä hiiret purkivat lanka kerrallaan hänen peittoaan niin, että lopulta siitä ei ollut jäljellä mitään.
 Kun unen peitto oli purkautunut viimeistä lankaa myöten, Kilpinen heräsi omaan huutoonsa. Tai siihen, että kasteli vuoteensa.
 – Uni kertoi turvattomuudesta, Kilpinen kertoo.
 Turvattomuus oli perustunne Kilpisen lapsuudessa. Se oli koko ajan läsnä. Kuten myös pelko. Hän kuvaa lapsuudenkotiaan epävakaaksi.
 – Lapsuudessa minuun istutettiin ajatus, että olen riittämätön ja virheellinen.
 Koko lapsuutensa Kilpinen yritti todistaa, että hän kelpaa. Hän omaksui pikkuäidin roolin: siivosi, kokkasi ja hoiti lapsia.
 Mikään määrä suorittamista ei kuitenkaan vienyt pois riittämättömyyden tunnetta ja siitä aiheutuvaa häpeää.
 – Pelko, jota koin lapsena muokkasi minua niin, etten koskaan uskaltanut kyseenalaistaa. Varsinkaan miehiä. Halusin aina miellyttää.
 Ehkä se oli se miellyttämisen halu. Tai tunne siitä, ettei kelpaa kenellekään sellaisena kuin on, mutta vanhempana Kilpinen tuntui vetävän puoleensa tietynlaisia miehiä.
 Sellaisia, jotka käyttivät häikäilemättömästi näitä ominaisuuksia hyväkseen. Sellaisia, jotka satuttivat häntä.
 Alati jäytävä häpeän tunne oli ehkä syy, miksi hän ajautui suhteisiin, joissa hän koki väkivaltaa.
 “Minua ei tarvittu enää”
 Ollessaan kahden alle kouluikäisen pojan yksinhuoltaja Päivi Kilpinen tapasi miehen, joka vei jalat alta.
 Suhde tuntui hyvältä ja eteni nopeasti. Alle vuoden yhdessäolon jälkeen hän tuli raskaaksi ja pariskunta osti vanhan maatilan. Se oli ollut molempien haave jo pidemmän aikaa.
 Maatilalle hankittiin eläimiä ja paikkoja remontoitiin yhdessä. Vauvan syntymä täydensi perheidyllin.
 Pikkuhiljaa asiat kuitenkin muuttuivat. Tunnelma kodissa muuttui.
 Kilpinen kertoo, että mies muuttui äreäksi. Alkoi komentelemaan ja rajoittamaan perhettä. Mieheltä ei saanut enää kysyä tai pyytää mitään, eivätkä vieraat olleet taloon tervetulleita.
 Tietyt paikat tilalla olivat yhtäkkiä Kilpiseltä ja lapsilta kiellettyjä. Vanhempien poikien elintila rajoittui vähitellen yläkertaan.
 "Ihan kuin sydän ja sielu olisi vedetty ulos. Ja jäljellä on enää kuori, jolla koetan mennä eteenpäin." Näin Kilpinen kuvailee elämäänsä ajalta, jolloin hän eli väkivaltaisessa suhteessa. Timo Turpeinen / Yle
 Pariskunnan yhteinen lapsi sen sijaan kylpi miehen rakkaudessa. Töistä tullessaan mies vetäytyi lapsen kanssa viettämään aikaa kahdestaan ja muu perhe sai väistyä. Yhteinen tekeminen pariskunnan välillä loppui, kun lapsi syntyi.
 – Ikään kuin olisin hoitanut tehtäväni. Minua ei tarvittu enää.
 Kilpisen itsetunto mureni pala palalta. Jokainen huuto, vähättely ja pilkka kasaantui mielen sopukoihin ja ennen pitkään hän tunsi itsensä täysin arvottomaksi.
 Mies vertaili häntä vähän väliä muihin. Ne muut olivat aina parempia – hän oli epäonnistunut naisena, avopuolisona ja äitinä.
 Häpeä suojelee mieltä
 Monelle lähisuhdeväkivaltaa kohdanneelle häpeä on tuttu tunne. Se rajoittaa ja pienentää. Eristää ihmisen niin, että lopulta tuntuu kuin olisi yksin koko universumissa.
 Setlementti Tampereen Väkivalta- ja kriisityön yksikön yksikönjohtaja  Satu Hintikka  kertoo, ettäväkivallan uhriksi joutuminen aiheuttaa avuttomuutta ja hallinnan tunteen menetystä.
 Se on vaikea tunne. On vaikea tuntea itsensä täysin avuttomaksi toisen väkivaltaisen käyttäytymisen edessä.
 – Siksi mieli saattaa alkaa suojella ihmistä. Pehmittää koettua traumaattista tapahtumaa.
 Mielen suojarakennelma voi koostua esimerkiksi syyllisyydestä ja häpeästä. Ajatuksesta, että minä itse tein jotain, joka aiheutti tämän kaiken.
 Ajatuskuvio tuo takaisin jonkinlaisen hallinnantunteen. Olo ei ole enää niin avuton, kun ihminen uskottelee itselleen, että olisi voinut toimia jotenkin toisin ja estää tapahtuneen.
 Kääntöpuolena on, että ihminen ottaa kantaakseen häpeän ja syyllisyyden, joka ei kuulu hänelle.
 Se kuuluu tekijälle.
 "Kuin olisi kuristusotteessa"
 Jossain vaiheessa sanat eivät enää satuttaneet tarpeeksi. Pikkuhiljaa kuvioihin astui myös fyysinen väkivalta.
 – Aluksi se oli ohilyöntejä seinään vieressäni, mutta pian lyönnit alkoivat osua.
 Ainoa valonpilkahdus elämässä olivat lapset ja perheen eläimet: erityisesti hevonen, Isku-Matti. Tallille Kilpinen pakeni pahaa oloaan. Se oli ainoa paikka, jossa hän tunsi onnistumista ja hyväksyntää.
 Retu-koira on kulkenut Päivi Kilpisen rinnalla jo kohta vuosikymmenen ja suhtautuu hyvin suojelevasti emäntäänsä.  Timo Turpeinen / Yle
 Aika ajoin hän mietti miehen jättämistä. Se tuntui kuitenkin liian pelottavalta vaihtoehdolta. Vuosia kestänyt pelko ja häpeä lamaannuttivat, eikä hän nähnyt ulospääsyä tilanteestaan.
 – Kuin olisi kuristusotteessa. Siltä tuntuu, kun koko ajan pelkää oman ja lastensa hengen puolesta.
 Mutta sitten tapahtui jotain odottamatonta. Jotain, joka toimi herätyksenä ja jonkinlaisena ensi askeleena kohti vapautta. Isku-Matti kuoli.
 Suhteen loppu
 Hevonen kuoli kaasu- ja ummetusähkyyn. Kilpisen mukaan on todella harvinaista, että hevoselle tulee molemmat samanaikaisesti.
 Ruumiinavauksessa selvisi, että hevosen suoli oli ihan musta. Kilpisen mukaan se kieli siitä, että hevonen oli syönyt rehua, joka olisi pitänyt liottaa.
 – Sitä ei oltu liotettu. Minä olin ainoa, joka ruokki Isku-Mattia, enkä ollut antanut liottamatonta rehua.
 Kilpinen oli Isku-Matin kuolemasta surun murtama. Hevonen oli kuunnellut hänen murheet ja sen selässä sai hetken vapauden ahdistavasta elämäntilanteesta.
 Ja sitten, miltei heti hevosen kuoleman jälkeen, elämä yllätti toisellakin tapaa: mies ilmoitti, että hänellä on toinen nainen. Vaimo voisi painua ulos yhteisestä kodista.
 Nyt Kilpisestä tuntui, että enää mikään ei pidättelisi häntä.
 Häpeän vanki
 Häpeä esti Kilpistä kertomasta kenellekään siitä, minkälaista hänen elämänsä väkivaltaisen miehen kanssa oli ollut. Se on myös yksi syy, miksi hän ei koskaan tehnyt rikosilmoitusta.
 Hän häpesi sitä, miten mies oli häntä kohdellut ja miten se kaikki oli vaikuttanut häneen. Häpeä hiljensi ja piilotti hänet muulta maailmalta.
 – Jäin oman häpeäni vangiksi.
 Häpeää väitöskirjassaan tutkinut tietokirjailija  Ben Malinen  kertoo, että häpeää on vaikea tunnistaa, koska usein se piiloutuu muiden tunteiden taakse. Se on tunne, jota on vaikea käsitellä ja siksi helpompi torjua.
 Vaikka häpeän yrittäisi tukahduttaa ja torjua, kuinka systemaattisesti tahansa, se häilyy taustalla ja vaikuttaa elämään monin tavoin: elämän valintoihin, siihen minne hakee opiskelemaan tai töihin. Kenen kanssa alkaa parisuhteeseen ja minkälaiseen parisuhteeseen jää.
 Häpeä sanelee, mikä on ihmiselle parasta, mihin hän kelpaa ja mihin ei.
 Liian hyvä ollakseen totta
 Vuosien piinan jälkeen Päivi Kilpinen oli vihdoin vapaa.
 Enää ei tuntunut siltä, että pitäisi piiloutua. Hän alkoi taas pitämään itsestään huolta ja kiinnittämään huomiota ulkonäköönsä.
 Hän alkoi jälleen meikkaamaan ja pukeutumaan muihinkin kuin poikiensa vanhoihin vaatteisiin. Kilpinen tunsi kukoistavansa ja sen huomasivat muutkin.
 Kaksi vuotta eron jälkeen hän tapasi uuden miehen.
 – Hän oli maailman ihanin ihminen. Kiltti ja ystävällinen, toi aina kukkia. Vihdoin tuntui siltä, että tulin nähdyksi. Hän oli jopa liian ihana ollakseen totta.
 Ja niin mies olikin.
 Suhteen alusta saakka mies halusi olla Kilpisen kanssa koko ajan. Kun he eivät olleet yhdessä, mies pommitti viesteillä ja puheluilla.
 – Koska on niin ikävä ja minulla on ikävä sinua. Niin mies selitti käytöstään. Ja minä uskoin.
 Mies oli Kilpisen mukaan sairaalloisen mustasukkainen ja epäili ja syytti tätä milloin mistäkin. Hän ei olisi halunnut päästää Kilpistä mihinkään yksin ja halusi koko ajan harrastaa seksiä.
 – Kieltäytyminen tarkoitti hänen mielestään, että olin menossa toisen miehen luokse.
 Miehen käytös oli usein myös hyvin ailahtelevaa: yhdessä hetkessä hän haukkui Kilpisen pataluhaksi ja seuraavassa tyynnytteli kertoen, kuinka ihana hän on.
 – Riitojen päätteeksi mies saattoi lähteä ovet paukkuen ja uhkasi tappaa itsensä.
 Silloin Kilpinen tunsi huolta ja syyllisyyttä. Hän koki olevansa vastuussa siitä, jos mies tekee itselleen jotain.
 Pikkuhiljaa suhteessa alkoi fyysinen väkivalta.
 – Muutaman kerran mies löi minua ja otti kurkusta kiinni. Mutta eniten hän törmäili minuun. Otti vauhtia ja käveli minua päin isolla massallaan.
 Kaiken sen keskellä Kilpinen mietti, miten hän oli taas ajautunut tähän tilanteeseen.
 Ja miten sieltä pääsee pois.
 Herätys
 Erään työpäivän päätteeksi Päivi Kilpinen seisoi työpaikkansa parkkipaikalla autonsa vieressä ja oksensi. Tuska ja epätoivo olivat kasvaneet niin suuriksi, etteivät ne enää pysyneet sisällä vaan pyrkivät väkisin ulos.
 Hän eli jatkuvassa pelossa ja epätietoisuudessa.
 Ikinä ei tiennyt, mitä on vastassa, kun palasi töistä kotiin. Välillä siellä oli hyväntuulinen, ruokaa tekevä mies. Välillä ihmisraunio, joka halusi vetää myös Kilpisen mukanaan epätoivon alhoon.
 Hän eli elämäänsä kuin autopilotilla. Ei tuntenut mitään, ei nähnyt mitään. Hän oli kuin tyhjä kuori, joka suoritti elämää. Toivoi pelastajaa, jotakuta, joka veisi pois kurjasta elämästä.
 – Sitten minun nuorin poikani alkoi voimaan todella huonosti. Se oli herätys, joka sai minut viimein toimimaan.
 Hän soitti Mieli ry:n kriisipuhelimeen useita kertoja. Sieltä hänet ohjattiin Kriisikeskus Osviitan kautta Tampereen Setlementin perheväkivaltaklinikalle.
 Kilpinen pääsi Setlementin asiakkaaksi, missä alkoivat jokaviikkoiset tapaamiset. Niiden avulla hän sai miehen pikkuhiljaa ulos asunnostaan. Ulos elämästään.
 – Helppoa se ei ollut. Mies ei suostunut aluksi lähtemään kodistani. Ja kun hän lähti, en meinannut saada avainta takaisin.
 Mies saattoi tulla eron jälkeen omalla avaimellaan sisään. Käyttäytyä kuin mitään eroa ei olisi tapahtunutkaan. Hän myös seurasi Kilpistä. Odotteli paikoissa, joissa tiesi tämän liikkuvan.
 – Kun puhe kääntyi lähestymiskieltoon, mies jätti minut viimein rauhaan.
 “Olin niin lyöty, rikki, tallottu”
 Pahinta väkivaltaisessa suhteessa elämisessä Kilpisen mukaan on itsetunnon murskaantuminen.
 – Menin ikään kuin rikki sisältä.
 Se on myös syy, miksi väkivaltaisesta parisuhteesta on niin vaikea lähteä pois. Epänormaali muuttuu normaaliksi ja ajatus siitä, että jotain parempaa voisi olla olemassa on pelkkä haavekuva.
 Kilpinen pelkäsin, että jos hän puhuu kokemuksistaan, tapahtuu jotain vielä pahempaa. Että mies tappaa hänet.
 – Samalla ajattelin, että jos lähden, en pärjää yksin. Olin niin lyöty, rikki, tallottu.
 Kaikkein pahimpina aikoina lapset olivat Kilpiselle suuri voimavara. "Ajattelin, että minun pitää kestää, jotta voin huolehtia heistä."
 Timo Turpeinen / Yle
 Eron jälkeen Kilpinen on käsitellyt häpeän tunteitaan. Hän ymmärtää, että miltei kaikki niistä on istutettu häneen lapsuudessa.
 Ajatus siitä, että hän on ihmisenä täysin kelvoton, oli juurtunut niin syvälle sisimpään, ettei sitä edes oikein ymmärtänyt.
 Sitä riittämättömyydentunnetta hän paikkasi loputtomalla miellyttämisellä ja rakkaudella. Huolimatta siitä, miten huonosti häntä itseään kohdeltiin.
 Mutta nyt kaava on katkaistu. Sille tielle hän ei enää aio koskaan lähteä.
 Eheytynyt. Niin Kilpinen kuvaa itseään.
 – En enää miellytä tai tee mitään vain sen vuoksi, että minulla olisi joku. Että tulisin jollekin nähdyksi.
 Yle on tutustunut Kilpisen luvalla perheväkivavaltaklinikan asiakirjoihin, joista käy ilmi, että hän on ollut siellä asiakkaana lähisuhdeväkivallan vuoksi.
 Jos koet tai olet kokenut lähisuhdeväkivaltaa, voit hakea apua esimerkiksi täältä:  Nollalinja ,  Mieli ry:n kriisipuhelin ,  Raiskaus-kriisikeskus Tukinainen
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Joka kolmas nainen Suomessa kokee parisuhdeväkivaltaa – kriisityöntekijä kohtaa uhrin ensimmäisenä: "Kodin pitäisi olla turvallisin paikka"
 "Jos en olisi silloin lähtenyt, en välttämättä olisi tässä" – Tanja eli 10 vuotta väkivaltaisessa suhteessa, eikä poliisikaan osannut tarjota apua
 Kynnys puuttua lähisuhdeväkivaltaan on mielenterveyspalveluissa yhä liian korkea, sanoo asiantuntija – jopa perhesurmalla vihjailu saatetaan ohittaa

Kun Päivi Kilpinen ei halunnut mennä kotiin, hän oksensi parkkipaikalla ja häpesi – vasta silloin hän tajusi tarvitsevansa apua vuosia kestäneeseen väkivaltaan


Summary: Ranskalaiskalastajien mukaan Britannia ei noudata EU:n ja Britannian välistä kauppasopimusta, sillä ranskalaiskalastajat eivät ole saaneet lupia kalastaa Britannian aluevesillä.

Britannian ja Ranskan välinen kalastuskiista on saanut ranskalaiset kalastajat raivoihinsa.
 Ranskalainen kalastajien unioni uhkaa tukkia Britannian ja Ranskan välisen merenalaisen tunnelin eli Kanaalitunnelin.
 Kanaalitunnelin tukkimisen lisäksi ranskalaiskalastajat kertovat aikovansa estää lauttaliikenteen kolmeen tärkeimpään Englannin kanaalin satamakaupunkiin Ranskan puolella.
 – Haluamme osoittaa kykymme vastata Britannian provosoivaan, halveksivaan ja nöyryyttävään asenteeseen, ranskalaiskalastajien edustaja  Gerard Romiti  laukoi.
 Mistä kiistassa on kyse?
 Kalastusoikeudet olivat yksi Britannian EU-eroa seuranneiden kauppaneuvottelujen vaikeimmista kysymyksistä.
 Brexitin myötä Britannialla on yksinoikeus kalastamiseen sen aluevesillä, kun taas Britannian ollessa EU:n jäsen saivat ranskalaiskalastajat kalastaa Britannian aluevesillä.
 Osana neuvotteluja sovittiin, että ranskalaiskalastajat saavat jatkossakin kalastaa Englannin kanaalin alueella.
 Ranskalaisille kalastajille asetettiin kuitenkin uusia ehtoja kalastuslupien saamiseksi.
 Esimerkiksi Britanniaan kuuluvien  Jerseyn saarten alueelle halajavien kalastajien on pitänyt todistaa , että kalastaminen muodostaa merkittävän osan heidän elannostaan historiallisesti.
 Ranskalaiskalastajia pännii erityisesti se, etteivät he ole saaneet tarpeeksi lupia kalastaa Jerseyn lähivesillä. Harri Vähäkangas / Yle
 Jerseyn ja Guernseyn itsehallinnolliset brittisaaret  ovat lisäksi toistuvasti jättäneet myöntämättä  kalastuslupia ranskalaisille.
 Ranska pitää toimintaa EU:n ja Britannian kauppasopimuksen vastaisena. Ranskalaiskalastajat ovat lisäksi toistuvasti valittaneet hankalasta lupabyrokratiasta.
 Britannia sanoo noudattavansa sopimusta
 Britannia ei niele ranskalaiskalastajien syyttelyä. Se kertoo kunnioittavansa tehtyä kauppasopimusta.
 – Olemme pettyneitä tähän uhkailuun. Ranskan pitää varmistaa, ettei mitään laitonta pääse tapahtumaan, pääministeri  Boris Johnson  kertoi tiedottajansa kautta.
 Panokset ovat olleet jo pitkään kovat maiden välisessä kiistassa.
 Viime kuussa Ranskan viranomaiset ottivat haltuunsa brittiläisen troolarin Ranskan aluevesillä ja saattoivat sen Le Havren satamaan.
 Partiovene HMS Tamar saapui toukokuussa Jerseyn edustalle "suojaamaan" paikallisia kalastajia. Aluksen kuva on heinäkuulta 2020. Neil Watkin / AOP
 Tämän vuoden toukokuussa Britannia puolestaan lähetti kaksi sen laivaston partiovenettä suojelemaan omia kalastajiaan Jerseyn lähistölle.
 Euroopan unioni on antanut Britannialle aikaa joulukuun 10. päivään asti ratkaista ranskalaiskalastajien lupakiista.
 Lisää aiheesta:
 Ranskan ja Britannian kalastuskiista uhkaa yltyä kauppasodaksi – mistä riidassa oikein on kyse? Lue vastaukset viiteen kysymykseen
 Englannin ja Ranskan kalastuskiista ylikierroksilla – Ranska uhkasi katkaista Jerseyn sähköt ja Britannia lähetti partioveneitä kalastajien laineille

Ranskalaiskalastajat uhkaavat tukkia Kanaalitunnelin protestina kalastuslupakiistaan Britannian kanssa


Summary: Tilanteesta selvittiin säikähdyksellä, mutta "tieto ehti lähteä järjestelmiin".

Helsingistä Joensuuhun matkalla ollut reittikone joutui vaikeuksiin heti nousun jälkeen ja joutui palaamaan takaisin kentälle torstaina illalla viiden jälkeen. Vaaraa aiheutui Finavian STT:lle antamien tietojen mukaan vain kyseessä olleelle reittikoneelle.
 Finavia ei tarkenna, millaisesta vaarasta oli kyse. Myöskään reittikoneen matkustajamäärää Finavia ei kerro.
 Pelastuslaitos sai ilmoituksen suuresta ilmaliikenneonnettomuudesta heti vaaratilanteen synnyttyä, ja paikalle lähetettiin yhteensä 15 pelastusyksikköä. Kone kääntyi nousun jälkeen heti takaisin ja pystyi laskeutumaan normaalisti Helsinki-Vantaan kentälle.
 Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) kertoi myöhään torstai-iltana  Twitterissä  tekevänsä alustavaa tutkintaa matkustajakoneelle sattuneesta vaaratilanteesta. Otkesin mukaan koneessa oli 34 henkilöä, mutta henkilövahinkoja ei syntynyt.
 Lentoyhtiö voitti reitin kilpailutuksen
 Tapahtuneesta uutisoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat , jonka mukaan konetta lensi Amapola Flyg -niminen lentoyhtiö ja kone oli tyyppiä Fokker 50. Finavia vahvistaa kyseiset tiedot.
 Ilta-Sanomien mukaan Amapola Flyg on ruotsalainen rahtilentoyhtiö, jonka omistaa sijoitusyhtiö Salénia AB. Lehti kertoo, että yhtiö on vuodesta 2018 lähtien liikennöinyt myös joitakin Ruotsin sisäisiä matkustajalentoja ja voitti Joensuun reitin kilpailutuksen.
 – Siinä tuli lento-onnettomuusvaara Amapolalle. Kone kääntyi nousun jälkeen heti takaisin ja laskeutui normaalisti kello 17.19. Mitään lento-onnettomuutta ei ole todellakaan ollut, mutta tieto ehti lähteä järjestelmiin, Finavia kommentoi.
 Juttua päivitetty 25.11. kello 23.15: Lisätty tieto siitä, että Onnettomuustutkintakeskus tekee alustavaa tutkintaa tapauksesta.
 Tämä uutinen julkaistiin vahingossa niin, että siitä tuli Ylen Uutisvahti-sovelluksen käyttäjille Herätys-ilmoitus. Pahoittelemme.

Helsingistä Joensuuta kohti lähtenyt reittikone joutui vaaratilanteeseen heti ilmaan noustuaan – Otkes tutkii tapausta


Summary: Hintojen pikainen korottaminen ja laskeminen suuren alennusprosentin aikaansaamiseksi on kielletty laissa. Tavoitteellista harhaanjohtamista on kuitenkin vaikeaa näyttää toteen.

Tarjouspäivä Black Fridayn aikana on mahdollista löytää esimerkiksi televisio, kello tai kodinkone jättialennuksella.
 Yhdysvalloista rantautunutta ostospäivää vietetään perjantaina 26. marraskuuta. Monissa kaupoissa kampanja on laajennettu koskemaan koko kuluvaa viikkoa.
 Monet suurista alennusprosenteista ovat kuitenkin vähintäänkin hämääviä tai jopa suoranaisia huijauksia.
 Kymmenien tuhansien tuotteiden hintaa on nimittäin ensin nostettu ja sitten laskettu, mikä saa alennusprosentit näyttämään suuremmilta.
 Tämä selviää hintavertailupalvelu Hintaoppaan keräämästä hintadatasta yli tuhannelta Suomessa toimivalta verkkokaupalta. Mukana on Hintaoppaan mukaan kaikki suuret suomalaiset verkkokaupat.
 Selvityksessä verrattiin yli puolen miljoonan tuotteen hintoja 1. lokakuuta ja 23. marraskuuta välillä.
 Miltei joka seitsemännen – eli yhteensä yli 70 000:n – tuotteen hintaa on nostetu ja laskettu edestakaisin.
 – Kaikista seuraamistamme tuotteista 13,5 prosentin hintoja nostettiin ensin ja laskettiin Black Friday -viikon aikana, Hintaoppaan maajohtaja  Liisa Matinvesi-Bassett  sanoo.
 Kaikkien tuotteiden kohdalla kyse ei ole harhaanjohtavasta hinnoittelusta. Etenkin elektroniikkaa myyvissä kaupoissa käytetään paljon niin sanottua dynaamista hinnoittelua. Siinä tuotteiden hintoja muutetaan jatkuvasti läpi vuoden.
 – Sitä on vaikea arvioida tarkkaan, kuinka suuressa osassa kyse on ollut tavoitteellisesta harhaanjohtamisesta, Matinvesi-Bassett toteaa.
 Lukuisissa tapauksissa alennusta edeltävä hintojen nosto on kuitenkin niin suuri, että tavoitetta harhaanjohtavasta alennusprosentista voi pitää päivänselvänä.
 Esimerkiksi 199 euroa maksavien kuulokkeiden hinta oli Hintaoppaan hintahistoriatietojen mukaan nostettu ensin 400 euroon, minkä jälkeen hinta pudotettiin takaisin 199 euroon Black Friday -viikolla.
 Alennus näyttää siis tällöin olevan 50 prosenttia.
 Eniten hintojen nostoja ja laskemisia on työkaluissa
 Tuotekategorioista edestakaisia hinnanmuutoksia on tehty Hintaoppaan datan mukaan eniten työkaluissa. Hintaoppaan seuraamissa kaupoissa näin on tehty jopa 28 prosentissa työkaluista.
 Toiseksi eniten hintoja on nostettu ja sitten laskettu sisustustarvikkeissa ja huonekaluissa. Niistä joka viidennen hinta on liikkunut ylösalas.
 Kolmanneksi eniten näin on tehty vaatteiden kohdalla, joista 14 prosentin hintoja nostettiin ja laskettiin vertailuaikana.
 Matinvesi-Bassett suosittelee kuluttajia olemaan tarkkaavaisia keinotekoisten alennusten havaitsemiseksi.
 – Alennustuotteiden hintoja kannattaa verrata useiden kauppojen välillä, ja lisäksi on hyvä katsoa tuotteen hintahistoriaa.
 Hänen mukaansa Black Friday -päivä on keinotekoisista alennusprosenteista huolimatta silti keskimäärin vuoden edullisin ostoshetki. Yli kymmenen prosentin alennuksia on lähes joka viidennessä tuotteessa.
 – Niissä keskimääräinen alennusprosentti on 23.
 Mitä tehdä, jos epäilee valehinnoittelua?
 Hintojen pikainen korottaminen ja laskeminen suuren alennusprosentin aikaansaamiseksi on kielletty kuluttajansuojalaissa.
 – Laki pitää harhaanjohtavana menettelyä, jossa hintaa nostetaan lyhyeksi ajaksi juuri ennen mainoskampanjaa, jotta sen jälkeen voisi ilmoittaa suurista hinnanalennuksesta, sanoo Kilpailu- ja kuluttajaviraston erityisasiantuntija  Saija Kivimäki .
 Kivimäen mukaan on kuitenkin hankala määrittää ja näyttää toteen, milloin kyse on tavoitteellisesta harhaanjohtamisesta.
 – Ensin pitää pystyä määrittämään, mikä on normaalihinta. Se on vaikeaa, koska osassa tuotteista hinnoittelu elää jatkuvasti.
 Jos kuluttaja epäilee ostaneensa tuotteen keinotekoisella alennusprosentilla, Kivimäki suosittaa ottamaan ensiksi yhteyttä tuotteen myyneeseen kauppaan. Lisäksi kannattaa tehdä ilmoitus kuluttaja-asiamiehelle.
 Lain mukaan tällainen harhaanjohtava hinnoittelu ei johda oikeuteen saada korvauksia. Kivimäki toteaa, että kaupat voivat silti tehdä ostajille vapaaehtoisia hyvityksiä.
 Kuluttaja-asiamies voi myös pyytää kaupalta selvityspyyntöä, jos se epäilee kaupan käyttävän harhaanjohtavaa hinnoittelua.
 – Valtaosa valvontatapauksista johtaa siihen, että neuvottelun tuloksena yritys luopuu vapaaehtoisesti lainvastaisesta menettelystä ja antaa siitä sitoumuksensa, Kivimäki kertoo.
 Kuluttaja-asiamiehellä on myös mahdollisuus määrätä kielto tai saattaa asia markkinaoikeuteen jos tarve vaatii.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 26.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Hintatietoisuus voi hämärtyä Black Friday -hulinassa – Emilia Koikkalainen on silmä tarkkana: "Ei minua kauhean helposti pysty jekuttamaan"
 Julia Thurénin kolumni: Ostan vähintään viiden vuoden tarpeisiin

Tuhannet Black Friday -tarjoukset ovat valealennuksia, paljastaa data


Summary: Jääkiekkovaikuttaja Kalervo Kummola tietää, että vieraat saattavat toisinaan arastella häntä, mutta paljasti samalla itsekin jännittäneensä erään arvovaltaisen henkilön kohtaamista.

Puoli seitsemän -ohjelman mysteerijuontajaviikko päättyi tuttavallisissa tunnelmissa, kun ohjelman vakiojuontajan  Mikko Kekäläisen  viereen juontopariksi istahti oma vaimo, Yle Urheilun vastaava tuottaja  Kristiina Kekäläinen .
 Kristiina Kekäläinen muisteli lähetyksessä mieleenpainuvaa kohtaamistaan illan vieraan jääkiekkovaikuttaja  Kalervo Kummolan  kanssa ja kertoi jännittäneensä aika lailla. Kyseessä oli Urheilugaalaa edeltänyt Urheilijagaala vuonna 2007, ja Kristiina juonsi tilaisuutta vastikään aloittaneena toimittajana ja juontajana.
 – Tampere-talon iso katsomo oli täynnä ja ensimmäisessä rivissä istui Tamperetalon toimitusjohtaja Kalervo Kummola. Huh huh, silloin jännitti, Kristiina Kekäläinen kertasi nauraen.
 Kummola kertoi lähetyksessä, että ne, jotka eivät häntä tunne, saattavat jännittääkin "rautakanslerin" kohtaamista, mutta tutut eivät.
 Twitter-tilillään Kummolalla lukeekin: Toisten mielestä rautakansleri, toisten nallekarhu.
 Mutta onko taitavaa verkostoitujaa ja monessa mukana ollutta Kummolaa koskaan jännittänyt jonkun henkilön kohtaaminen?
 – Tuo on hyvä kysymys. Kyllä minua jännitti vähän silloin, kun olin vastaanottamassa  Bill Clintonia . Minun piti Tampere-talossa spiikata hänet sisään ja tankkasin mielessäni englanniksi, että: "Yhdysvaltain 42. presidentti".
 Kummola muisteli, että hänen jännittyneisyyden taisi huomata joku toimittajakin.
 Clinton oli Tampere-talossa pitämässä luentoa ja Kummola luonnollisesti paikan toimitusjohtajana hoiti isännöinnin.
 – Totta kai mietin, että tässä on nyt Yhdysvaltain entinen presidentti, mutta siinä miehessä oli karismaa, jotain ihan epätavallista, Kummola muisteli.
 Katso koko lähetys Areenasta:

Kalervo Kummola on taitava verkostoituja, mutta Bill Clintonin kohtaaminen jännitti: "Hänessä on karismaa ja jotain ihan epätavallista"


Summary: Emilia Teerikangas toivoo, että Kokkolan suomalainen seurakunta voisi jatkossa kohentaa kuvaansa työnantajana.

Kokkolassa pitkällisen valituskierteen aiheuttanut suomalaisen seurakunnan kappalaiskiista on tullut päätepisteeseen.
 Pari vuotta kestänyt erikoinen prosessi ratkesi, kun lopulta valitusrumban päätteeksi kappalaisen virkaan valittu  Emilia Teerikangas  kertoo nyt kieltäytyvänsä pestistä.
 Vuosien varrella Kokkolan suomalaisen seurakunnan seurakuntaneuvosto  torppasi perustelematta kahdesti  ansiovertailussa pätevimmäksi hakijaksi todetun Teerikankaan valinnan. Asiaa on puitu pariin otteeseen hallinto-oikeudessa ja virantäyttö on roikkunut kesken pari vuotta.
 Yllätyskäänne tapahtui lokakuussa, kun neuvosto lopulta taipui valitsemaan Teerikankaan. Hallinto-oikeus palautti asian seurakuntaneuvostoon uuteen käsittelyyn, eikä neuvosto saanut asiaan valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta.
 Prosessin taustalla on arveltu olevan herätysliikkeiden vahva vaikutus ja se, että Teerikangas suhtautuu myönteisesti seksuaalivähemmistöihin.
 Lue seuraavaksi: Yllätyskäänne Kokkolan kappalaiskiistassa: Kirkkoneuvosto taipui valitsemaan Emilia Teerikankaan virkaan – hylkäsi aiemmin kahdesti
 Seurakuntaneuvostolle lähettämässään vastauksessa Teerikangas kuvailee prosessia traumaattiseksi ja raskaaksi, eikä hän siksi voi palata seurakuntatyöhön.
 – Prosessin jättämät traumat eivät hetkessä parane ja koen, että nyt on aika parannella haavoja.
 Etenkin viimeisen vuoden aikana prosessissa ilmi tulleet asiat ovat vaikuttaneet Teerikankaan mukaan päätökseen.
 – Paitsi, että olen tullut perusteettomasti ohitetuksi virantäytössä, olen joutunut lukemaan kirkollisvalitukseen liittyviä asiakirjoja, joissa osaamistani, ammattitaitoani ja kutsumustanikin on vähätelty. Myös asian saama laaja julkisuus on ollut taakka, vaikka se pääosin olikin positiivista, kertoo Teerikangas kokemastaan.
 Lue myös: Vapaamielisyys luikertelee kirkkosaliin naisten kautta, uskovat jotkut – ja siksi Emilia Teerikangas ei vieläkään pappina kelpaa kaikille
 Hän kertoo, ettei olisi kyennyt prosessiin ilman suurta tukea työkavereiltaan, osalta neuvostoa sekä suurelta seurakuntalaisten joukolta.
 Teerikangas elättelee toiveita, että voisi myöhemmin palata seurakuntatyöhön. Hän toivoo prosessin vaikuttavan siihen, ettei kenenkään tarvitse käydä läpi tätä samaa ja että Kokkolan suomalainen seurakunta voi kohentaa kuvaansa työnantajana.
 Teerikankaan työura jatkuu Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu Centriassa, missä hän kouluttaa kirkon nuorisotyönohjaajia.
 Kokkolan suomalaisen seurakunnan seurakuntaneuvosto merkitsi asian tiedoksi ja saattaa asian tiedoksi myös Oulun hiippakunnan tuomiokapitulille.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 27. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue myös:
 Kokkolassa seurakuntaneuvosto vie pari vuotta jatkuneen kappalaiskiistan korkeimpaan hallinto-oikeuteen
 Kokkolan kappalaiskiista mutkistuu – virantäytössä kahdesti sivuutettu pastori valittaa jo toistamiseen hallinto-oikeuteen
 Kiistelty naispastori ohitettiin virantäytössä jo toista kertaa Kokkolassa – Vähemmistöön jääneet: "Herää vakava kysymys, onko syrjitty työhönotossa"
 Pridesta tuli kova pala Kokkolassa: seurakuntaneuvosto miettii nyt irtisanoutumista kaikesta yhteistyöstä sateenkaariliikkeen kanssa
 Kokkolan kappalaiskiista hallinto-oikeuteen – sivuutettu pastori kaipaa yhä perusteita päätökselle
 Oikaisuvaatimus kappalaisen virasta äänestettiin nurin Kokkolassa – Kirkkoherra: "Hyvin surullinen olen"
 Kappalaiskiista jatkuu Kokkolassa: sivuutettu seurakuntapastori ei tyydy tilanteeseen, vaan teki asiasta oikaisuvaatimuksen

Vuosia kestänyt kappalaiskiista päätökseen Kokkolassa – Kahdesti sivuutettu, pätevin hakija sai viran, mutta ei enää halua sitä: "Prosessin jättämät traumat eivät hetkessä parane"


Summary: Matkailu- ja ravintolapalveluiden etujärjestö pitää rajoituksia odotettua kovempina. Palvelualojen ammattiliitto kuvailee alan tuntemuksia raskaiksi. Videolla helsinkiläiset asiakkaat kertovat näkemyksensä tiukkenevista rajoituksista.

Ravintoloita koskeviin koronarajoituksiin on tulossa viikonloppuna kiristyksiä heikentyneen koronavirustilanteen takia.
 Sote-ministeriryhmä  suosittaa hallitukselle , että alkoholin anniskelua tullaan rajoittamaan kello 17 lähtien. Käytännössä alkoholia ei siis saa myydä kello 17 jälkeen niissä ravintoissa, joissa ei ole käytössä koronapassia. Rajoituksien on tarkoitus tulla voimaan sunnuntai 28. marraskuuta.
 Matkailu- ja ravintolapalveluiden etujärjestö MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi  pitää rajoituksia odotettua kovempina.
 – Tämä tarkoittaa sitä, että koronapassi otetaan käyttöön huomattavasti laajemmin. Myöskin illallisruokaa tarjoavissa ravintoloissa koronapassi otetaan käyttöön aikaisemmin. Koronapassin merkitys kasvaa selvästi.
 Palvelualojen ammattiliitto PAMin puheenjohtajan  Annika Rönni-Sällinen  toivoo, että koronapassin käyttöä laajennettaisiin myös muilla toimialoilla.
 – Se, että rajoitukset kohdistuvat ainoastaan ravintola-alaan, tuntuu vähän epäoikeudenmukaiselta.
 – Kyllä tämä aika raskaalta tuntuu. Työntekijät alkavat olla tosi väsyneitä. Viesti kentältä on, että jatkuva epävarmuus alkaa kuormittaa ihmisiä toden teolla.
 Rajoitukset eivät koske paikkoja, joissa ei myydä alkoholia, esimerkiksi kahvilat ja pikaruokalat pysyvät auki ilman koronapassia.
 NoHo ottaa passin käyttöön yli sadassa ravintolassa
 MaRan Lapin mukaan koronapassiin suhtaudutaan ravintoloissa myönteisesti.
 Koronapassi tarkoittaa todistusta koronarokotuksista, tuoreesta negatiivisesta testituloksesta tai sairastetusta taudista. Se on ollut käytössä Suomessa lokakuun puolivälistä saakka sellaisissa ravintoloissa ja esimerkiksi sisäliikuntapaikoissa, joihin on kohdistunut rajoituksia.
 Lapin mukaan järjestön huoli kohdistuu erityisesti yökerhoyrityksiin sellaisilla alueilla, joilla rokotevastaisuus on suurta, kuten esimerkiksi Pohjanmaalla.
 – Miten yritykset selviävät siellä? Ne joutuvat ilman omaa syytä vaikeaan tilanteeseen.
 Suomen suurimpiin kuuluva ravintolayhtiö NoHo Partners kertoi heti tiedotustilaisuuden jälkeen, että se aikoo ottaa koronapassin käyttöön pandemian leviämisalueilla sunnuntaista lähtien. Passin käyttöönotto koskee yli sataa yhtiön ravintolaa. Jo ennen tätä koronapassi on ollut käytössä yhtiön yökerhoissa pandemian leviämisalueilla.
 – Kokemukset passin käytöstä ovat pääasiassa olleet myönteisiä ja sen käyttö on sujunut hyvin yhteistyössä asiakkaidemme kanssa, NoHo Partnersin toimitusjohtaja  Aku Vikström  sanoo tiedotteessa.
 "Tulee vaikuttamaan musertavasti"
 Vantaalaisen olutravintola Pikku-Janon toimitusjohtaja  Jari Sikkilä  ei ole mielissään uusista rajoituksista. Hänellä on kaksi muutakin ravintolaa pääkaupunkiseudulla.
 – Uskon, että tämä tulee vaikuttamaan meidän toimintaamme musertavasti. Se tulee kääntämään ihmisiä pois, Sikkilä sanoo.
 – Arki-illat tulevat hiljenemään todella kovasti.
 Sikkilän ravintoloissa ei ole kysytty aikaisemmin koronapassia. Sikkilä sanoo, ettei hän ole ollut koronapassia vastaan, sitä vaan ei ole tullut otettua käyttöön aiemmin liiketoiminnallisista syistä.
 – Nyt on sitten pakko ottaa koronapassi käyttöön.
 Rajoitusten tiukentamisesta päätetään lopullisesti valtioneuvoston istunnossa, mikä tapahtuu sosiaali- ja terveysministeriön mukaan mahdollisimman pian. Ylen tietojen mukaan hallituspuolueista löytyy tukea ravintolarajoitusten kiristämisestä.
 Uudet rajoitukset koskevat epidemian leviämisvaiheen alueita.
 Niitä ovat tällä hetkellä Etelä-Pohjanmaa, Kanta-Häme, Keski-Pohjanmaa, Kymenlaakso, Pirkanmaa, Pohjanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Päijät-Häme, Satakunta, Uusimaa ja Varsinais-Suomi sekä Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri.
 Korjaus klo 21.58 korjattu Pikku-Janon Jari Sikkilän nimi oikein.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 26.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Anniskeluun tiukat rajoitukset viikonloppuna, ilman koronapassia ravintola ei saa myydä alkoholia kello 17 jälkeen

"Tämä vaikuttaa meidän toimintaamme musertavasti" – näin ravintola-ala ottaa vastaan uudet rajoitukset


Summary: Ranskalainen siirtolaisjärjestö pelkää siirtolaiskuolemien tilanteen pahenevan Englannin kanaalissa Välimeren kaltaiseksi.

Ranska ja Britannia aikovat kiristää siirtolaisten ylitysyritysten vastaisia toimia Englannin kanaalilla. Keskiviikkona uutisoitiin, että lähes 30 siirtolaista kuoli yrittäessään ylittää kanaalia.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Britannian pääministeri  Boris Johnson  keskustelivat aiheesta puhelimitse. Macron julisti, että kanaalista ei pitäisi tulla hautausmaata.
 Ranskalaisen siirtolaisjärjestön mukaan riskinä on, että Englannin kanaalissa nähtäisiin tulevaisuudessa yhtä laajalti siirtolaiskuolemia kuin Välimerellä, jota ylittävien siirtolaisten kuolinluvut ovat tällä hetkellä paljon korkeammat.
 – Englanti on aivan vastapäätä, ihmiset tulevat jatkamaan ylittämistä, sanoi ranskalaisen Auberge de Migrants -järjestön  Pierre Roques .
 – Niin kauan kuin turvallisia kulkuväyliä Englannin ja Ranskan välillä ei järjestetä tai niin kauan kuin näitä ihmisiä ei voida laillistaa Ranskassa, rajalla kuolee ihmisiä, ranskalaisen Utopia56-yhdistyksen  Charlotte Kwantes  sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Ajatushautomo: Maat väistelevät vastuuta
 Ranskalainen L'Express kirjoitti aiemmin tänä vuonna , että ylitysyritykset kanaalilla ovat lisääntyneet muun muassa siksi, että rajatoimien kiristyessä muut keinot päästä Britanniaan ovat vähissä.
 Esimerkiksi Pohjois-Ranskassa sijaitsevan Calais'n satamaan tai kanaalin alla kulkevaan tunneliin pääsyä kontrolloidaan. Myös brexitillä arvioidaan olevan vaikutuksia.
 Ranskalaisen kansainvälisiin suhteisiin keskittyvän ajatushautomon  Matthiue Tardis  summaa lehdelle, että Ranska ja Britannia voisivat halutessaan neuvotella laillisia rajanylityskeinoja siirtolaisille, joilla on jo valmiiksi perhettä Britanniassa. Tardis näkee, että maat väistelevät vastuuta.
 Poliittista läpimurtoa odotellessa monilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin yrittää kanaalin yli vaarallisesti veneillä.
 Aiemmin ranskalaisviranomaiset kertoivat keskiviikkona 31 kuolleesta, mutta maan sisäministeriö tarkensi myöhemmin määräksi 27.
 Ranskan viranomaisten mukaan 31 500 ihmistä on yrittänyt kanaalin yli tänä vuonna.


Summary: Lemin kunta päätti osallistua Black Friday -päivään ja laittaa kaksi tonttia huutokauppaan. Toiveena on saada edes tonni.

Lappeenrannan naapurikunta Lemi ei jäänyt katsomaan vierestä, kun tarjousten päivä Black Friday alkaa.
 3 000 asukkaan Lemi kärsii monen muun suomalaisen kunnan tavoin vähenevästä asukasmäärästä. Niinpä kunta kehitti keinon saada kuntaan edes muutama uusi asukas.
 Lemin kirkonkylän alue on perinteistä omakotitaloaluetta.  Riitta Väisänen / Yle
 Black Friday -perjantaina kunta laittaa huutokauppaan kaksi omakotitalotonttia.
 – Itselläni jos olisi vapaa-ajanongelmia, ostaisin toisen itselleni. Itse olen siihen viereen ollut kahta taloa rakentamassa, että ei se huono paikka ole, naurahtaa Lemin vt. kunnanjohtaja  Tommy Vesterlund .
 Toiveena edes tonni
 Huutokaupattavia tontteja on kaksi. Toinen sijaitsee Lemin kirkonkylällä ja toinen reilun 11 kilometrin päässä Kuukanniemen asutusalueella.
 Kooltaan ne ovat noin 1 200 neliömetriä, ja rakennusoikeutta niissä on noin 300 neliömetriä.
 – Kyllä minä toivon, että parin tonnin hujakoille hinta tulisi. Kaikki mikä on tonnin päälle, on hurjan hyvä, sanoo vt. kunnanjohtaja Tommy Vesterlund.
 Tonttien pohjahinta on 200 euroa. Tarkoitus oli siten saada omat kulut huutokaupasta pois, ettei kauppa menisi aivan tappiolle. Normaalihinta tonteille olisi noin 2 000–3 000 euroa.
 – Onhan tämä kunnallekin vähän sellainen mainoskampanja. Jos 200 euroa joutuu tontista maksamaan, niin ei se ole paha hinta. Kaupanvahvistaja ottaa 120 euroa, sanoo Vesterlund.
 Lemin kunnanvirastolla odotetaan kovasti kuntaan uusia asukkaita.  Riitta Väisänen / Yle
 Ajatus Black Friday -huutokaupasta tuli jo kesällä valtuustoaloitteesta. Siinä kehotettiin nimenomaan tarttumaan Black Friday -tapahtumaan.
 – Suurin houkute kunnalle ja varsinainen ajatus koko huutokaupassa on, että saadaan uusia asukkaita. Koulut ovat tonttien lähellä.
 Vireyttä kuntaan
 Vt. kunnanjohtaja Tommy Vesterlundin katse on jo ensi yössä. Hän aikoo itse katsoa, miten kauppa kello 00.01 lähtee liikkeelle.
 Usein huutokaupoissa vauhti kiihtyy loppua kohden juuri vähän ennen kuin huutokauppa päättyy. Niinpä vt. kunnanjohtajankin perjantai-ilta saattaa venyä.
 – Eihän se tarvitse kuin 2–3 kiinnostunutta kilpailemaan yhdestä tontista, niin kauppa kiihtyy. Innolla odotan mitä tuleman pitää.
 Nyt myytävät tontit eivät jostain syystä ole menneet aiemmin kaupaksi. Vesterlund arvelee, että niitä ei vain ole markkinoitu tarpeeksi.
 Lemillä syödään särää. Siksi kunnassa on kaksi säräravintolaa.  Riitta Väisänen / Yle
 Myytäville tonteille on Vesterlundin mukaan helppo rakentaa.
 – Niissä on infra valmiina. Kuukanniemen tontilta näkyy järvikin.
 Kun huutokauppa on ohi, pitää Lemin kunnanvaltuuston vielä määräysten mukaan hyväksyä kauppa. Ostajilla on pari vuotta aikaa aloittaa rakentaminen tai ainakin hakea rakennuslupaa.
 Tommy Vesterlund on normaalisti kunnan tekninen johtaja, mutta hoitaa kunnanjohtajan tehtäviä vielä muutaman päivän ajan. Uusi kunnanjohtaja  Kati Rekola  aloittaa virassa joulukuun alussa.
 – On ollut kiva touhuta vähän tällaista erikoisempaakin juttua, sanoo Vesterlund.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 26.11. kello 23:een saakka.

Black Friday meni aivan uudelle tasolle – Lemin kunta kehitti perjantaiksi kikan, jolla se tavoittelee edes muutamaa uutta asukasta


Summary: Varmistuneita kuolonuhreja on aiemmin raportoitu 14. Kuolonuhrien joukossa on myös pelastajia.

Siperiassa 52 ihmisen uskotaan kuolleen hiilikaivosonnettomuudessa torstaina, kertovat venäläiset uutistoimistot.
 Alustavien tietojen mukaan kukaan kaivokseen jäänyt ei ole selvinnyt hengissä, kertoo valtion uutistoimisto Tass pelastustöissä toimivan lähteensä perusteella.
 Myös Interfax ja RIA Novosti kertovat kuolonuhrien määräksi alustavien tietojen perusteella 52. Interfaxin lähteen mukaan uhrien kuolinsyy olisi häkämyrkytys.
 Varmistettuja kuolonuhreja on aiemmin raportoitu neljätoista. Heistä yksitoista on kaivoksen työntekijöitä ja kolme pelastajia.
 Noin 35 kaivostyöntekijän on kerrottu olevan edelleen maan alla, eikä heihin ole saatu yhteyttä. Myös kolme pelastajaa on kadonnut pelastustöissä.
 Pelastustyöntekijöiden mukaan kadoksissa olevien etsintä jouduttiin ainakin väliaikaisesti lopettamaan räjähdysvaaran vuoksi.
 Kaivoksessa oli onnettomuuden aikaan noin 285 työntekijää. Pelastuneista 38 tarvitsi sairaalahoitoa.
 Kaivos täyttyi savusta
 Venäjän federaation tutkintakomitea avasi tapahtuneen vuoksi rikostutkinnan. Myöhään torstaina tutkijat kertoivat, että kolme ihmistä on otettu kiinni, mukaan lukien kaivoksen johtaja.
 Tutkintakomitean mukaan alustavan tutkinnan aikana osoittautui, että kiinni otetut ovat rikkoneet turvallisuusmääräyksiä.
 Paikallisten tutkijoiden mukaan kaivos täyttyi savusta torstaiaamuna paikallista aikaa.
 Kaivosonnettomuudet ovat melko yleisiä Venäjällä ja koko entisen Neuvostoliiton alueella huonojen turvallisuusstandardien, työolojen valvonnan puutteen ja neuvostoaikaisten laitteiden vanhenemisen vuoksi.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kutsui tapahtunutta suureksi tragediaksi.
 – Valitettavasti tilanne ei ole helpottumassa yhtään. Pelastajatkin ovat vaarassa, Putin sanoi torstaina alkuillasta Suomen aikaa.

Yli 50 ihmisen uskotaan kuolleen Siperian kaivosonnettomuudessa


Summary: Toinen koronajoulu sai osan haastattelluista helsinkiläisistä mietteliäiksi, mutta kuitenkin toiveikkaiksi. Joulu koetaan tärkeäksi yhteiseksi ajaksi läheisten ihmisten kanssa.

Joulukauden avajaisia vietetään tänä viikonloppuna useissa kaupungeissa. Helsingissä joulu avattiin lauantaina Aleksanterinkadulla ja perinteiset Tuomaan markkinat alkoivat samaan aikaan Kauppatorilla.
 Lue myös:  Joulukausi avataan tänään Helsingissä, jouluisia tapahtumia muuallakin Uudellamaalla
 Tuomaan markkinat avautuivat lauantaina Helsingin Kauppatorilla. Perinteisen yli 100 käsityöläisen ja pientuottajan joulumyynnin lisäksi tapahtumassa on myös sirkus- ja musiikkiesityksiä. Mårten Lampén / Yle
 Turussa vietettiin lauantaina joulunavaustapahtumaa, johon kuuluvat esimerkiksi jouluparaati ja Vanhan Suurtorin Joulumarkkinoiden avaus.
 Tampereella joulukausi avataan huomenna sunnuntaina jouluparaatilla. Tampereen Joulutorista osa aukesi jo tänään.
 Oulussa eiliselle perjantaille suunniteltu  Joulukadun avajaiset -tapahtuma peruttiin  vaikean koronavirustilanteen vuoksi.
 Kävimme kyselemässä ihmisten joulumietteitä Helsingin Senaatintorilla.
 Tästä se joulun odotus alkaa...
 Emilia Malinen ja Antton Muikkula sanovat, ettei korona-aika estä jouluajasta nauttimista. Mårten Lampén / Yle
 Helsingissä opiskelevat ja muualta pääkaupunkiin muuttaneet  Emilia Malinen  ja  Antton Muikkula  seurasivat Senaatintorin joulukauden avausta myös viime vuonna. He tulivat viettämään yhteistä aikaa tapahtumaan tänäkin vuonna.
 – Tällä se joulun odotus lähtee vasta käyntiin, Malinen sanoo.
 – Aika äkkiä on tullut joulun läheisyys, ei ole vielä hirveästi kerennyt miettiä. Ehkä se nyt tästä lähtee, Muikkula sanoo.
 Molemmat myöntävät korona-ajan vaikuttavan jouluun, mutta ei estävän siitä nauttimista.
 Lahjoja on kiva avata
 Nurmijärveläiset Taru, Lilian ja Lila Luostarinen ovat osallistuneet joulukauden avaukseen Senaatintorilla myös muina jouluina. Mårten Lampén / Yle
 Nurmijärveläiset  Lila  ja  Lilian Luostarinen  jännittävät jo joulun tuloa. Ennen tilaisuuden alkamista Liliania jännitti pukin näkeminen niin paljon, että kysymyksiin rohkeni vain nyökätä. Isosisko myönsi tehneensä jo lahjalistan.
 – Kivoja tunnelmia, odotan ainakin lahjoja, että pääsee avaamaan niitä, Lila Lustarinen sanoi.
 Lapset olivat liikkeellä äitinsä  Taru Luostarisen  kanssa. He aikoivat käydä syömässä ja vierailla myös Tuomaan markkinoilla.
 Toivottavasti kahden vuoden jälkeen jouluksi Englantiin
 Veera, Rob, Taika ja Lumi Wilson aikovat lähteä parin viikon päästä jouluksi Englantiin, jos se vain on mahdollista. Mårten Lampén / Yle
 Wilsonin  perhe  Veera  ja  Rob  sekä tyttäret  Taika  ja  Lumi  tulivat seuraamaan ensimmäistä kertaa joulunavaustapahtumaa.
 – Olemme lähdössä perheen luokse Englantiin. Kovasti toivomme, että pääsemme jouluksi sinne, sillä kaksi vuotta on mennyt niin, ettei ole päästy käymään, helsinkiläinen Veera Wilson sanoo.
 Mukaan lähtee suomalaisia perinteitä kuten pipareita, joulukinkkua ja muuta suomalisillle tyypillistä, mutta rinnalla vaalitaan myös brittiläisiä perinteitä.
 – Yhdistämme kahden joulun perinteitä ja vietämme isoa perhejoulua.
 Wilson kokee, että joulutapahtumat tuovat joulufiilistä. He ovat jo ottaneet kodin joulukoristeet esiin, joulukuusta ei tänä vuonna oteta matkan vuoksi.
 – Kaikilla on ollut rankka kaksi vuotta, ihana alkaa miettiä positiivisia asioita ja joulujuttuja, Wilson sanoo.
 Joulufiilis vielä alavireinen
 Helsinkiläinen Petri Kauhanen kokee, että korona-aika varjostaa myös joulun odotusta. Hän toivoo kaikille jouluun iloa. Mårten Lampén / Yle
 – Kyllä ne fiilikset ovat ehkä vähän vajaat ja puuttelliset, kun ei ole lunta maassa. Tunnelmat ovat ehkä vähän semmoiset alavireiset, sanoo helsinkiläinen  Petri Kauhanen .
 Toinen koronajoulu vaikuttaa Kauhasen mielestä tunnelmaan. Hän toivoo kaikille rauhallista, tasapainoista ja iloista joulua kaikista koronarajoituksista huolimatta.
 – Vaikka on ollut levotontakin, toivon kaikille joulurauhaa siitä huolimatta.
 Kaverit tärkeitä myös jouluna
 Mira Rantanen ja Sofia Girenko sekä Miran koira Luuttu tulivat seuraamaan tapahtumia Senaatintorille. Molemmat odottavat jo kovasti joulua. Mårten Lampén / Yle
 Helsinkiläinen  Mira Rantanen  osallistui ensimmäisen kerran tapahtumaan ja kertoi olevansa jouluihminen. Rantanen toivoo, että voisi olla tänä jouluna perheen ja ystävien kanssa.
 – Tunnelmat ovat mahtavat. Teen paljon jouluruokia, koristelen paljon ja käytän paljon tonttulakkkia joulun alla, Rantanen sanoo.
 – Olen innoissani. Joulua on tosi kiva viettää kavereiden kanssa ja perheenkin kanssa, sanoo myös helsinkiläinen  Sofia Girenko .
 Lue myös:
 HUSin Asko Järvinen Ykkösaamussa: "Jos omikron pääsee leviämään, variantin tuloa Suomeen ei voida estää"
 "Joulu huolettaa" – Jorvin teho-osasto Espoossa on nyt täynnä, mutta sinne on jo matkalla uusi koronapotilas
 Oulun Joulukadun avajaiset on peruttu – Rotuaarin jouluvalot kuitenkin syttyvät tänään

Joulukauden avaus Helsingin Senaatintorilla toi iloa osallistujille


Summary: Monen aloittavan kryptovaluutan taustalla piilee niin sanottu "pump and dump" -menettely, sanoo kryptovaluuttoja tutkiva taloustieteilijä. Osakemarkkinoilla se olisi laitonta.

Kadunvarsille on rantautunut uusien kryptovaluuttojen mainoksia, joista ainakin osa markkinoi virtuaalivaluuttoja laittomasti.
 Helsingin keskustassa mainostauluilla on viime päivinä pyörinyt "meemikrypto" Floki Inun mainoksia. Valuutan nimi on peräisin sähköautoyhtiö Teslan toimitusjohtaja  Elon Muskin  koiran nimestä.
 – Kryptovaluuttojen mainonta on alkanut näkyä enemmän katukuvassa ja joukkoviestimissä, ja joukossa on myös toimijoita, joilla ei ole vaadittavia lupia, Finanssivalvonnan johtava digitalisaatioasiantuntija  Hanna Heiskanen  sanoo Ylelle.
 Kryptovaluuttamyyjiä ja välittäjiä valvova Fiva muistutti keskiviikkona tiedotteessaan, että Suomessa virtuaalivaluuttoja saavat lain mukaan mainostaa vain tänne rekisteröityneet toimijat.
 Ilman rekisteröitymistä mainostavat kryptovaluuttojen tarjoajat ovat Heiskasen mukaan parhaimmillaan "asiallisia toimijoita", jotka ovat rekisteröityneet valvottaviksi esimerkiksi toiseen EU-maahan. Osalla ei kuitenkaan ole lupia välttämättä missään maassa. Tällöin ne eivät ole minkään maan viranomaisten valvottavana.
 – Seassa voi olla huijareita tai toisaalta asiallisia palveluntarjoajia. Kuluttajalle näiden erottaminen on vaikeaa, Heiskanen sanoo.
 Suuria lupauksia, vähän todellista tietoa
 Floki Inu -kolikko on puhtaan spekulatiivinen virtuaalivaluutta, joka ratsastaa kryptosijoittajia villinneiden "meemikryptojen" innostuksella.
 Kryptokolikon perustajista ei tiedetä edes heidän oikeita nimiään. Tämä ei sinällään ole poikkeuksellista, myös tunnetuimman virtuaalivaluutan bitcoinin perustaja kätkeytyy nimimerkin taakse.
 Kolikon mainoksen Helsingissä Kampin kauppakeskuksen seinältä on  Helsingin Sanomien mukaan  ostanut brittiläinen mainostoimisto.
 Floki Inun verkkosivuilla lupaillaan, että kolikko tulisi maksuvälineeksi sen ympärille rakennettavaan peliin.
 Verkkosivun suureellisissa mainoslauseissa kryptokolikon sanotaan antavan "valtaa ja mahdollisuuksia" tavallisille ihmisille suurten pääomasijoittajien ja rahastojen sijaan.
 Kolikkoa on mainostettu myös Lontoon julkisessa liikenteessä.  Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan  mainosalan itsesääntelijä ASA selvittää parhaillaan, ovatko mainokset sääntöjen vastaisia.
 Tutkija: uusia kryptovaluuttoja on helppo manipuloida
 Kryptovaluuttoja tutkiva väitöskirjantekijä  Ville Savolainen  kauppakorkeakoulu Hankenilta ei tunne Floki Inua yksityiskohtaisesti. Hän kuitenkin toteaa, että yleisesti uudet kryptovaluutat ovat hyvin haavoittuvaisia väärinkäytöksille.
 – Niiden hintaa on helppo manipuloida, Savolainen toteaa.
 Tyypillinen manipulaatio, esimerkiksi niin sanottu pump and dump -malli, etenee seuraavasti:
 Ensin uutta kryptovaluuttaa hehkutetaan voimakkaasti esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Jos innostusta saadaan aikaan, uusia ostajia ilmaantuu ja hinta kohoaa.
 Sitten suuret määrät kyseistä kryptovaluuttaa omistavat tahot myyvät valuuttaa läjäpäin mittavilla voitoilla. Nousuvaiheessa valuuttaa ostaneille taas koituu todennäköisesti tappiota – toisinaan hyvin suurta sellaista.
 Perinteisillä osakemarkkinoilla kyse olisi laittomasta toiminnasta. Kryptovaluuttojen sääntelyssä on kuitenkin vielä suuria aukkoja, ja esimerkiksi hintamanipulaation kieltävää lainsäädäntöä ei toistaiseksi ole olemassa.
 Savolainen toteaa, että myös kuluttajille suunnatulla aggressiivisella mainonnalla pyritään usein hintojen nopeaan nostamiseen. Taustalla voi olla pyrkimys edellä kuvattuun hintamanipulointiin muttei toki joka kerta.
 – Sinänsä ei ole mitään vikaa, jos kryptovaluuttaa mainostetaan. Riippuu tapauksesta, onko kyse lainkaan järkevästä projektista, Savolainen sanoo.
 Fiva vaatii luvattomien mainosten poistamista
 Fiva ottaa luvattomia mainoksia havaitessaan yhteyttä mainostavaan yhtiöön, kertoo tarvittavista luvista ja pyytää vastinetta.
 – Käytännössä mainokset pitää tällöin vetää pois, Fivan Hanna Heiskanen toteaa.
 Vastuu luvattomista mainoksista kuuluu ensisijaisesti mainostavalle yhtiölle.
 – Mainostilaa myyvät eivät silti välttämättä ole tarkoittaneet toimia väärin, vaan taustalla voi olla tietämättömyyttä, Heiskanen arvioi.
 Fiva varoittaa, että kryptovaluuttoihin liittyy riski suurista hintaheilahduksista. Kryptovaluutat ovat käytännössä täysin spekulatiivisia sijoituskohteita, mikä tarkoittaa, että esimerkiksi valtavien hintaromahdusten riski on huomattava.
 Kryptovaluuttoja on nykyään useita tuhansia. Valtaosa niistä kaatuu pian aloittamisen jälkeen, mutta suurimmat kryptovaluutat, esimerkiksi bitcoin, ethereum, solana ja cardano, ovat hyvin arvokkaita.
 Kaikkien kryptovaluuttojen yhteenlaskettu arvo on jo yli 2000 miljardia euroa.
 Lue lisää:
 Poliisille on kertynyt miljoonia euroja bitcoineja, kryptovaluutat näkyvät jo ulosotoissakin – Tullin bitcoin-potista haihtui keväällä kymmeniä miljoonia
 Tuija Postari-Kivistö sijoittaa kryptoihin, vaikka viranomaiset varoittavat kuplan puhkeamisesta – katso, kuinka toimittajan rahoille kävi kuukaudessa
 El Salvadorin päätös tehdä bitcoinista virallinen valuutta on enemmän julkisuustemppu kuin rahapoliittinen ratkaisu

Kaduille on ilmestynyt laittomia kryptovaluuttojen mainoksia – taustalla usein perustajien tavoite nostaa ensin hintoja ja myydä sitten suuria eriä


Summary: Suomessa todetaan nyt lähes päivittäin uusi ennätysmäärä koronatartuntoja. Viruksen viidennen epidemia-aallon huippu osuu asiantuntija-arvioiden mukaan joulun tienoille.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronavirusepidemian viides aalto jyllää nyt eri puolilla Eurooppaa. Suomessa hallitus päätti purkaa koronarajoituksia alkusyksystä, mutta nyt tartunnat leviävät sellaisella vauhdilla, että suunta muuttui tällä viikolla: sekä alueiden koronakoordinaatioryhmät että hallitus kiristävät rajoituksia.
 Pääkaupunkiseudulla, joka on yksi koronan levämisalueista on jo päätetty aiempaa tiukemmasta maskisuosituksesta, etätyösuosituksen laajennuksesta ja kokoontumisrajoituksien kiristämisestä.
 Hallituksen päätöksen mukaan leviämisalueilla anniskelu ravintoloissa loppuu klo 17 sunnuntaista alkaen, jos koronapassi ei ole käytössä.
 Infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05. Aiheena on muun muassa uusi Etelä-Afrikasta löytynyt koronavirusvariantti, joka sai perjantai-iltana nimekseen  omikron .
 Yli 5-vuotiaita varaudutaan rokottamaan
 Myös Suomen koronastrategia päivittyy. Euroopan lääkevirasto EMA antoi keskiviikkona luvan aloittaa yli 5-vuotiaiden rokotukset. Suomessa Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR antaa lasten rokotuksesta oman päätöksensä todennäköisesti ensi keskiviikkona.
 HUSin infektiosairauksien ylilääkäri  Asko Järvinen  toivoo edelleen rokotuskattavuuden nousua ja hän pohtii lasten asemaa pandemian aikana:
 – Onko oikein rajoittaa lasten elämää rokottamattomien aikuisten valintojen vuoksi, Järvinen kysyy.
 Lasten tartuntamäärät ovat nousussa muiden tartuntamäärien tavoin.
 Sairaalahoidon tarve kasvaa
 Hallituksen asettama 80 prosentin rokotuskattavuus on Suomessa saavutettu, mutta nyt rokotuskattavuus nousee hitaasti. Tällä viikolla perjantaina aamupäivällä 81,2 prosenttia yli 12-vuotiaista on Suomessa rokotettu kahdesti. Terveydenhuollon kantokyky on jälleen koetuksella.
 – Myös rokotettujen sairaalahoidon tarve on nousussa, kertoo Järvinen.
 Rokottamattomien ja kahdesti rokotettujen riski saada vakavaoireinen tartunta poikkeaa merkittävästi toisistaan.
 THL:n mukaan Ilman rokotusta aikuisen riski joutua koronaviruksen aiheuttaman taudin takia erikoissairaanhoitoon on 19-kertainen verrattuna rokotettuihin.
 Rokottamattomien riski päätyä tehohoitoon on 33-kertainen verrattuna rokotettuihin.
 Lue lisää:
 Jo yli puolella suomalaisista on koronapassi – jos vielä olet ilman, katso tästä kuinka se ladataan
 Koronavirus lukuina

Koronaviruksen viides aalto jyllää, ja nyt haasteena on myös uusi omikron-muunnos – HUSin Asko Järvinen Ykkösaamussa, katso suorana kello 10.05


Summary: Euroopan esimerkit ovat lupaavia, mutta kustannukset arveluttavat jätealaa.

Kotitalous- ja yhdyskuntajätteen kierrätystavoitteita on kiristetty EU:ssa ja Suomessa. Eräs keino lisätä jätteiden lajittelua ja kierrätystä olisi ottaa käyttöön punnitukseen perustuva jätekeräys.
 Pay as you throw (PAYT) eli maksa siitä mitä heität pois -järjestelmä kannustaa lajitteluun toisin kuin esimerkiksi kiinteä jätemaksu. Siinä sekajätteen kerääminen on asiakkaalle kalliimpaa kuin kierrätyskelpoisen hyötyjätteen kerääminen.
 Hinnoittelu tapahtuu punnitsemalla jätteet ja laskuttamalla jätelajit niiden määrän mukaan. Tehokkaasti lajitteleva kiinteistö maksaa jätehuollosta vähemmän kuin muut.
 EU-komissio kannustaa jäsenmaita suosimaan tällaisia lajittelua lisääviä järjestelmiä, joita jo onkin käytössä Euroopassa. Saatujen kokemusten perusteella lajittelu on selvästi lisääntynyt ja jätemäärät vähentyneet. Kuitenkin järjestelmiä on pidetty melko kalliina investointi- ja käyttökulujensa takia.
 Saksa ja Belgia edelläkävijöinä
 Aschaffenburgin maakunnassa Saksassa aloiteltiin seka- ja biojätteen ja myös suurikokoisten jätteiden punnitusta jo 1990-luvun lopussa. Jätesäiliöt on varustettu tunnistamista varten viivakoodilla ja sirulla. Sirun avulla tunnistetaan jätteen tuottaja, jolle lasku toimitetaan. Jäteautossa oleva tunnistin lukee sirun automaattisesti. Jäteastia punnitaan ennen ja jälkeen tyhjennyksen jäteauton vaa’alla.
 Kerrostaloissa voidaan valita, käytetäänkö yhtä suurta säiliötä kaikille asukkaille vai onko kaikilla asukkailla omat säiliöt. Aschaffenburgin kerrostalot, joissa on omat astiat kaikilla asukkailla, tuottavat vähemmän jätettä kuin kerrostalot, joissa on kaikille asukkaille yhteinen astia.
 Jätemaksut koostuvat perus- ja keräysmaksusta sekä painoon perustuvasta maksusta. Uudistuksen myötä sekajäte väheni noin sadalla kilolla asukasta kohti. Riskinä on jätteiden laiton sijoittaminen, mutta sitä ei ole havaittu.
 Myös osa Belgian Flandersin alueen kunnista aloitti 1990-luvulla punnituksen ja siirtyi kiinteästä jätemaksusta jätelajien erilaiseen hinnoitteluun. Kalleinta on sekajäte ja seuraavaksi kalleinta biohajoava jäte, millä pyritään lisäämään kotitalouksien omaa kompostointia.
 Uusi systeemi vaati investointeja kuten asiakkaan tunnistusjärjestelmän, mikrosiruilla varustetut jätesäiliöt ja punnitsevat jäteautot. Saatujen kokemusten perusteella sekajätteen määrä voi vähentyä 20-50 prosenttia.
 Ei vielä yleistä
 Suomessa on käytössä tyhjennyskertoihin ja astian kokoon perustuva jätemaksu, joka voi myös kannustaa jätemäärän vähentämiseen. Maavertailujen perusteella se ei kuitenkaan ohjaa lajitteluun yhtä tehokkaasti kuin punnitseminen.
 – Asumisen jätteiden punnitus on ollut Suomessa vähäistä ja kokeilujen asteella, kertoo erikoissuunnittelija  Hanna Salmenperä  Suomen ympäristökeskuksesta. Hän veti ympäristöministeriön rahoittamaa Lajiteho-hanketta, jossa selvitettiin punnitusjärjestelmän käyttöönoton mahdollisuuksia.
 Yhdyskuntajätteen kierrätysasteen pitäisi nousta EU-maissa 55 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä ja 65 prosenttiin vuoteen 2035 mennessä. Suomessa kierrätysaste oli vuonna 2019 vasta 43 prosenttia. Tavoitteisiin pyritään uudella jätelailla, jonka myötä lajittelua ja erilliskeräystä pitää lisätä. Laissa ei ole kuitenkaan velvoitteita punnituksen käyttöönotolle.
 Kunnat voivat silti vaikuttaa lajitteluun kannustavilla jätetaksoilla.
 – Jätelaki velvoittaa kuntia ottamaan käyttöön lajitteluun kannustavat taksat, mutta soveltaminen vaihtelee. Taksa voisi olla vahvemmin lajitteluun ohjaava eli sekajätemaksu merkittävästi isompi kuin hyötyjätemaksut.
 "Kannattaisi testata"
 – Punnitsemiseen perustava järjestelmä vaatisi investointeja tekniikkaan, mutta se ohjaisi nykyjärjestelmää tarkemmin ja voimakkaammin jätteiden lajitteluun, summaa tutkijatohtori  Olli Sahimaa  Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta. Hän on ollut mukana laatimassa hinnoittelumallia punnitukseen perustuvalle keräykselle.
 Sahimaa huomauttaa, että kiristyvien kierrätystavoitteiden myötä myös kunnalliset jätelaitokset joutuvat miettimään keinoja lajittelun tehostamiseksi.
 – Sitä kautta uskon, että painoperusteinen hinnoittelu voisi olla yksi mahdollinen keino, jota kannattaisi Suomessakin lähteä konkreettisesti testaamaan.
 Hinnoittelumallin avulla jätelaitokset voivat laskea maksuja eri jätelajeille. Sekajätteen hinta olisi sitä korkeampi, mitä enemmän lajittelumahdollisuuksia kiinteistöllä on. Tavoitteena on, ettei painoon perustuva hinnoittelu nosta tai laske jätelaitoksen tulosta merkittävästi.
 Syväsäiliöitä jo punnitaan
 Lajiteho-hankkeessa kyseltiin jätelaitosten ja jätehuoltoyritysten näkemyksiä PAYT-järjestelmistä.
 – Moni osoitti kiinnostusta punnituksia kohtaan. Järjestelmän laajempaa toteuttamista joudutaan kuitenkin vielä odottamaan, Salmenperä arvioi.
 Punnitusta on esimerkiksi vaikea toteuttaa laajalti alueilla, joissa on kiinteistökohtainen jätekuljetus. Sen sijaan kunnallisen jätehuollon piirissä se onnistuisi.
 –Toisaalta liikkeelle ei tarvitse lähteä koko kuntien yhteistyöalueella vaan rajoitetummin, esimerkiksi jollain pientaloalueella.
 Jäteautot punnitsevat jo yleisesti isompien kiinteistöjen syväkeräysastioita tyhjentäessään niitä. Sen sijaan pienkiinteistöjen jäteastiat tyhjennetään yleisimmin pakkaavaan jäteautoon eikä niitä punnita.
 Jäteala näki punnituksessa muun muassa teknisiä haasteita.
 – Ratkaista pitää esimerkiksi se, miten käytettävissä olevista keräysvälineistä saadaan punnitustiedot riittävän hyvin selville, mainitsee asiantuntija  Saana Ojala  Pirkanmaan Jätehuollosta.

Jätteiden punnitus voi auttaa saavuttamaan kiristyvät kierrätystavoitteet


Summary: EU:n tartuntatautivirasto pitää omikronmuunnosta vakavana riskinä Euroopalle.

Hollannin terveysviranomaiset sanovat, että maahan on saapunut todennäköisesti kymmeniä covid-19-tartuntatapauksia Etelä-Afrikasta tulleiden lentojen mukana.
 Viranomaisten mukaan Amsterdamin Schipholin lentokentälle saapui Etelä-Afrikasta perjantaina kaksi lentoa, joissa oli yhteensä noin 600 matkustajaa. Alustavien testitulosten mukaan ainakin 85 matkustajalla on todettu koronatartunta.
 Matkustajat eristettiin heti lentokentällä päästyään muista matkustajista. Viranomaiset tekevät matkustajille lisätestejä selvittääkseen, kantavatko he mahdollisesti koronaviruksen omikronmuunnosta.
 Hollanti kielsi kaikki lennot perjantaina Etelä-Afrikasta, mutta poikkeus tehtiin niiden lentojen osalta, jotka olivat jo matkalla Hollantiin.
 EU:n tartuntatautivirasto pitää omikronmuunnosta vakavana riskinä Euroopalle
 EU:n alainen Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus ECDC arvioi omikronmuunnoksen muodostavan suuren tai hyvin suuren riskin Euroopalle.
 ECDC:n mukaan vielä on suurta epävarmuutta omikronin ominaisuuksista, kuten sen tartuttavuudesta tai kyvystä kiertää rokotteiden antamaa suojaa. Virasto pitää kuitenkin todennäköisenä sitä, että muunnos pääsee leviämään pidemmälle Euroopan maissa.
 Yhdysvaltalainen lääkeyhtiö Moderna on kertonut ryhtyvänsä kehittämään erillistä tehosterokotetta uutta virusmuunnosta vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Eteläafrikkalainen koronamuunnos sai nimekseen omikron – variantti leviää ärhäkkäästi, tämä siitä tiedetään nyt

Etelä-Afrikasta saapuneet lentomatkustajat eristettiin Amsterdamissa – kymmenillä matkustajilla koronatartunta


Summary: Metsästäjäliiton mukaan metsästyksen pidentäminen parantaisi jahdin onnistumismahdollisuuksia. Suomen luonnonsuojeluliiton mukaan susien lisääntymisrauhaa ei pidä rikkoa.

Metsästäjäliitto haluaa jatkaa sudenmetsästystä tulevana talvena maaliskuun loppuun saakka. Maa- ja metsätalousministeriö on asetusluonnoksessa esittänyt, että metsästys päättyisi 15. helmikuuta.
 Metsästäjäliiton mukaan kauden pidentäminen parantaisi jahdin onnistumismahdollisuuksia, koska lumiolosuhteet muuttuvat ja lauman sijainti vaihtelee.
 Maa- ja metsätalousministeriö on esittänyt , että ensi vuonna saisi tappaa 20 sutta. Asetus on parhaillaan lausuntokierroksella. Ministeriön tavoitteena on vahvistaa asetus joulukuun alussa. Tällöin metsästys voisi alkaa vuodenvaihteen jälkeen.
 SLL lykkäisi metsästyksen aloittamista
 Suomen luonnonsuojeluliiton suurpetoasiantuntija  Riku Lumiaro  vastustaa Metsästäjäliiton esitystä jahtiajan pidentämisestä.
 – Susien metsästystä ei pitäisi vielä ylipäänsä aloittaa ennen kuin Luken selvitys susikannan suojelutason arvioinnista on valmistunut.
 Metsästäjäliiton mukaan lisääntymisajan alkamista ei erikseen tarvitse huomioida, koska metsästyksen tavoitteena on nimenomaan lisääntyvän parin poistaminen laumoineen.
 – Tässä on käsitykseni mukaan tarkoituksena poistaa koko haittaa aiheuttava lauma. Silloin metsästyksellä ei häiritä muiden susien parittelurauhaa, Metsästäjäliiton toiminnanjohtaja  Jaakko Silpola  sanoo.
 SLL:n mukaan vastoin lakia, Metsästysliiton mielestä ei
 Riku Lumiaron mielestä eläinten lisääntymisrauhan periaatteen pitäisi olla rikkomaton.
 – Susia ei pidä metsästää lisääntymisaikana. Siinä rikottaisiin Suomen lakia, EU:n lainsäädäntöä ja moraalia.
 Silpolan mukaan Suomen lainsäädäntö mahdollistaa susien metsästämisen maaliskuun loppuun saakka.
 – Kyse on metsästämisestä kiima- eli paritteluaikaan, ei pentueiden syntymisen aikaan, hän painottaa.
 Silpolan mukaan susien kaatoluvista on odotettavissa valituksia, jotka saattavat lyhentää jahtiaikaa.
 – Voi käydä niin, ettei jahti pääse valitusten takia edes kunnolla alkamaan ennen helmikuun puolta väliä.
 Lue myös:
 Maa- ja metsätalousministeriö esittää kaatolupaa 20 sudelle – Ohisalo ja Mikkonen vastustavat
 Suomen susikanta on liian pieni säilyäkseen geneettisesti elinvoimaisena – näin kertoo suden suojelua pohtineen hankkeen väliraportti

Metsästäjäliitto haluaa jatkaa sudenmetsästystä maaliskuun loppuun – SLL:n mielestä metsästäminen lisääntymisaikana on moraalitonta


Summary: Venäjän on viime aikoina kerrottu lisänneen joukkojaan Ukrainan läheisyydessä.

Yhdysvallat kiirehtii diplomaattisia pyrkimyksiä jännitteiden lieventämiseksi Ukrainan ja Venäjän välillä. Sotilasliitto Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  puolestaan varoitti, että jos Venäjä käyttää sotilaallista voimaa Ukrainaa vastaan, sillä on seurauksia.
 Länsimaat ja riippumattomat lähteet ovat varoittaneet, että venäläisjoukkoja on kerääntynyt lähelle Ukrainan rajaa.
 Aiemmin perjantaina Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  sanoi, että täysimittaisen sodan vaara Venäjän kanssa on olemassa joka päivä.
 Zelenskyi kertoi myös, että Ukrainalla on tietoa joulukuulle kaavaillusta vallankaappaushankkeesta, johon kytkeytyy Venäjän edustajia.
 Zelenskyi sanoi saaneensa tietoja, joiden mukaan vallankaappaus olisi määrä tehdä 1.– 2. joulukuuta.
 Venäjä on kiistänyt Zelenskyin väiteet. Presidentti  Vladimir Putinin  lehdistösihteeri  Dmitri Peskov  sanoi, että Venäjä ei osallistu sellaisiin hankkeisiin.
 Biden aikeissa keskustella Ukrainan ja Venäjän johtajien kanssa
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  sanoi perjantaina, että hän tulee todennäköisesti käymään keskusteluja Zelenskyin ja Putinin kanssa.
 – Suurella todennäköisyydellä, vastasi Biden, kun toimittajat kysyivät häneltä aiheesta.
 Valkoinen talo on peräänkuuluttanut diplomaattisia ratkaisuja Ukrainan ja Venäjän raja-alueen jännitteiden lieventämiseksi.
 Bidenilta kysyttiin myös, mitä hän ajattelee Zelenskyin esittämästä väitteestä vallankaappaushankkeeseen liittyen.
 – Olen huolissani. Tuemme Ukrainan alueellista koskemattomuutta, presidentti lausui.
 Lisää aiheesta:
 Asiantuntija: Venäjän välitön hyökkäys Ukrainaan ei ole näköpiirissä, mutta tilanne on silti "vakavasti huolestuttava"

Ukrainan presidentti kertoi saaneensa tietoa Venäjän tukemasta vallankaappaushankkeesta – Biden: ”Olen huolestunut"


Summary: Loppuvuosi on otollista aikaa hitaalle retkeilylle, sillä silloin luontokin hidastaa. Eväät ja pukeutuminen ovat keskeisessä roolissa retken onnistumisessa.

– Minulle Suomen luonto edustaa rauhoittumista ja nauttimista. Voi vain mennä ulos ja lakata ajattelemasta. Suomeen saapumisen jälkeen olen tuntenut oloni rauhallisemmaksi, miettii saksalainen vaihto-opiskelija  Caroline Ringler .
 Ringler opiskelee matkailualaa Kajaanissa lukuvuoden 2021–2022. Hän kertoo, että Suomen luonto on antanut tilaa ajatella.
 – Olen saanut tyhjennettyä ajatuksia, ja samalla myös mietittyä tulevaisuuttani ja sitä, mitä haluan tulevaisuudessa tehdä, Ringler kuvailee.
 Kajaanissa asuva, matkailualaa opiskeleva  Mira Kyllönen  näkee, että luonnon voi löytää uudelleen.
 – Jos on vieraantunut luonnosta, voi yhteyden ottaa uudelleen. Luonto on rauhallinen ja siellä on hyvä olla, hän kuvailee.
 Kotimaan luonnosta voi nauttia rennolla otteella.
 – Luontoon voi lähteä rohkeasti ja matalalla kynnyksellä, aloittamalla kodin lähiympäristöstä, muistuttaa Kyllönen.
 Suomen luonto tarjoaa otollisen hetken rauhoittumiseen ja hidastamiseen luonnon omassa tahdissa erityisesti loppuvuodesta, kertovat asiantuntijat.
 – Loppuvuodesta kannattaa hidastaa sykettä, lyhentää matkaa ja nautiskella, kiteyttää Metsähallituksen Luontopalvelujen asiakasneuvoja  Juho Niemelä .
 Marraskuussa ei tarvitse esimerkiksi yrittää lähteä hiihtämään tai patikoimaan pitkiä matkoja, päinvastoin: luonto antaa luvan hiljentää.
 – Voi vaikka varata tuvan ja mennä sinne muutamaksi yöksi ja olla. Se tekee nykyään aika hyvää, että saa tuijotella ikkunasta metsää ja kuunnella kamiinan rätinää, Niemelä neuvoo.
 Hyvän olon lisäksi hidastamisella on myös turvallisuusnäkökulma.
 – Hidastaminen auttaa huomioimaan liukkaita juuria ja kiviä, joita luonnosta löytyy, neuvoo Vuokatin Ladun puheenjohtaja  Pasi Korhonen .
 Asiantuntijoiden mukaan hidastamisen ja hiljentämisen lisäksi loppuvuodesta luontoon lähtiessä on hyvä muistaa myös arkiset vinkit, jotka lisäävät sekä hyvää oloa että turvallisuutta.
 Asiantuntijoiden vinkit loppuvuoden retkeilyyn
 Kysyimme retkeilyn asiantuntijoilta, mitä luontoon lähtiessä talven alkaessa tulee ottaa huomioon. Lue vinkit alta.
 Reppu on retkeilijän paras ystävä
 Vaatetus on tärkeä huomioida erityisesti syksyn taittuessa talveen, sillä sitä joutuu säätämään muita vuodenaikoja enemmän.
 Kaikkea vaatetta ei kuitenkaan kannata pukea päälle heti lähtiessä, sillä muuten retkellä tulee nopeasti hiki. Ja kun keho kastuu hiestä, tulee myös nopeasti kylmä.
 Liian vähissä vaatteissa ei myöskään kannata lähteä ulos, sillä silloin kylmän tullen ei ole päällepantavaa.
 – Reppu on retkeilijän paras ystävä, muistuttaa Metsähallituksen Luontopalvelujen asiakasneuvoja Juho Niemelä.
 Reppuun saa pakattua vaihtovaatetta, kuten untuvatakin taukovaatteeksi.
 Loppuvuoden retkeilyssä oleellista onkin kerrospukeutuminen: villaa alle, sateenpitävää päälle.
 – Kun paikalla ollessa on hieman vilu, tulee liikkuessa lämmin, Niemelä kiteyttää.
 Vedenpitävät kengät ovat hyödylliset loppuvuodesta, kun vesistöt voivat olla vielä auki.
 Valon puute voi tulla yllätyksenä
 Päivien lyhentyessä ja iltojen hämärtyessä valon huomiointi on erityisen tärkeää.
 – Päivä alkaa olla lyhyt, joten valo on tärkeä huomioida päiväretkeilyssäkin, jotta retken ehtii tehdä valoisaan aikaan. Suunnistaminen ja polulla pysyminen voi olla haastavampaa pimeällä, Niemelä muistuttaa.
 Hämärällä liikkuessa hyvä otsalamppu on hyvä matkakumppani. Päivän pituuden voi tarkistaa sääennusteen yhteydessä. Kun aurinko laskee, pimeä tulee nopeasti.
 Eväät ovat merkittävä turvallisuustekijä retkellä
 Eväät on hyvä ottaa mukaan lyhyellekin retkelle. Sen lisäksi, että evästauot rytmittävät retkeä, luovat ne turvallisuutta ja viihtyvyyttä.
 – Yleensä kaikki on kurjempaa silloin, kun tulee nälkä. Jos alkaa ottaa päähän eikä mikään toimi, usein kyseessä on ruokailuvälien venähtäminen liian pitkiksi. Monesti auttaa se, että syö ja keittää kahvit, muistuttaa Niemelä.
 Energiavaje lisää myös Niemelän mukaan huonojen päätösten riskiä. Nälkäisenä ajatus voi herpaantua.
 – Nälän tullen alkaa ärsyttää, ja saattaa puskea väkisin ilman taukoja. Silloin taas onnettomuusriski kasvaa. Saattaa esimerkiksi oikaista reittiä, kun haluaa nopeammin perillä, ja seurauksena voi olla eksyminen.
 Juoda pitää joka säällä
 Viileään vuodenaikaan retkeillessä juominen unohtuu helposti. Juomatta jättäminen voi kuitenkin lisätä nestehukan riskiä ja palelemista. Pakkasilla taas kylmät nesteet jäätyvät nopeasti.
 – Kylmän juoman sijaan voi olla hyvä ottaa mukaan lämmintä juotavaa termospulloon. Kun mukana on kuumaa mehua tai kaakaota, lämmintä juomaa on helpompi nauttia viileällä säällä, kuin kylmää juomaa, neuvoo Niemelä.
 Onnettomuuden varalta on tärkeä muistaa, mistä apua saa
 Hätätilanteessa tulee ottaa yhteys Hätäkeskukseen puhelimitse tai 112-sovelluksen avulla. Sovellus lähettää hälytyksen yhteydessä koordinaatit, joiden avulla apu löytää helposti perille.
 Vinkit antoivat Pasi Korhonen, puheenjohtaja, Vuokatin Latu ja Juho Niemelä, asiakasneuvoja, Metsähallituksen Luontopalvelut.
 Mikä on mielestäsi tärkein retkeilyvinkki? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Video: Näin vietät yön teltassa kirpakassa pakkassäässä – talviretkeilyn suosio kasvaa
 Suomen puhdas ilma on elämys ja matkailuvaltti, joka houkutti japanilaisturistin Kuusamoon: "Kuin olisin kulkenut haltiametsässä"
 Hiljaisuus on nyt kuumin matkailutrendi – matkailuyrityksille se tarjoaa uusia mahdollisuuksia

Luonto hidastaa ja opettaa meitäkin hidastamaan – kokosimme vinkit, joiden avulla retkeilet onnistuneesti alkutalvella


Summary: Tapahtumaan on hankittu ennakkoon jopa poikkeuksellisen hyvin lippuja. Yleisön kannustus on tärkeää urheilijoille.

Maastohiihdon, mäkihypyn ja yhdistetyn maailmancup Ruka Nordic käynnistyi perjantaina täydellä teholla. 20-vuotistaivaltaan tänä vuonna juhliva tapahtuma kiinnostaa kisayleisöä.
 Tapahtumaan on hankittu ennakkoon jopa poikkeuksellisen hyvin lippuja, kisojen pääsihteeri  Marika Paananen  kertoi Ylelle  eilen, 25. lokakuuta .
 – Ennakkolipunmyynti on ollut jopa pienoisessa nousussa aikaisempiin vuosiin nähden. Näyttäisi siltä, että maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty ovat lajeja, joita halutaan tulla paikan päälle seuraamaan, Paananen sanoi.
 Talkoolaiset  Ilari Tuukkanen  ja  Emilia Kallioniemi  ovat mukana järjestämässä kisoja koulunsa, Kainuun ammattiopiston kautta. He ovat mukana kahviotoiminnan pyörittämisessä.
 – Jos en koulun kautta pääsisi mukaan, hakisin kyllä itse. Tulen varmasti ensi vuonna uudelleen, Tuukkanen kertoo.
 Mukana ovat myös esimerkiksi ammattiopiston logistiikka-alan ja sähköalan opiskelijoita huolehtimassa kisojen järjestelystä.
 Seppo Pyy  on mukana järjestämässä kisoja 20. kertaa. Hänet hommiin vei omien lastensa hiihtoharrastus.
 – Aloitin mäestä mittamiehenä, sen jälkeen olen ollut järjestyksenvalvojana, pitkäaikanen vapaaehtoinen Pyy kertoo.
 Tällä kertaa Pyy on toimihenkilöiden esimiehenä ja valvomassa rajoitustoimien toteutumista.
 Millaista urheilujuhlaa Rukalla vietetään kahden vuoden tauon jälkeen? Voit hypätä mukaan kisatunnelmaan jutun päävideon avulla. Koko suoran lähetyksen tapahtumasta voit katsoa  täältä .
 Vuosi sitten Rukan maailmancupiin ei päästetty yleisöä koronarajoitusten vuoksi, mutta tänä vuonna tapahtumaan pääsevät kaikki halukkaat. Kisojen sisäravintoloissa asiointiin kisavieraat tarvitsevat koronapassin.
 Kisojen avautumisesta yleisölle ovat mielissään myös urheilijat, sillä yleisön kannustus heille tärkeää.
 Kuusamolainen  Kalle Heikkinen  on ensimmäistä kertaa mukana mäkihypyn maajoukkueessa ja odottaa innolla kisoja.
 – Kyllähän se on aina mukava hypätä, kun on porukkaa montussa. Saa paremman tatsin tuohon hyppäämiseen, Heikkinen pohtii.
 Heikkistä kannustavat paikan päällä muun muassa hänen isovanhempansa.
 Seuraatko urheilua livenä vai kotikatsomosta? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27. marraskuuta kello 23:een asti.

Urheilukansa kokoontuu Rukalle kahden vuoden tauon jälkeen, katso miltä kisapaikalla näyttää perjantai-iltapäivänä


Asevelvollisuuden uudistamista pohtinut komitea ehdottaa, että jatkossa koko ikäluokalle järjestettäisiin yhteinen kutsuntapäivä, jossa tiedotetaan asevelvollisuudesta ja naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta.
 – Kutsuntajärjestelmä tulisi koskemaan kaikkia. Tavoitteena on, että asepalveluksen aloittavien määrä tulisi ikäluokan pienenemisestä riippumatta nousemaan nykyisestä, sanoo komitean puheenjohtaja  Ilkka Kanerva  (kok.).
 Kutsuntapäivän toteuttaminen koko ikäluokan osalta tarkoittaisi noin 500 tilaisuutta vuodessa, ja järjestelyjen vaatimat kustannukset olisivat noin neljä miljoonaa euroa vuosittain.
 Mietinnössä todetaan , että sotilaalliseen maanpuolustuksen tarpeet eivät perustele koko ikäluokan kouluttamista, eikä se ole kansantalouden kannalta perusteltua. Kanervan mukaan komitea ei ehdota kansalaispalvelusta, koska siihen ei ole resursseja.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) kiittää komiteaa sen tekemästä työstä. Kaikkosen mukaan osa komitean esittämistä uudistuksista voidaan laittaa valmisteluun jo tämän hallituksen aikana.
 – Mielestäni on tärkeää, että tässä asiassa lähdetään liikkeelle, jotta uudistus voisi toteutua lähivuosina, Kaikkonen sanoo.
 Uusi kevyempi palvelusluokka
 Komitean tavoitteena on, että asepalveluksen aloittavien määrä nousee nykytasosta, vaikka ikäluokat pienenevät tulevaisuudessa.
 – Kutsunnat kaikille on askel kohti tasa-arvoisempaa ja yhdenvertaisempaa mallia, jolla varmistetaan järjestelmän kestävä tulevaisuus, sanoo komitean jäsen  Joonas Könttä  (kesk.).
 Komitea kehottaa myös harkitsemaan uuden palvelusluokan perustamista, mikä voisi mahdollistaa sellaisten tehtävien suorittamisen, jotka eivät ole varsinaisia taistelutehtäviä. Köntän mukaan tämä voisi mahdollistaa palveluksen esimerkiksi diabeetikoille.
 Komitean jäsen  Hanna Holopainen  (vihr.) sanoo, että tulevaisuuden tavoitteena tulee olla täysin tasa-arvoinen järjestelmä.
 – On syytä muistaa, että nykyinen järjestelmä toimii vain niin kauan kuin sen hyväksyttävyys erityisesti nuorten keskuudessa säilyy, Holopainen sanoo.
 Varusmiespalveluksen suorittaneiden miesten osuus on laskenut viiden viime vuoden aikana noin 74 prosentista noin 65 prosenttiin. Palveluksen keskeyttää vuosittain 3 500–4 000 henkilöä. Suurin yksittäinen keskeyttämisen syy on mielenterveyshäiriöt.
 – Koko ikäluokan kutsunnat tarjoavat mahdollisuuden niin nuorten miesten kuin naisten hyvinvoinnin tarkistamiseen ja sen tiedon jakamiseen, joka vaikuttaa myönteisesti maanpuolustustahtoon, sanoo komitean jäsen  Päivi Räsänen  (kd.).
 Siviilipalvelukseen muutoksia
 Komitea toteaa, että siviilipalvelus pitäisi nykyistä selkeämmin nähdä valtion tarpeista lähtevänä järjestelmänä. Siviilipalvelus voidaan komitean mukaan kiinnittää tiiviimmin kokonaisturvallisuuteen ja yhteiskunnan varautumiseen.
 – Me pyrimme kaikin keinoin edesauttamaan tämän palvelusmuodon toteuttamista myös siksi, että ensimmäistä kertaa avaamme tämän mahdollisuuden myös naisille, komitean puheenjohtaja Ilkka Kanerva sanoo.
 Vasemmistoliitto jätti komitean mietintöön eriävän mielipiteen, koska komitea ei ehdottanut siviilipalveluksen keston lyhentämistä.
 Uudistus tulisi näillä näkymin voimaan ensi hallituskaudella, eli aikaisintaan vuonna 2023. Lopullisen päätöksen kutsuntojen laajentamisesta tekee hallitus.
 Parlamentaarisessa komiteassa olivat mukana eduskuntaan valitut puolueet. Yhteistyö tarkoittaa sitä, että uudistus voi edetä, vaikka hallitus vaihtuisi.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27.11. klo 23:een asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Naisille ehdotetaan pakollisia kutsuntoja – tätä se käytännössä tarkoittaisi
 "Ovatko miehet vahvoja ja naiset suojeltavia?" – nuorisojärjestöjen mukaan kaikille yhteiset kutsunnat ovat askel kohti tasa-arvoista asevelvollisuutta

Koko ikäluokalle yhteiset kutsunnat ja uusi kevyempi palvelusluokka – tällaisia muutoksia komitea esittää asevelvollisuuteen