Summary: Suomen Pankin ennustepäällikön mukaan uuden virusmuunnoksen leviäminen on tuonut talouteen epävarmuutta.

Suomen Pankki alentaa arviotaan Suomen ensi vuoden talouskasvusta 2,6 prosenttiin. Syyskuussa ensi vuoden talouskasvuksi arvioitiin 2,8 prosenttia.
 Suomen Pankin mukaan maailmanlaajuiset häiriöt toimitusketjuissa ja komponenttien saatavuudessa sekä raaka-aineiden korkeat hinnat tylsyttävät parhaan terän kasvulta ja kiihdyttävät inflaatiota myös Suomessa.
 Suomen tämän vuoden talouskasvuksi Suomen Pankki arvioi 3,5 prosenttia, mikä on sama arvio kuin syyskuussa.
 Suomen Pankki arvioi Suomen talouskasvun hidastuvan selvästi ensi vuoden jälkeen. Vuodelle 2023 Suomen Pankki arvioi 1,5 prosentin kasvua ja vuodelle 2024 1,3 prosentin kasvua.
 Inflaatio hidastuu ensi vuonna
 Suomen Pankin ennustepäällikön  Meri Obstbaumin  mukaan uuden virusmuunnoksen leviäminen on tuonut talouteen nopeasti epävarmuutta.
 Obstbaum arvioi kuitenkin, että tänä vuonna nopeutunut inflaatio hidastuu ensi vuoden puolella. Inflaation taustalla ovat olleet kysynnän voimakas elpyminen ja samaan aikaan tarjontaketjuihin muodostuneet pullonkaulat. Myös energian hinnat ovat samaan aikaan nousseet voimakkaasti.
 – Kuluttajat ovat huomanneet korkean raakaöljyn hinnan bensiinipumpuilla, ja sähkön tukkuhintojen nousu on siirtynyt osittain kuluttajahintoihin. Inflaatio kuitenkin hidastuu vuoden 2022 aikana, sillä energian hintojen odotetaan kääntyvän laskuun ja tarjonnan pullonkaulojen hellittävän, Obstbaum sanoo  Suomen Pankin tiedotteessa .
 Lue aiheesta lisää:
 Halvan rahan aika alkaa kääntyä loppua kohti – keskuspankit kiristävät rahahanoja Euroopassa ja Yhdysvalloissa
 Danske Bank nosti kuluvan vuoden kasvuennustettaan – ensi vuodesta lähtien vauhti hidastuu

Suomen Pankki alentaa arviotaan ensi vuoden talouskasvusta


Summary: Joulukuusien nettikauppa on kasvanut viime vuodet. Tilauksia aletaan tehdä reilusti ennen joulua.

Pari vuosikymmentä sitten luonnonkuusi oli hitti. Viime vuosina sen ovat syrjäyttäneet viljellyt tuuheat kuuset, mutta on harvemmankin kuusen ystäviä vielä.
 – Se jättää koristeille enemmän tilaa, sanoo toistakymmentä vuotta kuusia myynyt  Nea Sipola .
 Tuuheat kuuset ovat silti myydyimpiä. Sipola kutsuu niitä Bertoiksi. Selkein uusi ilmiö on serpia-lajikkeen nousu. Se on juuri tuuhea, tai muheva, kuten Sipola sanoo. Tuoksuherkkien kannalta tärkeää on sekin, ettei sen tuoksu ole vahva.
 – Muuten suosikit vaihtelevat vuosittain. Joskus haetaan kapeaa ja korkeaa ja joskus berttaa eli sellaista paksua ja leveää. Nyt on kovasti kysytty isoja juhlakuusia.
 Sipola ottaa joka vuosi varsinaisista töistään lomaa, jotta voi myydä joulukuusia. Alunperin hän hyppäsi myyjäksi auttakseen ystävää.
 Nyt myynnistä on tullut hänen oma perinteensä. Sipola ei aio lopettaa kuusikauppaa ennenkuin jalat lakkaavat kantamasta.
 – Saan tästä hyvän joulumielen.
 Nettikaupassa valikoima voi tulla kotiovelle
 Vuosikymmenten myyntikokemuksen perusteella  Veikko Lamminaho  arvioi, että kuusikauppa pyörähtää ulkona käyntiin todenteolla viikonloppuna.
 Nettikauppa on kuitenkin noussut vahvana joulukuusissakin.
 – Se on ollut viime vuosien trendi. Nettikauppa alkaa joulukuun alusta.
 Veikko Lamminaho aloitti kuusien myymisen opiskeluaikoina 80-luvulla. Miikka Varila / Yle
 Lamminahon firma vie kuuset ovelle, ja asiakas saa itse valita mieleisensä. Valitsemaan pääseminen onkin yksi tärkeä perinne. Torikaupan puolesta liputtava Nea Sipola toivoo, että perinne myös säilyy.
 Todennäköisesti säilyy, sillä tänäkin vuonna on Lamminahon mukaan ensimmäisiä tiedusteluretkiä tehty kuusten pariin.
 Varsinainen ostosreissu tehdään myöhemmin.
 Lue lisää:
 Perinteinen kuusipuu meni nettiin: "Palvelua käyttävät etenkin nuoret pariskunnat"

Nea Sipola ottaa töistä lomaa, jotta pääsee myymään joulukuusia – Iso ja tuuhea kuusi "Bertta" on tänä vuonna kysytty


Summary: Gävlen olkipukki poltettiin viimeksi vuonna 2016.

Ruotsissa Gävlen maineikas olkipukki on poltettu usean vuoden tauon jälkeen. Kookas, 13 metriä korkea olkipukki paloi perjantaina aamukolmen jälkeen paikallista aikaa.
 Lisäksi ilkivallantekijät tuhosivat toisen, pienen olkipukin.
 Gävlen olkipukki on ollut ilkivallantekijöiden kohteena monena vuonna, mutta tätä edeltäneet neljä vuotta pukki säilyi ehjänä joulunpyhien yli.
 Gävlen olkipukin pikkuveli, eli pienempi olkipukki poltettiin viimeksi vuonna 2018.
 Pelastuslaitos kertoo ruotsalaiselle  SVT:lle , että palokunta pääsi paikalle vartissa, mutta mitään ei ollut enää tehtävissä olkipukin pelastamiseksi.
 – Yleensä se palaa nopeasti, kertoi tiedottaja  Petra Blomqvist  poliisista.
 Pelastuslaitoksen  Thomas Fahlstedt  kertoi, ettei ole koskaan aiemmin nähnyt kummankin olkipukin joutuvan tuhopolton kohteeksi samaan aikaan.
 Palon takana 40-vuotias mies
 Keski-Ruotsin poliisi tiedotti perjantaina, että olkipukin polttamisesta epäiltynä on otettu kiinni 40-vuotias mies. Epäillyn kädet olivat poliisin mukaan pidätettäessä nokiset.
 Olkipukki rakennettiin Gävleen ensi kerran vuonna 1966. Pukki rakennetaan vuosittain ensimmäisenä adventtisunnuntaina.

Ruotsissa Gävlen olkipukki poltettiin usean vuoden tauon jälkeen


Summary: Korkein oikeus on tuominnut kaksi henkilöä Oulun soramonttusurmasta, toisen yllytyksestä ja toisen avunannosta murhaan. KKO piti voimassa hovioikeuden tuomion.

Korkein oikeus on antanut tuomionsa niin sanotusta Oulun soramonttumurhasta.
 KKO piti ennallaan  hovioikeuden tuomion :
 Vuonna 1995 syntynyt  Harri Henrik Hietamäki  tuomittiin elinkautiseen vankeuteen murhaan yllytyksestä. Vuonna 1995 syntynyt  Jimmy Johannes Leinonen  tuomittiin yhdeksän vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeuteen avunannosta murhaan.
 Tuomitut kuljettivat lokakuussa 2018 kaksi veljestä Oulun Jäälissä sijaitsevalle soramontulle ja painostivat siellä toisen heistä ampumaan veljensä.
 Korkeimman oikeuden ratkaistavana oli, voitiinko vastaajat tuomita yllytyksestä ja avunannosta murhaan, vaikka rikoksen varsinainen tekijä eli veljensä ampunut mies tuomittiin surmasta. Surma tarkoittaa lieventävien asianhaarojen vallitessa tehtyä henkirikosta, murha taas on tappoakin vakavampi teko.
 Yllyttäjä ja avunantaja eivät toimineet painostuksen alaisina. Tämän vuoksi korkein oikeus katsoi, että heidän tekonsa ei ollut tehty lieventävien asianhaarojen vallitessa.
 Tapaus on saanut viime vuosina paljon julkisuutta, koska henkirikoksen uhria etsittiin useiden kuukausien ajan maastosta Oulun alueella. Rikoksen uhrin löytämiseksi käynnistettiin laajat etsinnät vuoden 2018 syksynä ja niitä jatkettiin talven 2019 aikana, mutta uhria ei löydetty. Poliisi kertoi lopulta  löytäneensä henkirikoksen uhrin  Oulun Alakylästä tiistaina 7. toukokuuta 2019.
 Lue lisää :
 Neljää epäillään osallisuudesta murhaan Oulussa – poliisi: rikos tapahtui soramontulla ja ruumis kätkettiin
 Oulun soramonttumurha etenee syyteharkintaan – murhan motiivina huumausaineet? '
 Oulun soramonttusurmaa koskeville tuomioille on annettu valituslupa korkeimmassa oikeudessa

Oulun soramonttusurmasta lopullinen tuomio: murhatuomiot kahdelle – tuomitut painostivat miestä ampumaan veljensä ja kätkivät ruumiin


Summary: Perussuomalaisten kansanedustaja Mauri Peltokangas sai aiemmin tällä viikolla vapauttavan tuomion jutussa, jossa häntä syytettiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Pohjanmaan käräjäoikeus hylkäsi syytteen.

Valtakunnansyyttäjä on tänään perjantaina ilmoittanut tyytymättömyyttä Pohjanmaan käräjäoikeuden antamaan kansanedustaja  Mauri Peltokangasta  koskevaan tuomioon.
 Pohjanmaan käräjäoikeus  antoi tällä viikolla vapauttavan tuomion  Perussuomalaisten kansanedustaja Mauri Peltokankaalle jutussa, jossa häntä syytettiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syyttäjä vaati Peltokankaalle sakkoja.
 Syyte perustui Peltokankaan kahteen Facebook-kirjoitukseen. Syyttäjän mukaan niissä solvattiin turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia.
 "Poliittista puhetta"
 Syyte koski kahta eri kirjoitusta.
 Käräjäoikeuden päätöksen perusteluissa todetaan, että toinen kirjoitus on sävyltään sarkastinen, mutta sen perusteella ei voida päätyä johtopäätökseen, että kirjoitus ylittäisi sananvapauden rajan.
 Toista kirjoitusta arvioidessaan käräjäoikeus pitää uskottavana Peltokankaan väitettä, että kirjoituksen tarkoitus on ollut kritisoida maahanmuuttopolitiikkaa ja viranomaisten toimintaa kielteisiin lupapäätöksiin ja karkotuspäätöksiin liittyen.
 Käräjäoikeus kuitenkin toteaa, että sananvapauden ja rangaistavan menettelyn välinen raja ei ole kyseisessä tapauksessa selvä.
 Syytteen hylkäämistä käräjäoikeus perustelee muun muassa sillä, että Peltokankaan kirjoitus on poliittista puhetta, ja se on siksi sananvapauden ytimessä.
 Päätöksessä todetaan, että mitä epäselvemmästä rajankäynnistä on kysymys, sitä suurempi painoarvo kuuluu sananvapaudelle ja sille, että poliittisen puheen harjoittaja pystyy ennakoimaan menettelynsä rangaistavuutta.
 Kokkolalainen Mauri Peltokangas on ensimmäisen kauden kansanedustaja ja puolueensa toinen varapuheenjohtaja. Hän on myös Kokkolan kaupunginvaltuuston toinen varapuheenjohtaja.
 Käräjäoikeuden tuomion perusteella valtio määrätään korvaamaan Peltokankaan kohtuulliset oikeudenkäyntikulut.
 Pohjanmaan käräjäoikeuden keskiviikkona antama tuomio ei ole lainvoimainen.

Valtakunnansyyttäjä on ilmoittanut tyytymättömyytensä kansanedustaja Mauri Peltokangasta koskevaan vapauttavaan tuomioon


Summary: Ylen selvityksessä paljastui kolme todistettavaa väkivallantekoa, joiden motiivina vaikuttaa olevan viha vähemmistöjä kohtaan. Lisäksi joukkion käytös koetaan Kankaanpäässä laajalti aggressiivisen provosoivaksi.

Pilottitakkiset, maihinnousukenkiin sonnustautuneet nuoret miehet ovat vuosia olleet Kankaanpäässä tuttu näky. Miehet kokoontuivat vuosien ajan avoimesti ja käyttivät rasistisia tunnuksia, kuten "White Pride" -tekstillä ja kelttiristillä varustettuja paitoja.
 Yle on käynyt läpi laajan asiakirja-aineiston ryhmän jäsenten tekemistä rikoksista ja haastatellut toistakymmentä heistä tietävää henkilöä. Yle ei julkaise haastateltavien nimiä, sillä ryhmän jäsenien tiedetään olevan valmiita väkivaltaan ja heitä epäillään vakavista rikoksista.
 Lähteistä muodostuu kuva ryhmästä, joka usein yöaikaan häiritsi, pelotteli, haastoi riitaa ja pahoinpiteli ihmisiä pohjoissatakuntalaisessa Kankaanpäässä.
 Parhaillaan terrorismitutkinnan kohteena olevan Kankaanpään uusnatsiryhmän jäseniä on tuomittu ja epäillään useista pahoinpitelyistä, joissa osa asianomistajista kuuluu vähemmistöryhmään.
 Ylen selvityksen mukaan vähemmistöön kuuluminen on tapauksissa ollut alkusyy sille, miksi joukkio on häirinnyt, provosoinut ja pahoinpidellyt uhrejaan.
 Ryhmän jäsenistä neljä on parhaillaan tutkintavankeudessa epäiltynä muun muassa terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta. Poliisin mukaan ryhmä edustavaa ääriradikaalia uusnatsisuuntausta.
 Pahoinpitelyjen uhrien henkilöllisyyden suojaamiseksi Yle ei kerro, mihin vähemmistöryhmään kyseiset henkilöt kuuluvat.
 Pahoinpitely, syyskuu 2019
 Epäillystä viisikosta kaksi oli mukana väkivallanteossa, joka tapahtui kankaanpääläisen ravintola Majavan edessä syyskuun lopussa 2019.
 Uusnatsit huomasivat kankaanpääläisen ravintola Majavan edessä vähemmistöön kuuluvan henkilön. Tämä oli viettämässä iltaa muiden Kankaanpään taidekoulun opiskelijoiden kanssa.
 Saluuna Majavan kyltti on vielä paikoillaan Kankaanpään keskustassa, vaikka ravintola on lopettanut toimintansa.  Tuomas Rimpiläinen / Yle
 Tapauksen esitutkinnassa uusnatsit sanoivat, että henkilö alkoi haukkua heitä. Henkilö puolestaan kertoi poliisille, että hän keskusteli jonkun kanssa maahanmuutosta, jolloin uusnatsit alkoivat haukkua häntä.
 Hänen mukaansa uusnatsit esittivät hänestä loukkaavia väitteitä, jotka liittyvät hänen vähemmistöryhmäänsä. Henkilö provosoitui ja löi toista uusnatseista kasvoihin.
 Tämän jälkeen uusnatsikaksikko löi vähemmistöön kuuluvaa henkilöä nyrkillä kerran tai kahdesti kasvoihin niin, että tämä kaatui katuun ja menetti tajuntansa. Kaksikko jatkoi pahoinpitelyä potkimalla maassa makaavaa tajutonta henkilöä useita kertoja päähän ja vartaloon.
 Oikeudessa vähemmistöryhmään kuuluva henkilö tunnusti käräjäoikeudessa lyöneensä ja sai 50 päiväsakkoa pahoinpitelystä.
 Uusnatsikaksikosta toinen kiisti lyöneensä ja toinen vetosi hätävarjeluun. Käräjäoikeuden mukaan molemmat kuitenkin syyllistyivät pahoinpitelyyn.
 Oikeuden mukaan kaksikon väkivalta oli paljon voimakkaampaa kuin ensimmäisenä lyöneen eikä kaksikon tekoa voinut nähdä hätävarjeluna. Heidät tuomittiin kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen.
 Jatkuvaa häiriköimistä ja provosoimista
 Ylen lähteiden mukaan moni Kankaanpään yöelämässä liikkuva tuntee ryhmän jäsenet maineelta ja ulkonäöltä. Heidän käytöstään kuvataan sekä Ylen tekemissä haastatteluissa että asiakirja-aineistossa aggressiiviseksi ja provosoivaksi.
 Poliisit tutkivat sekavaa tilannetta, jossa uusnatsien epäiltiin puukottaneen yhtä henkilöä.  Poliisi
 Esimerkiksi juhannuksena 2020 Kankaanpäässä  sattui väkivallanteko , jossa ryhmän jäsenten epäiltiin puukottaneen yhtä henkilöä, joka tiettävästi ei kuulu mihinkään vähemmistöryhmään. Todistaja näki jollain ryhmän jäsenistä puukon, ja syyttäjä piti selvänä, että uhria puukotettiin tilanteessa.
 Uhri ei kuitenkaan osannut tai halunnut kertoa, kuka nelikosta puukotti, joten näytön puutteessa syyttäjä jätti syytteen nostamatta.
 Tapauksen esitutkinta-aineistosta ilmenee, että kukaan todistajista ei tiedä, miksi ryhmä ilmestyi tapahtumapaikalle, johon heitä ei ollut kutsuttu. Pian saapumisensa jälkeen joukkio alkoi käyttäytyä häiritsevästi.
 Terrorismirikoksen valmistelusta epäiltyyn viisikkoon kuuluvat vuosina 1996 ja 1998 syntyneet veljekset ja heidän vuonna 1996 syntynyt serkkunsa. Lisäksi joukkioon kuuluu kaksi vuonna 1995 syntynyttä miestä.
 Ryhmän liepeillä liikkuu useita muitakin henkilöitä, joista ainakin yhdellä on mittava väkivalta- ja omaisuusrikostausta. Poliisi ei ole kommentoinut, epäileekö se terrorismirikoksesta muita kuin ydinryhmän viisikkoa.
 Pahoinpitely, joulukuu 2019
 Joulukuun alussa 2019 ryhmä Kankaanpään taidekoulun opiskelijoita oli viettämässä iltaa ravintola Majavassa. Mukana oli myös syyskuussa tajuttomaksi pahoinpidelty henkilö sekä kaksi muuta samaan vähemmistöryhmään kuuluvaa henkilöä.
 Illan aikana seurue kohtasi ravintolassa nuoria miehiä, joista osa oli pukeutunut pilottitakkeihin. Toisella pilottitakkimiehistä oli kalju pää ja toisella lyhyt siilitukka. Useat paikallaolijat tunnistivat, että ainakin kaljupää oli mukana runsas kuukausi aiemmin tapahtuneessa yhteenotossa.
 Miesryhmä käyttäytyi opiskelijoita ja erityisesti paikalla ollutta vähemmistöryhmän edustajaa kohtaan aggressiivisesti.
 Tilanne kärjistyi ravintolan sulkemisaikaan aamuyöllä. Ylen haastatteleman vähemmistöryhmään kuuluvan henkilön mukaan uusnatsit alkoivat solvata heitä rajuin sanamuodoin, jotka liittyivät heidän vähemmistöryhmäänsä.
 Tilanteen nähnyt ulkopuolinen henkilö vahvistaa tapahtumien kulun Ylelle.
 Vähemmistöryhmään kuuluvan henkilön mukaan hän halusi suojella aiemmin tajuttomaksi pahoinpideltyä henkilöä ja lähti saattamaan tätä kotiin.
 Seuranneista tapahtumista on kirjattu rikosilmoitus kolmesta pahoinpitelystä ja suoritettu esitutkinta. Esitutkinta on tällä hetkellä valmistumassa.
 Vähemmistöryhmää solvannut nelikko seurasi poistuvaa kaksikkoa ja saavutti heidät Paasikivenkadulla Linnanpuiston tuntumassa.
 Miehet pahoinpitelivät molempia vähemmistöön kuuluvia henkilöitä sekä paikalle auttamaan saapunutta kolmatta henkilöä. Uhrit saivat hoitoa vaativia vammoja.
 Ylen tietojen mukaan ainakin yksi tästä teosta epäilty on epäiltynä myös terrorismijutussa.
 Pahoinpitely, vappu 2020
 Myös vappuna 2020 Kankaanpäässä tapahtui pahoinpitely, jossa oli osallisena terrorismista epäillyn ryhmän jäsen tai jäseniä.
 Tuolloin ryhmä Taidekoulun opiskelijoita oli lähtenyt yöllä grilli Herkkupaussille, joka sijaitsee keskustan laitamilla. Mukana seurueessa oli kahdesti pahoinpidelty vähemmistöryhmään kuuluva henkilö.
 Grilli Herkkupaussin luona tapahtui vappuna 2020 yhteenotto, josta kuvattiin video.  Tuomas Rimpiläinen / Yle
 Opiskelijat kuvasivat tilanteesta videon, jonka Yle on nähnyt.
 Tilanteessa uusnatsiporukka ilmaisi, ettei opiskelijoita kaivata Kankaanpäähän. Tilanne johti siihen, että ainakin kaksi uusnatsiporukassa olevista kävi käsiksi opiskelijoihin, tyrkki heitä kumoon ja mahdollisesti löi yhtä opiskelijaa.
 Myös tästä tapauksesta on tehty rikosilmoitus. Ainakin yksi joukkiosta oli sama mies, jota epäillään kahdesta muusta pahoinpitelystä.
 Taidekoulu piti turvallisuusinfon
 Pahoinpitelyjuttujen tutkinnanjohtaja on rikosylikomisario  Toni Sjöblom . Hän on myös terrorismijutun tutkinnanjohtaja.
 Sjöblom kertoo, että tutkinnassa on vähemmistöryhmiin kohdistuneita pahoinpitelyepäilyjä. Hän ei kuitenkaan ota kantaa siihen, keitä jutuissa on epäiltynä.
 Yle on haastatellut lukuisia Taidekoulun nykyisiä ja entisiä opiskelijoita, jotka kertovat laajasta taidekoululaisiin kohdistuvasta häirinnästä tai suvaitsemattomuudesta Kankaanpäässä. Opiskelijat pyrkivät kollektiivisesti pitämään huolta erityisesti ulkomaalaisista vaihto-opiskelijoista.
 Pahoinpitelyt ja terrorismitutkinta ovat opiskelijoiden keskuudessa herättäneet huolta myös siitä, onko Taidekoulua itseään vastaan kohdistunut jokin uhka.
 Rikosylikomisario Sjöblom ei tutkinnallisista syistä kommentoi sitä, mihin epäiltyjen mahdollinen terroristinen rikos olisi mahdollisesti kohdistunut. Hän kuitenkin kehottaa olemaan levittämättä huhuja.
 Taidekoulu on osa Satakunnan ammattikorkeakoulua. Ammattikorkeakoulun rehtori  Jari Multisilta  toteaa Ylelle, että Taidekoulua ei ole uhattu millään tavalla. Hänen mukaansa myöskään viranomaiset eivät ole olleet oppilaitokseen yhteydessä.
 Asiasta järjestettiin viime viikolla Taidekoululla rehtorin infotilaisuus huhujen katkaisemiseksi.
 Havainnot ryhmästä loppuvat vuoteen 2020
 Yhtä ryhmän jäsenistä epäillään lisäksi törkeästä pahoinpitelystä, joka on diaaritietojen mukaan tapahtunut Kankaanpäässä 6. lokakuuta 2019. Yle ei ole voinut vahvistaa, mihin tekoon tämä rikosepäily liittyy.
 Ylen lähteiden mukaan epäillyn ryhmän jäsenet ovat käyttäneet väkivaltaa myös tilanteissa, joista ei ole koskaan tehty rikosilmoitusta.
 Erään nakkikioskikärhämän yhteydessä vuonna 2014 yksi uusnatsiryhmän jäsenistä löi tappelukumppaniaan omatekoisella nyrkkiraudalla ja uhkasi leikata miehen kurkun auki omatekoisella puukon kaltaisella esineellä.  Poliisi
 Viisikko vangittiin ensimmäisen kerran tammikuussa 2020 epäiltynä muun muassa törkeästä ampuma-aserikoksesta ja räjähderikoksesta. Epäillyt vapautettiin kevään 2020 aikana tutkintavankeudesta.
 Tämän jälkeen he olivat jonkin aikaa yhä tuttu näky Kankaanpäässä. Vuoden 2021 jälkimmäiseltä puoliskolta kenelläkään Ylen haastattelemalla kankaanpääläisellä ei enää ole havaintoja ryhmästä.
 Terrorismitutkinta tuli julkisuuteen 3. joulukuuta 2021, kun Satakunnan käräjäoikeus vangitsi viisi miestä epäiltynä terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta. Neljää heistä epäillään myös terroristisessa tarkoituksessa tehdystä räjähderikoksesta.
 Viides mies on vapautettu tutkintavankeudesta, mutta poliisi epäilee häntä yhä valmistelurikoksesta.
 Neljä tutkintavankeudessa olevaa miestä vaatii käräjäoikeutta vapauttamaan heidät tutkintavankeudesta. Satakunnan  käräjäoikeus käsittelee  vaatimusta tänään iltapäivällä.
 Lue lisää:
 Asiakirjalähteet paljastavat: Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat  Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Äärioikeistoryhmät ottavat mallia maailmalta ja pyrkivät toimimaan näkymättömästi – aktiivien määrä on vähentynyt, mutta radikaali ydin on jäljellä

Kankaanpään terrorismista epäilty uusnatsijoukko on vuosien ajan hyökännyt vähemmistöjen kimppuun – tukijoita myös ydinryhmän ulkopuolella


Summary: Palkinnot jaetaan Kansallisoopperassa Helsingissä lauantaina 7. toukokuuta.

Televisioalan Kultainen Venla -gaala siirtyy melkein neljällä kuukaudella eteenpäin.
 Palkinnot televisio-ohjelmille ja niiden tekijöille oli tarkoitus jakaa tammikuun 14. päivä. Palkinnot jakavan Televisioakatemian hallitus ilmoitti kuitenkin perjantaina, että gaala siirtyy toukokuun 7. päivään. Syynä on vallitseva koronatilanne.
 Palkinnot jaetaan toukokuussa Kansallisoopperassa Helsingissä.
 Kultaisen Venlan ehdokasfinalistit julkaistiin viime viikolla. Voit tutustua finalisteihin  täällä .
 Ylen sarjoilla on yli 30 Kultainen Venla -finaaliehdokkuutta. Voit tutustua  Ylen Kultainen Venla -finalisteihin Areenassa .

Kultainen Venla -gaala siirtyy toukokuulle koronan takia – tv-alan palkinnot oli tarkoitus jakaa tammikuussa


Summary: Yli 300 000 ihmistä on joutunut siirtymään taifuunin tieltä Filippiinien etelä- ja keskiosissa.

Voimakas Rai-taifuuni koettelee Filippiinien saarivaltiota.
 Perjantaiaamuna maan viranomaiset kertoivat, että tarkka uhriluku ei ollut vielä tiedossa.
 Uutistoimisto AP kertoo, että ainakin kolme ihmistä on kuollut perjantaiaamuun mennessä tuhoisassa myrskyssä.
 Uutistoimisto Reuters ja AFP puhuvat yhdestä vahvistetusta kuolemantapauksesta.
 Filippiinien katastrofiviranomaisten mukaan uhriluku saattaa nousta pian, sillä pelastustyöt jatkuvat yhä.
 Tuhansia evakuoitu
 Rai-myrsky on kuluvan vuoden voimakkain myrsky Filippiineillä. Supertaifuuni rantautui Filippiineille torstaina paikallista aikaa.
 Yli 300 000 ihmistä on evakuoitu myrskyn tieltä torstain ja perjantain aikana.

 Voimakkaat tuulet repivät rakennusten kattoja, kaatoivat puita ja tuhosivat sähkölinjoja saaren etelä- ja keskiosissa.
 Taifuunin on kerrottu heikentyneen hieman rantautumisen jälkeen, mutta voimakkaat tuulenpuuskat koettelevat saaren länsiosia edelleen.
 Pelastustöitä haittaavat sähkö- ja puhelinverkkojen katkot. Pelastusviranomaisten mukaan ihmisiä on jäänyt loukkuun taloihinsa, kun sateet ovat aiheuttaneet tulvia.
 Viime vuosien voimakkain myrsky
 Perjantaina tuulet puhalsivat noin 155 kilometriä tunnissa, eli 43 metriä sekunnissa.
 Myrskyn iskiessä Tyynenmeren puolisella rannikolla olevaan Siargaon saareen  torstaina tuulen nopeus  oli 54 metriä sekunnissa.
 Viranomaiset arvioivat, että Rai-myrsky on yksi saarivaltion viime vuosien voimakkaimmista myrskyistä..
 Meteorologien mukaan Rai-myrsky etenee viikonlopun aikana kohti maan länsiosissa sijaitsevaa Palawanin saarta ja sieltä edelleen Etelä-Kiinan merelle.
 Filippiineille iskee noin 20 suurta myrskyä joka vuosi. Rai on syyskuun jälkeen toinen alueen niin sanottu supertaifuuni. Supertaifuuni vastaa voimakkuudeltaan Yhdysvaltojen viitosluokan hurrikaania.
 Perjantaina myrskyn kerrottiin laantuneen ja vastaavan nyt kolmosluokan hurrikaania Saffir-Simpsonin asteikolla.

Rai-taifuuni koettelee Filippiinejä – kolmen pelätään kuolleen voimakkaassa myrskyssä


Summary: Miesten ennenaikaisten kuolemien määrä oli suurempi kuin naisilla kaikissa ryhmissä.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tuoreen  tutkimuksen mukaan  tuloryhmien väliset kuolleisuuserot ovat yhä suuret. Kaikissa tarkastelluissa kuolemansyyryhmissä menetetyt elinvuodet painottuivat pienituloisille.
 Miehillä menetettyjen elinvuosien määrä oli suurempi kuin naisilla kaikissa tarkastelluissa kuolemansyyryhmissä. Tutkimuksessa menetetyt elinvuodet kuvaavat sitä elinvuosien määrää, joka jäi elämättä alle 80-vuotiaana tapahtuneen kuoleman vuoksi.
 – Sosioekonomisen eriarvoisuuden kaventamisessa tärkeitä ovat valtakunnan tasoiset ratkaisut, kuten alkoholi-, tupakka-, asunto-, koulutus- ja työvoimapoliittiset toimenpiteet, sanoo THL:n tutkimusprofessori  Seppo Koskinen  tiedotteessa.
 Koskisen mukaan yhteistyö julkisen sosiaali- ja terveydenhuollon välillä on avainasemassa.
 – Matala sosioekonominen asema lisää monien palvelujen tarvetta erilaisten mekanismien kautta, Koskinen toteaa.
 Alkoholi lyhentää suhteellisesti eniten pienituloisten elinvuosia
 Tutkimuksen mukaan pienituloisimpaan väestönosaan kuuluvat menettivät näiden kuolinsyiden takia elinvuosia moninkertaisesti verrattuna suurituloisimpiin.
 – Tärkeimmät tuloryhmittäisiä eroja aiheuttavat kuolemansyyt olivat sekä miehillä että naisilla verenkiertoelinten sairaudet ja alkoholisyyt sekä tapaturmaiset kuolemansyyt, tutkimus kiteyttää.
 Suhteellisesti mitaten erot olivat suurimmat alkoholin aiheuttamissa kuolemansyissä. Tulojakauman ääripäihin kuuluvan väestön välinen ero oli lähes nelinkertainen alkoholin aiheuttamissa kuolemansyissä koko väestön tasolla menetettyihin elinvuosiin nähden.
 Tapaturmaisten kuolemansyiden osalta vastaava ero oli tutkimuksen mukaan lähes kolminkertainen. Itsemurhien ja verenkiertoelinten tautien osalta erot olivat yli kaksinkertaiset.
 Keuhkosairauksien vuoksi menetetyt elinvuodet jakautuivat tuloryhmien välillä tasaisimmin. Niissäkin ennenaikaiset kuolemat painottuivat kuitenkin pienituloisimpaan väestöön.
 Tutkimuksessa hyödynnettiin Tilastokeskuksen rekisteritietoja. Kuolleisuuden mittarina käytettiin menetettyjä elinvuosia ikävälillä 25–80 vuotta.
 Lue aiheesta lisää:
 Korona nousi yhdeksän yleisimmän kuolinsyyn joukkoon Suomessa viime vuonna
 Näihin sairauksiin suomalaiset kuolevat – työikäisillä yleisin kuolemansyy ovat kasvaimet

THL: Pienituloiset menettävät eniten elinvuosia – tuloryhmien väliset kuolleisuuserot ovat Suomessa edelleen suuret


Summary: Ajantasainen rekisteri olisi selvitysryhmän mukaan välttämätön lasten oikeuksien toteutumisen kannalta.

Opettajien tietojen keräämistä ja mahdollista rekisterin perustamista selvittänyt ryhmä on päätynyt esittämään opettajarekisterin perustamista.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön nimittämän selvitysryhmän mukaan lasten oikeuksien toteutumisen kannalta on välttämätöntä, että julkisella vallalla on käytettävissään lasten ja nuorten opetusta kuvaavia ajantasaisia tilastoja eri puolilta Suomea.
 Selvitysryhmän mukaan opettajatiedonkeruu on tällä hetkellä riittämätöntä luotettavan ja ajantasaisen tilastoinnin ja seurannan näkökulmasta. Nykyinen tiedonkeruu perustuu kolmen vuoden välein tehtävään kyselyyn.
 – Tietovaranto tukee koulutustarpeiden ennakointia, kansallista koulutuksen kehittämistä, kasvatuksen ja koulutuksen arviointia, sekä opettajakoulutuksen ja koulutuksen tutkimuksen kehittämistä,  selvitysryhmä toteaa raportissa .
 – Luotettavan ja ajantasaisen rekisteripohjaisen tiedonkeruun tarve on ilmeinen, eikä sille ole olemassa hyviä vaihtoehtoja.
 Ryhmän visiossa opiskelijarekisteri ulotettaisiin eri oppiasteille vaiheittain. Ensimmäisessä vaiheessa rekisteri otettaisiin käyttöön esi- ja perusopetuksessa sekä lukioissa.
 Myöhemmässä vaiheessa sen piiriin voitaisiin tuoda myös muun muassa varhaiskasvatuksen ja ammatillisen koulutuksen opettajat. Viimeisessä vaiheessa harkittaisiin rekisterin laajentamista korkeakouluihin.
 – Opettajarekisterin edistämiseen on selkeät perustelut. Odotan mielenkiinnolla tulevan lausuntokierroksen palautetta opettajarekisteristä, selvitys ja koulutuskentän lausunnot antavat pohjan päätöksille asiassa, tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) sanoo tiedotteessa.
 "Kustannukset merkittävät"
 Opettajarekisterin kehittämistyön arvioidaan kestävän noin viisi vuotta. Perustamiskustannuksien arvioidaan olevan noin kolme miljoonaa euroa, minkä lisäksi rekisterin vuosittainen ylläpito voisi ensimmäisten vuosien aikana maksaa noin 500 000 euroa.
 – Opettajarekisterin kustannukset olisivat merkittävät. Lisäksi opettajarekisteri vaatisi opettajien tietojen keräämistä paikallistasolla, mikä aiheuttaisi lisätyötä niille tahoille, jotka tallentavat tiedot tietojärjestelmään, kustannusarviota luonnehditaan tiedotteessa.
 Selvitysryhmä kuitenkin huomauttaa, että rekisterin myötä voitaisiin luopua kerran kolmessa vuodessa tehtävästä kyselystä, joka kustantaa 250 000 euroa. Myös se vie opetushenkilöstön työaikaa, jonka hintalapun arvioidaan olevan samaa luokkaa.
 Selvitysryhmän mukaan rekisterin valmistelun aloittamisella on kiire.
 – Rekisteriä ei ennätetä perustaa tällä hallituskaudella, mikäli asiaan liittyvää valmistelua ei aloiteta välittömästi. Vaarana on, että rekisterin perustaminen viivästyy useita vuosia. Tällöin opettajiin liittyvää luotettavaa ja eheää tietoa ei ole saatavilla verrattain pitkään aikaan.
 Lue aiheesta lisää:
 Matematiikan, fysiikan ja kemian opettajat uhkaavat loppua Suomesta

Opettajia koskevaa tiedonsaantia tarkastellut ryhmä esittää Suomeen opettajarekisteriä: "Tiedonkeruun tarve on ilmeinen"


Summary: Tärkeimpien sote-ammattilliittojen johtajat ihmettelevät, miksi työntekijöiden asiantuntemus ei kelpaa. Myös sosiaali- ja terveysministeriö kannustaa pitämään henkilöstön mukana valmistelussa.

Tuleva sote-uudistus vaikuttaa kaikkiin suomalaisiin, mutta erityisesti se koskee sosiaali- ja terveysalalla työskenteleviä. Kentällä, koronakurimuksen keskellä painivat sotetyöntekijät ovat uudistuksesta hämillään.
 Sairaanhoitaja  Satu Vinnari  Kanta-Hämeen keskussairaalasta Hämeenlinnasta sanoo, että koko soteuudistus on jäänyt työntekijöille kaukaiseksi, kun mitään konkreettista uudistuksesta ei ole kuulunut.
 Sairaanhoitaja Satu Vinnari arvioi, että rivityöntekijän kannalta on ihan hämärän peitossa, mitä soteuudistus konkreettisesti tarkoittaa. Dani Branthin / Yle
 – Sitä valmistelua tehdään siellä jossain eikä rivityöntekijällä ole oikein edes mahdollisuuksia perehtyä siihen, mitä valmistelussa tapahtuu, miettii myös luottamusmiehenä toimiva Satu Vinnari.
 Reippaasti yli 200 000 ihmisellä työnantaja vaihtuu. Siksi sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestöt ihmettelevät henkilöstön vähäistä roolia soten valmistelussa.
 – Meidät, soten suurin henkilöstöryhmä, unohdetaan välillä kokonaan työryhmistä, joissa sotea valmistellaan, ihmettelee Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen .
 Tehyn Millariikka Rytkönen sanoo, että työntekijöiden mukana olo sotesuunnittelussa on viime aikoina parantunut.  Jussi Koivunoro / Yle
 Talentian puheenjohtaja  Jenni Karsio  jakaa Rytkösen huolen.
 – Uudistus ei onnistu, jos henkilökunta jätetään syrjään. Sote-alan ammattilaiset ovat se porukka, joka muutoksen tekee ja tämän uudistuksen lopulta pystyyn nostaa, muistuttaa Karsio.
 Osastopäällikkö  Kari Hakari  johtaa puhetta sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen johtoryhmässä. Hän kertoo, että sosiaali- ja terveysministeriön näkemyksen mukaan yhteistyö työntekijäjärjestöjen kanssa on alueilla sujunut kohtuullisen hyvin.
 Hakari kertoo, että ministeriössä pidetään erittäin tärkeänä, että henkilöstö on mukana hyvinvointialueiden valmistelussa. Ministeriö on korostanut tätä myös keskusteluissa alueiden kanssa.
 Hakarin mukaan henkilöstön rooli valmistelussa vaihtelee jonkin verran alueittain, mutta kaikilla alueilla asia on ymmärretty ja otettu vakavasti.
 Osastopäällikkö Kari Hakari kertoo, että päätökset sotesuunnittelusta tehdään alueilla. Hakarin mukaan ammattijärjestöjä on myös kuultu, mutta hieman vaihtelevasti eri alueilla.  Jyrki Ojala / Yle
 Osalla alueista valmistelu on käynnistynyt hitaammin, ja tämän takia myös henkilöstön osallistaminen on ollut vähäisempää, sanoo osastopäällikkö Kari Hakari.
 Hyvinvointialueille siirtyvistä työntekijöistä valtaosa kuuluu kolmeen ammattiliittoon. Sairaanhoitajajärjestöksi kutsuttuun Tehyyn, Suomen Lähi- ja perushoitajaliittoon eli Superiin sekä useita eri ammattiryhmiä edustavaan Julkisten ja Hyvinvointialojen liittoon eli JHL:ään. Myös sosiaalialan korkeakoulutettuja edustavan Talentian jäseniä siirtyy uuden työnantajan alaisuuteen tuhansittain.
 Tammikuun vaalit Suomen tärkeimmät
 Sotealan ammattijärjestöjen puheenjohtajat ovat yhtä mieltä siitä, että tulevat aluevaalit ovat erittäin tärkeät.
 – Jäsenistömme kannalta nämä ovat ehdottomasti ykkösvaalit, ilmaisee Superin puheenjohtaja  Silja Paavola .
 Vaalien merkitys sotejärjestöille näkyy siinä, että kaikki kehottivat jäseniään lähtemään ehdokkaaksi tuleviin aluevaaleihin ja saivatkin jäsenistön liikkeelle.
 Järjestöt tarjoavat myös erilaista apua vaalityöhön. JHL jopa tukee omia ehdokkaitaan rahallisesti.
 – Vaalit eivät ole ehdokkaalle ihan halpaa puuhaa ja matalapalkkaisille ihmisille pienikin apu on tärkeää, sanoo JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine .
 JHL:n puheenjohtajan Päivi Niemi-Laineen mukaan työntekijät ovat ratkaisevassa osassa siinä, miten soteuudistus onnistuu.  Jussi Koivunoro / Yle
 Hänen mukaansa ilman soteammattilaisia valtuustot eivät pysty muuttamaan kansalaisten palveluita nykyistä paremmaksi, jolloin soteuudistus jää tyhjäksi kirjaimeksi.
 Silja Paavola katsoo, että kentällä töitä tekevä ihminen osaa tulevassa aluevaltuustotyössä nähdä tärkeät asiat ja tietää, miten niitä voi edistää kaikkien hyväksi.
 Sosiaalipuoli ja tukitoiminnat ovat unohtuneet
 Soteuudistuksen yhteydessä on puhuttu paljon siitä, miten uudistuksen jälkeen pääsee lääkärin tai sairaanhoitajan vastaanotolle. Superin Silja Paavola ilmaisee asian niin, että sosiaalipuoli on jäänyt keskustelussa jalkoihin, koska sotella on alun perinkin lähdetty pelastamaan terveyspalvelut. Häntä harmittaa, että sanan sote ensimmäinen tavu on lähes unohdettu.
 Sosiaalipuolen unohtaminen voi kostautua, sanoo puolestaan sosiaalialan ammattijärjestön Talentian Jenni Karsio.
 Talentian  puheenjohtaja Jeni Karsio on huolestunut sosiaalipuolen vähäisestä huomiosta sotekeskusteluissa. Karsio muistuttaa, että sosaalipalveluja käytetään vauvasta vaariin. Antti Eintola / Yle
 – Sosiaalipuolen palvelut koskettavat jokaista meistä jossain elämän vaiheessa. Kuinka nopeasti lapsiperhe saa sosiaalihuollolta tukipalveluja on esimerkiksi yhtä oleellinen kysymys kuin lääkärille pääsy. Jos päätöksentekijät eivät arvosta sosiaaliasioita, se näkyy palveluissa, Karsio muistuttaa.
 Niin sanottujen tukitoimintojen merkityksestä on puhuttu uudistuksessa vielä vähemmän kuin sosiaalipalveluista. JHL edustaa myös niissä työskenteleviä henkilöitä. Puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine pitää tukitoimintojen asemaa ongelmana. Hän toivoo, että viimeinkin loppuisi arpominen siitä, kenen työ on tärkeää.
 – Itse asiassa tukipalvelut ovat tärkein osa sotemaailmaa, koska ne mahdollistavat kaiken muun tekemisen. Jos tukipalveluhenkilökunta menisi esimerkiksi lakkoon, lähes kaikki muukin toiminta vaikkapa sairaaloissa loppuisi varsin nopeasti.

Ammattiliittojohtajat: Sote epäonnistuu, jos työntekijöitä ei oteta mukaan suunnitteluun


Summary: Yli 30 vuotta Oulussa pyörinyt kylpylähotelli Eden veti aikanaan bussilasteittain väkeä. Tänään perjantaina sen ovet suljetaan lopullisesti.

Oulun legendaarinen kylpylähotelli Eden sulkee ovensa tänään perjantaina, eikä sen jatkosta ole vielä tietoa.
 Oulun Nallikarissa sijaitseva Eden on Suomen ensimmäinen subtrooppinen kylpylä, joka avattiin vuonna 1989. Kylpylä on ollut suosittu turistikohde: se on vetänyt aikanaan puoleensa bussilasteittain kävijöitä.
 Myös mennyt kesä ja kulunut syksy ovat olleet vilkkaita, kertoo hotellinjohtaja  Tarja Karvola .
 – Joulukuussa käviämäärä on hiipunut, mutta moni asiakas on käynyt jättämässä meille jäähyväiset.
 Pääset kierrokselle suljettuun kylpylään seuraamalla tässä jutussa alkavaa suoraa verkkolähetystä kello 10.15 alkaen. Haastattelussa myös hotellin johtaja Tarja Karvola.
 S-ryhmän hotelliyhtiö Sokotel on pyörittänyt paikkaa vuodesta 2006. Vuokrasopimus tilasta  päättyy vuoden lopussa .
 Kiinteistön omistaa kiinteistösijoitusyhtiö CapMan Real Estate. Se käy neuvotteluja kylpylähotellin jatkosta.
 Arkkitehdin päähänpisto
 Eden sai alkunsa yhden ihmisen päähänpistosta. Arkkitehti  Paavo Karjalainen  oli huhtikuussa 1986 poikansa kanssa kävelemässä Nallikarin leveällä hiekkarannalla ja harmitteli, ettei kylmään meriveteen voinut mennä uimaan.
 – Katsoimme, että himputti kun on hieno ja lämmin ilma, mutta vesi on niin kylmää, ettei uimaan voi mennä ollenkaan. Sain siitä idean, että rakennetaan maauimala Nallikariin.
 Maauimalaa ei kuitenkaan tullut, vaan Suomen ensimmäinen subtrooppinen kylpylä.
 Kuuntele alla olevasta audiosta, kun Paavo Karjalainen kertoo kylpylän alkuajoista.
 Mitä käy akvaariokaloille?
 Hotellin jatko on kiinnostanut asiakkaita valtavasti. Tarja Karvola kertoo saaneensa päivittäin useita kyselyjä.
 Myös erityisesti aulassa asustaneiden akvaariokalojen kohtalo sekä muun kaluston sijoituspaikka ovat herättäneet paljon mielenkiintoa.
 Karvola kertoo, että kaloille löytyi koti eläinkaupasta.
 Suurin osa kalustosta sen sijaan jää paikoilleen. Niistä päättää kiinteistön omistaja.
 – Otamme mukaamme vain Oulun Radisson hotelliin vietävät tavarat, muut jätämme paikoilleen, Karvola sanoo.
 Huoneet on uusittu viimeksi vuonna 2008, joten niiden kalusto on peräisin siltä ajalta.
 Karvola on tyytyväinen, ettei heidän tarvitse tyhjentää kiinteistöä.
 – Se on valtava urakka.
 Karvola tietää mistä puhuu. Hän on myös Oulun Radissonin hotellinjohtaja ja oli tyhjentämässä taloa ennen sen remonttia.
 – Sen kaluston perään ei kyselty samalla tavalla kuin Edenin. Ehkä se kertoo jotain kylpylähotellin merkityksestä asiakkaille.
 Oletko vieraillut Oulun Edenissä? Voit jakaa muistojasi keskusteluosiossa, joka on auki 18. joulukuuta kello 23:een asti.

Suomen ensimmäinen subtrooppinen kylpylä suljetaan – vieraile legendaarisessa turistikohteessa viimeisen kerran kello 10.15 alkaen


Summary: Seksuaalista häirintää ilmenee sopimuspalokunnissa ja se kohdistuu myös alaikäisiin. Palokuntatoimintaan on päässyt takaisin jopa lapseen kohdistuneen rikostuomion jälkeen.

Nina  oli 13-vuotias, kun hän alkoi saada intiimejä kuvia palokunnan täysi-ikäiseltä kouluttajalta. Nina ei esiinny jutussa omalla nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Nina oli palokunnan nuoriso-osaston jäsen ja parikymppinen mies toimi palokunnassa kouluttajana. Mies alkoi lähestyä Ninaa harjoituksissa ja sosiaalisessa mediassa.
 Nina kertoo, että harjoituksissa mies tuli lähelle, kutitteli ja nosti syliin. Sosiaalisen median viestipalvelussa kouluttaja alkoi ehdotella tapaamisia kahvittelun merkeissä palokunnan ulkopuolella.
 Viestien sävy muuttui nopeasti seksuaaliseksi. Ninan mukaan kouluttaja ehdotteli yökyläilyä ja suoraan seksin harrastamista.
 Kouluttaja lähetti Ninalle myös kuvia jäykistyneestä peniksestään. Nina näytti kuvia poikaystävälleen, muttei kertonut asiasta kenellekään palokunnassa.
 Myöhemmin toinen palokunnan aikuinen sai tietää viestittelystä, ja hän vei asian nopeasti eteenpäin. Palokunta teki rikosilmoituksen ja kouluttaja sai lähtöpassit toiminnasta.
 Oikeudessa kouluttaja tuomittiin lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Tuomion mukaan mies lähetti useita satoja valokuvia sekä kymmeniä videotallenteita sukupuolielimestään.
 Kouluttajan ehdollisen vankeusrangaistuksen koeaika on yhä kesken.
 Nina on edelleen alaikäinen. Puoli vuotta tuomion antamisen jälkeen palokunnan uusi päällikkö tiedusteli Ninalta, mitä mieltä hän olisi, jos tuomittu kouluttaja palaisi takaisin palokuntaan. Nina kertoi vastustavansa voimakkaasti ajatusta.
 Yhdistykset päättävät itse kenet hyväksytään jäseneksi. Antti Haanpää / Yle
 Ninan vastustuksesta huolimatta kyseinen henkilö päätettiin ottaa takaisin palokunnan toimintaan. Päällikkö perusteli miehen takaisin ottamista muun muassa sillä, ettei henkilö osallistu enää nuoriso-osaston toimintaan.
 Ylen hankkimasta aineistosta käy ilmi, ettei Ninan palokunta ole pyytänyt rikostaustaotteita kertaakaan vuosina 2014–2020. Rikostaustaotteesta käy ilmi, mikäli henkilö on tuomittu rikoksiin, joilla on arvioitu olevan erityistä merkitystä lasten kanssa työskennellessä.
 Kyseinen palokunta ei ole suinkaan ainoa, joka ei hyödynnä saatavissa olevaa tietoa rikoshistoriasta.
 Ylen selvitys paljastaa, että kyseisinä vuosina alle 50 sopimuspalokuntaa on pyytänyt taustaotetta nuorten kanssa toimivilta vapaaehtoisilta. Sopimuspalokuntia on Suomessa yhteensä lähes 700.
 Alle seitsemän prosenttia palokunnista on tarkistanut taustat
 Ylen pyytämistä Oikeusrekisterikeskuksen tilastoista näkyy, että vuosittain taustaotepyyntöjä on tullut 4–15 sopimuspalokunnalta.
 Yhteensä taustaotepyyntöjä oli tullut 46 eri palokunnasta vuosina 2014–2020.
 Tämä tarkoittaa, että vain 6,6 prosenttia sopimuspalokunnista on pyytänyt taustaotteita lain voimassaolon aikana.
 Kaksi tuoretta kyselytutkimusta osoittaa, että sopimuspalokunnissa tapahtuu seksuaalista häirintää. Toistaiseksi on vaikea sanoa kuinka paljon häirintää tapahtuu ja minkä ikäisiin häirintä kohdistuu. Suurimmassa osassa palokuntia on nuoriso-osasto, jossa nuorimmillaan harrastuksen voi aloittaa jo 7-vuotiaana.
 Yle haastatteli tätä juttua varten neljää naista, jotka kertoivat kokeneensa seksuaalista häirintää alaikäisinä sopimuspalokunnassa. Kaikissa tapauksissa osapuolina oli murros- tai teini-ikäinen nuori ja aikuinen kouluttajamies. Sama ilmiö näkyy myös Ylen läpikäymissä oikeustapauksissa.
 Sopimuspalokunnat ovat tärkeitä pelastustoimelle Sopimuspalokunniksi kutsutaan palokuntia, joissa ei olla päätoimisesti töissä eli kyse on harrastustoiminnasta ja sopimuksellisesta toiminnasta. Aiemmin näistä käytettiin nimitystä vapaaehtoinen palokunta. Edelleen sopimuspalokuntien taustalla on usein VPK-yhdistys. Sopimuspalokunta on tärkeä harrastus kaikkien suomalaisten kannalta siksi, että suurimmassa osassa maata sopimuspalokunta on ensimmäisenä tai ainoana pelastustoimen edustajana onnettomuuspaikalla. Viimeisimmän tilastotiedon mukaan sopimuspalokuntalaisia on Suomessa noin 43 000. Heistä noin 15 000 on hälytyskelpoisia. Suurimmassa osassa Suomen sopimuspalokunnista on nuoriso-osasto. Tällä hetkellä sopimuspalokuntia on yhteensä noin 690, joissa on yhteensä 649 nuoriso-osastoa. Nuoriso-osaston jäseniä on noin 7 000. Nuorten kanssa toimivia vapaaehtoisia on noin 3 700. Osa sopimuspalokunnista kärsii jäsenpulasta. Nuoriso-osasto onkin tärkeä keino houkutella toimintaan lisää jäseniä.
 Laki lasten kanssa toimivien vapaaehtoisten rikostaustan selvittämiseen tuli voimaan vuonna 2014. Laki siis tuolloin mahdollisti rikostaustan selvittämisen, mutta ei velvoita siihen.
 Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö SPEK antoi asiasta ohjeistuksen palokuntayhdistyksille heti vuonna 2014. Palokuntia ohjeistettiin tuolloin selvittämään kaikkien lasten kanssa toimivien vapaaehtoisten rikostausta.
 Sama ohjeistus on yhä voimassa. Lisäksi SPEK ohjeistaa, että lasten ja nuorten toiminnassa pitäsi olla paikalla aina kaksi aikuista.
 SPEK:n kehittämispäällikkö  Niko Ara  myöntää, että Ylen selvittämät luvut kertovat siitä, ettei ohjeistusta ole noudatettu.
 – Pieneltähän se luku kuulostaa, liian vähän niitä on haettu, Ara toteaa.
 SPEK:n ylläpitämään HAKA-rekisteriin on kirjattu, että rikostaustat on tarkastettu 143:lta jäseneltä. Ara huomauttaa, että kaikki eivät kuitenkaan välttämättä ole kirjanneet tarkastamista rekisteriin.
 Kehittämispäällikön mukaan viestintää aiheesta tarvitaan lisää, mutta vastuu asiasta on lopulta jokaisen yhdistyksen harteilla.
 – Tämä on meiltä vahva suositus. Muuta emme voi käytännössä tehdä, sillä yhdistykset eivät ole suoraan meidän jäseniämme, vaan alueellisten pelastusliittojen jäseniä.
 Myös marraskuussa sisäministeriön julkaisemassa pelastusalan tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden  toimintaohjelmassa  korostetaan vapaaehtoisten rikostaustan selvittämistä.
 Heinin mukaan palokunnassa oli yleistä, että nuoret tytöt seurustelivat kouluttaja-asemassa olevien vanhempien miesten kanssa. Hän on itse vasta aikuisiällä ymmärtänyt, kuinka salliva ilmapiiri häirintään oli. Antti Haanpää / Yle
 Nuoriso-osaston johtaja pyysi luokseen yöksi
 Milja  (nimi muutettu) oli 15-vuotias, kun palokunnan lähes nelikymppinen nuoriso-osaston johtaja alkoi viestitellä hänelle.
 Alkuun viesteissä keskusteltiin palokunnan asioista, mutta viestittelyn jatkuessa sävy muuttui seksuaaliseksi.
 Nuori tyttö oli imarreltu saamastaan huomiosta ja ihastui osastonjohtajaan. Hän piti aikuista luotettavana. Jälkeenpäin hän on ymmärtänyt, että aikuinen mies manipuloi häntä.
 Kun Milja oli täyttänyt 16 vuotta, hän lähti miehen pyynnöstä tämän luokse yöksi. Tilanne eteni kosketteluun ja suuteluun, mutta yllättäen Miljan äiti sai tietää hänen olinpaikkansa ja tuli hakemaan tyttärensä pois.
 Äidin saatua tietää suhteesta asiasta tehtiin rikosilmoitus. Kaksi vuotta myöhemmin syyttäjä teki kuitenkin syyttämättäjättämispäätöksen asiasta.
 Milja kanteli päätöksestä yhdessä lakimiehen kanssa.
 Kantelun perusteena on se, ettei syyttäjä ole huomioinut Miljan tapauksessa suojaikärajan olevan 18 vuotta.
 Suomessa seksuaalisen kanssakäymisen suojaikäraja on normaalisti 16 vuotta ja tietyissä tilanteissa 18 vuotta. Korkeampi suojaikäraja on voimassa siinä tapauksessa, jos nuori vaatii erityistä suojelua tai tekijä on auktoriteettiasemassa nuoreen, kuten oppilaan ja opettajan välisessä suhteessa.
 – Minä olen ollut nuoriso-osastossa ja hän on ollut sen johtajana. Hän on ollut valta-asemassa, Milja kertoo.
 Kantelusta ei ole vielä annettu ratkaisua.
 Milja itse on nyt täysi-ikäinen. Asian käsittely on ollut hänelle raskasta ja hän on ymmärtänyt, että mies teki väärin häntä kohtaan.
 Harjoituksissa käyminen tuntuu Miljasta vaikealta. Antti Haanpää / Yle
 Miljan mukaan mies jättäytyi palokunnan toiminnasta pois hetkeksi, mutta on sittemmin palannut takaisin. Miljan tietojen mukaan miestä ainoastaan kiellettiin toimimasta nuoriso-osastossa.
 Miljalle tilanne on ahdistava. Hän on yrittänyt keskustella asiasta palokunnan johdon kanssa.
 – Minulle sanottiin, että asian selvittäminen olisi hyvin hankalaa heille ja kehotettiin, että yritä nyt käydä harjoituksissa ja yritä kestää ja jaksaa, Milja toteaa.
 Sopimuspalokuntalaisia on tuomittu seksuaalirikoksista
 Ylen tiedossa on viimeisen kymmenen vuoden ajalta neljä rikostuomiota, joissa sopimuspalokunnassa toiminut aikuinen on tuomittu lapsiin kohdistuneista rikoksista. Tarkkaa lukua, kuinka paljon tuomioita sopimuspalokuntalaisille on yhteensä annettu, ei ole tiedossa.
 Yksi näistä tuomioista on jutussa aiemmin mainittu Ninan tapaus. Yle ei kerro tarkempia tietoja paikkakunnista tai tapahtumista uhrien suojelemikseksi.
 Vanhin Ylen tiedossa oleva tuomio on vuodelta 2012. Tuolloin nuoriso-osaston johtaja tuomittiin kolmen palokuntanuoren hyväksikäytöstä. Mies tuomittiin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen kolmesta lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä sekä yhdestä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Muutamaa vuotta myöhemmin toinen nuoriso-osaston kouluttaja tuomittiin murrosikäisen vpk-nuoren hyväksikäytöstä vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Rikokset olivat tapahtuneet vuosia aiemmin.
 Tuoreimmasta Ylen tiedossa olevasta tapauksesta annettiin tuomio vuonna 2018. Kyseessä oli laaja rikosvyyhti, jossa uhreina oli lukuisia lapsia. Törkeistä rikoksista tuomittu toimi osittain rikosten tekoaikaan sopimuspalokunnan nuoriso-osaston johtajana.
 Ylen tietojen mukaan uhrit eivät kuitenkaan olleet palokuntalaisia. Mies ehti erota palokunnasta oma-aloitteisesti vähän ennen kuin rikokset tulivat julki.
 Rikostapausten käsittelemiseen ei ole palokunnille suoria ohjeita. Antti Haanpää / Yle
 Kehittämispäällikkö Niko Ara SPEK:stä kertoo, että kukin yhdistys päättää itsenäisesti, miten tämänkaltaisissa tilanteissa toimitaan.
 – Päätös siitä, erotetaanko jäsen, on aina yhdistyksen oma asia ja siihen vaikuttaa se, mitä yhdistyksen säännöissä lukee. Meillä ei ole mitään julkituotua suositusta, mutta toki me voimme ohjeita antaa tapauskohtaisesti.
 Sekä Ninan että Miljan tapauksessa nuoriin kohdistuneista rikoksista tuomittu ja epäiltynä ollut henkilö ovat saaneet jatkaa mukana palokuntatoiminnassa sillä rajauksella, etteivät henkilöt osallistu enää nuorisotoimintaan.
 SPEK:n Ara ei ota kantaa yksittäisiin tapauksiin, mutta yleisesti ottaen ei näe linjausta positiivisena. Hän ei halua arvioida, kuinka aidosti henkilöiden toimintaa pystytään rajaamaan pois nuorten toiminnasta.
 – Se on hyvin tapauskohtaista, vaikea sanoa yksittäisten palokuntien toiminnasta.
 Myös Sopimuspalokuntien liitto (SSPL) on samoilla linjoilla siitä, että yhdistykset ratkaisevat kysymykset itsenäisesti.
 – Jos meiltä kysytään neuvoa niin sitä annetaan, mutta aina ei kysytä, toiminnanjohtaja  Ari Maskonen  toteaa.
 Toiminnanjohtajan mukaan Sopimuspalokuntien liitossa on tehty vuosia työtä häirinnän ja epäasiallisen käytöksen ennaltaehkäisemiseksi.
 – Yhtään häiritsijää ei tarvitse tässä toiminnassa sietää. Sellainen henkilö voi pakata kimpsunsa ja kampsunsa ja häipyä, Maskonen toteaa.
 Näin juttu tehtiin Yle tilasi Oikeusrekisterikeskuksen tilastot tahoista, jotka ovat pyytäneet vapaaehtoisten taustaotteita vuosina 2014–2020. Palokunnat haettiin tilastoista eri sanahauilla. Yle löysi yhteensä 46 palokuntayhdistystä, jotka olivat tilanneet taustaotteen kyseisinä vuosina. Suomessa toimii yhteensä tällä hetkellä noin 690 sopimuspalokuntaa. Oikeusrekisterikeskuksen tilastoista näkyy, että 11 palokuntayhdistystä oli pyytänyt taustaotteita useammin kuin kerran. Tyypillisesti palokuntayhdistykset ovat pyytäneet alle kymmenen taustaotetta kerrallaan. Rikostaustaotteesta selviää, mikäli henkilö on syyllistynyt rikoksiin, joilla on arvioitu olevan merkitystä lasten kanssa työskennellessä. Tällaisia ovat tietyt lapsiin kohdistuneet rikokset, seksuaali- ja väkivaltarikokset, ihmiskauppa- ja huumausainerikokset.
 Viisi aikuista ehdotti seksiä ennen täysi-ikäistymistä
 Heini  (nimi muutettu) kertoo olleensa palokuntanuori henkeen ja vereen. Hän aloitti sopimuspalokunnassa 10-vuotiaana. Kun ikää karttui, hän eteni hälytysosastoon ja nousi myös nuoriso-osaston johtajaksi.
 Nykyään Heini on aikuinen ja hän on eronnut kyseisestä palokunnasta. Eniten Heinillä painoi vaakakupissa vähättelevä suhtautuminen seksuaaliseen häirintään sekä tyttöjen ja naisten epätasa-arvoinen kohtelu. Myös kiusaaminen ja rasismi vaikuttivat lähtöpäätökseen.
 – Kyllästyin odottamaan, että se maailma muuttuu. Se tapahtuu liian hitaasti ja ne asenteet ovat niin syvällä rakenteissa.
 Myös Heini on kohdannut seksuaalista häirintää palokunnassa.
 – Laskin, että ainakin viisi aikuista miestä palokunnassa ehdotti minulle seksiä ennen kuin tulin täysi-ikäiseksi, Heini kertoo.
 Heini kertoo, että ensimmäisen kerran hän törmäsi seksuaaliseen häirintään palokunnassa ollessaan 13-vuotias. 16-vuotiaasta lähtien Heini pääsi mukaan palokunnan illanviettoihin, joissa hän usein joutui koskettelun ja esineellistämisen kohteeksi. Antti Haanpää / Yle
 Heini sanoo, että jälkikäteen ajateltuna seksuaalinen häirintä oli todella näkyvää. Hänen mukaansa aikuiset miehet pyysivät nuoria tyttöjä hieromaan hartioita ja kommentoivat heidän pukeutumistaan ja vartaloitaan. Leiripaitoihin kirjoiteltiin rivouksia.
 Hän kertoo, että useat kouluttajat lähestyivät häntä ja muita nuoria tyttöjä viesteillä aluksi näennäisen asiallisesti. Pikkuhiljaa viestit lipuivat kuitenkin sopimattomaan suuntaan. Viesteissä alettiin tiedustella esimerkiksi pikkuhousujen väriä ja muotoa.
 Jo nuorena Heini alkoi vaihtaa vaatteet aina palokuntaan mennessään. Hän valitsi mahdollisimman löysiä, vartalon peittäviä vaatteita välttyäkseen kommentoinnilta.
 – Tein niin pitkään, kunnes jouduin menemään hälytykselle enkä ehtinyt vaihtaa vaatteita. Ihmiset istuivat ringissä ja kommentoivat hamettani. Eräs totesi, että tekisi mieli ottaa stringit sivuun ja painaa takaapäin.
 Heinin mukaan seksuaaliseen häirintään ei suhtauduttu palokunnassa vakavasti, vaikka hän yritti nostaa asian esiin.
 – Epäasiallinen käytös oli tosi normaalia ja yleistä, eikä siihen useinkaan puututtu. Edelleen huomaan nuoremmista ihmisistä sen, että he joutuvat kohtaamaan niitä samoja asioita.
 Heini kertoo, että hänen palokunnassaan yksi aikuisista sai lopulta tuomion lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Se herätti ristiriitaisia tunteita palokunnassa.
 – Osaa huoletti palokunnan maine ja toive oli, että tämä asia olisi käsitelty sisäisesti eikä viety eteenpäin. Ihmiset myös kyseenalaistivat tätä tuomiota, mikä oli aika erikoista, koska Suomessa ei ilman tosi painavia perusteita tuomita yhtään ketään.
 Heini on pettynyt hänelle tärkeään harrastukseen. Hän lopetti, koska kokee, ettei voi seistä enää toiminnan takana tai suositella sitä aikuisille ystävilleen tai heidän lapsilleen. Antti Haanpää / Yle
 Kyselytutkimuksessa raportoitu raiskauksista
 Kuinka paljon sopimuspalokunnissa tapahtuu seksuaalista häirintää? Kysymykseen on vaikea vastata tarkkaan.
 Seksuaalisen häirinnän laajuutta sopimuspalokunnissa on selvitetty kahdessa tuoreessa kyselytutkimuksessa.
 Asiaa kysyttiin vuonna 2019 sopimuspalokuntien koulutuskyselyssä, johon vastasi 960 henkilöä. Tässä kyselyssä 8 prosenttia vastaajista kertoi kokeneensa seksuaalista häirintää sopimuspalokuntatoiminnassa.
 Samaa asiaa selvitettiin myös tänä syksynä Pelastusalan naiset ry:n tilaamassa opinnäytetyössä. Anonyymiin kyselytutkimukseen vastasi yli 1 200 ihmistä, joista 21 prosenttia kertoi kohdanneensa seksuaalista häirintää sopimuspalokuntatoiminnassa.
 SPEK:n Niko Ara pitää lukemaa hälyttävänä.
 – Ehdottomasti pitää pystyä parantamaan toimintaa, että tuollaisia lukuja ei enää tule. Jokainen tapaus on liikaa.
 Kyseistä opinnäytettä tekevä  Lotta Kärkölä  Satakunnan ammattikorkeakoulusta kertoo, että suurin osa seksuaalista häirintää kokeneista vastaajista ei ilmoittanut asiasta eteenpäin.
 – Kyselyssä nousi esiin rankkojakin kertomuksia. Seitsemän vastaajaa kertoi joutuneensa raiskauksen uhriksi ja 11 raiskauksen yrityksen uhriksi, Kärkölä kertoo.
 Kyselyyn vastanneet olivat 16–79-vuotiaita. Eniten häirintää olivat kokeneet 20–34-vuotiaat. Noin neljäsosa häirintää kokeneista oli miehiä.
 Seksuaalinen häirintä voidaan pahimmillaan lakaista palokunnissa maton alle.  Antti Haanpää / Yle
 Kärkölä kertoo saaneensa kyselyvastausten kautta tiedon, ettei kaikissa sopimuspalokunnissa jaettu kyselyä eteenpäin ja siihen jopa kiellettiin vastaamasta. Kyselytutkimusta jaettiin kuitenkin sopimuspalokuntien sähköpostien lisäksi myös harrastajien sosiaalisen median ryhmissä.
 – Tämä tieto ei yllättänyt. Alalla häirintää hyssytellään ja vähätellään, vaikka sitä tapahtuu, Kärkölä sanoo.
 Ninaa kiellettiin kertomasta asiasta eteenpäin
 Palataan vielä jutun alussa mainitun Ninan tapaukseen. Kun lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuomittu kouluttaja päätettiin ottaa takaisin palokuntaan, palokunnan päällikkö kielsi Ninaa kertomasta asiasta eteenpäin.
 – Päällikkö sanoi, että palokunnan maine menee, jos leviää tieto, että seksuaalirikollinen on otettu takaisin palokuntaan.
 Ninan mukaan päällikkö viittasi myös siihen, että vanhemmat pelästyisivät ja eivät päästäisi lapsiaan enää palokuntatoimintaan mukaan.
 Sopimuspalokunnissa tapahtuva häirintä nousi esiin loppukesästä Instagramiin perustetulla  Emergencyservicestoo  -tilillä. Myös Yle julkaisi lokakuussa  laajan artikkelin  pelastusalan ja ensihoidon työpaikoilla tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä.
 SPEK kertoo, että asian noustua tapetille sopimuspalokunnille on järjestetty useita koulutuksia ja toimitettu materiaalia, kuinka puuttua epäasialliseen kohteluun.
 Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöön on  nimetty turvahenkilöitä ja samaa on suositeltu jokaiseen palokuntaan. Antti Haanpää / Yle
 Kehittämispäällikkö Ara toivoo, että häirintää kokeneet nuoret ja aikuiset tuovat asian esiin eivätkä jää sen kanssa yksin.
 – Nämä eivät varmasti ole helppoja asioita käsitellä palokunnissa, mutta se on osa johtajuutta, että epäasiallisen häirintään puututaan asiaan kuuluvalla vakavuudella, Ara sanoo.
 Häirintäkokemusten noustua laajemmin esiin myös Nina otti asian esille uudestaan palokunnassa. Toistaiseksi tilanteeseen ei ole kuitenkaan löytynyt ratkaisua.
 Tällä hetkellä Nina on murheissaan siitä, joutuuko hän luopumaan rakkaasta harrastuksestaan. Ninalle entisen kouluttajan näkeminen paloasemalla on ahdistavaa.
 – Olen todella pettynyt oman palokunnan toimintaan. Tuntuu, että tämä rikoksen tekijä on paljon arvokkaampi omalle palokunnalle kuin minä.
 Yle on saanut luvan haastatteluun Ninan huoltajalta. Yle on nähnyt kirjallista aineistoa, joka tukee Ninan kertomaa sekä vahvistanut tietoja julkisista lähteistä ja muilta henkilöiltä Ninan suostumuksella.
 Alaikäisinä seksuaalista häirintää kokeneet haastateltavat eivät esiinny jutussa omalla nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Lue lisää:
 Kähmintää, rivoja ehdotuksia ja pornon katselua paloasemalla –  21 pelastustoimen ja ensihoidon työntekijää kertoo kokemuksistaan Ylelle
 Yle selvitti: Seksuaalisesta häirinnästä ilmoitetaan pelastusalalla vain harvoin – "Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani"
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava
 Ministerit pelastusalan ahdistelusta: Ohisalo vaatii nopeaa puuttumista, Sarkkinen kutsuu alan edustajat koolle

Vain harva sopimuspalokunta on selvittänyt vapaaehtoisten rikostaustoja – lapsen hyväksikäytöstä tuomittu sai palata toimintaan pian tuomion jälkeen


Summary: Poliittikkojen koronapuheet käyvät liian kovilla kierroksilla, arvioi Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Juha Paloneva. Hän korostaa, että "paniikkiratkaisuihin" ei pidä lähteä.

Valtakunnanpoliitikkojen puheet Suomea uhkaavasta koronakatastrofista ja vaatimukset yhä tuntuvammista uusista rajoitustoimista käyvät siinä määrin kuumina, että Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkärin  Juha Palonevan  mielestä voidaan puhua suoranaisesta "paniikkiviestinnästä".
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.)varoitti torstaina tuloillaan olevasta hyökyaallosta, jolta pitää suojautua.
 – Viesti tuntuu olevan, että äkkiä tehkää nyt joku jotakin. Sitten paniikki tarttuu, ja huudetaan vastaan, että tosi hyvä idea, niin me tehdään, Paloneva sanoo.
 – Toivon, että jäitä hattuun. Mihinkään paniikkiratkaisuihin ei ole syytä lähteä.
 Paloneva kummastelee esimerkiksi esitystä Puolustusvoimien värväämisestä mukaan koronarokotusten antamiseen ja muistuttaa, että valmiuslaki ei ole voimassa eikä Suomi ole sotatilassa.
 – Minkälaista apua Puolustusvoimat voisi meille antaa? Ihmettelen vaan.
 "Toteutamme THL:n asiantuntijoiden antamia ohjeita"
 Ylen A-Talkissa torstaina vieraillut  sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtaja  Pasi Pohjola  arveli, että Suomi on tilanteessa, jossa on mietittävä, vedetäänkö hätäjarrusta ja kuinka paljon ja mitä toimia otetaan käyttöön.
 – Käytännössä kokoontumisrajoituksia tiukennetaan entisestään, alueilla on mahdollisuus sulkea tiloja ja kieltää kokoontumisia. Yksi aika nopeasti käyttöön otettava keino on estää koronapassin käyttöä rajoitusten vaihtoehtona, Pohjola luetteli.
 Palonevan mukaan rajoituksilla saadaan kyllä koronavirustartuntoja vähennettyä, mutta yhteiskuntaa sulkevia toimia on heikentyvässäkin epidemiatilanteessa tehtävä harkiten.
 – Kaikissa toimenpiteissä pitää verrata mahdollisesti saavutettavia hyötyjä ja kaikkiin rajoituksiin liittyviä ilmeisiä haittavaikutuksia, joita niitäkin on. Näkisin, että Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella (THL) on tässä hyvin tärkeä asiantuntijarooli, Paloneva sanoo.
 Keski-Suomi on marraskuun lopusta saakka määritelty koronan leviämisalueeksi. Seuraavan kerran alueellinen tartuntatautijohtoryhmä kokoontuu maanantaina pohtimaan alueen tilannetta ja jatkotoimia.
 – Viime kädessä me toteutamme THL:n asiantuntijoiden antamia ohjeita, emmekä lähde paniikkiratkaisuihin. Toki suhtaudumme tilanteeseen vakavasti ja pyrimme ennakoimaan, mutta paniikkiin emme lähde mukaan, Paloneva sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 18.12. klo 23.00 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Tarjolla olisi jopa 3 000 rokottajaa, jos lähihoitajat ja apteekit hyväksytään talkoisiin – "Suomessa on ehkä mystifioitu rokottamista"

Keski-Suomen johtajaylilääkäri arvostelee koronapoliitikkojen "paniikkiviestintää" ja toivoo jäitä hattuun: "Ihmettelen vaan, minkälaista apua Puolustusvoimat voisi meille antaa?"


Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Eurooppa-uutiskirjeen.

Venäläinen palkkasotilasyhtiö Wagner on hämärä joukkio.
 Soturit  ovat käyneet  sekoittamassa pakkaa kriisimaissa, kuten ainakin Ukrainassa, Syyriassa, Libyassa ja Keski-Afrikan tasavallassa.
 Maanantaina EU lätkäisi Wagner-yhtiölle  talouspakotteet . Syy: myyräntyön tekeminen hallituksen puolesta, eli trenditermein  hybridivaikuttaminen .
 EU jäädytti ryhmän varoja ja asetti kahdeksalle henkilölle matkustuskieltoja.
 Viikko ennen joulua,  vuosi 2021. Venäjä on viikkojen ajan kasannut joukkojaan Ukrainan rajalle. Uhkailu on avointa, mutta mitä Venäjä oikein haluaa, sitä emme kunnolla tiedä.
 Ylpeilemme tuntevamme Venäjää hyvin, mutta itse asiassa tunnemme aika huonosti. Jos tuntisimme hyvin, olisimme jäljillä siitä mitä hallinto presidentti  Vladimir Putinin  johdolla tavoittelee.
 Itä-Ukrainassa on sodittu nyt yli seitsemän vuotta, ja yhtä monta vuotta EU on pitänyt yllä ja laajentanut Venäjään kohdistuvia talouspakotteita.
 Slti mikään ei tunnu muuttuneen. Putin uhittelee rajalla, ja Venäjän on arveltu olevan taustapiruna myös julmassa shakkipelissä, jossa siirtolaisia marssitetaan Puolan rajalle hytisemään.
 Siksi on tärkeää kysyä, onko EU:n talouspakotteista ollut jotain hyötyä?
 Tutkimukset  vastaavat, että on.
 Luvut  tutkimusten välillä  vaihtelevat, mutta lienee turvallista haarukoida että pakotteet olisivat hidastaneet Venäjän talouskasvua muutamalla prosentin kymmenyksellä joka vuosi.
 Se voi kuulostaa pieneltä, mutta on iso summa. Yksi tutkimus arvioi pakotteiden vähentäneen jo vuosina 2014–2015 Venäjän vientiä lähes 50 miljardilla eurolla.
 Venäläisten yhtiöiden on aiempaa hankalampaa saada länsimaista rahoitusta, mikä jarruttaa bisnestä. Moni kansainvälinen pankki ja sijoitusyhtiö pysyy kaukana pakotteiden kohteista.
 Ongelma vain on, että talouspakotteet tuntuvat myös EU:n omassa nahassa. Toinen tutkimus arvioi, että EU:n oma vienti Venäjälle väheni vuosina 2014–2016 noin 30 miljardilla eurolla.
 Pakotteet ovat kallis ratkaisu myös määrääjälle, sillä kaupankäynti vähenee kaikilta. Esimerkiksi Valion vientimenestyksen Venäjä-pakotteet katkaisivat  lähes kokonaan . Yhtiö pääsi takaisin jaloilleen vasta siirrettyä tuotantoaan Venäjän puolelle.
 Venäjän-pakotteita  tutkinut Suomen Pankin tutkimuspäällikkö  Iikka Korhonen   on esittänyt , että talousvaikutus näyttää selvältä mutta poliittista vaikutusta on hankalampi arvioida.
 Eli ovatko pakotteet saaneet Venäjän muuttamaan toimiaan?
 Venäjän reteä julkikuva ja EU:n sisäiset pakotteiden "heikkoutta" kritisoivat kommentit antavat olettaa ettei. Mutta lännessä on arvioitu, että pakotteet hillitsivät Itä-Ukrainan  kriisin laajenemista  heti voimaan tultuaan.
 Elokuussa tehdyn riippumattoman gallupin mukaan vain  viisi prosenttia  venäläisistä pitää länttä vihollisena. Vuonna 2018  neljä viidestä  halusi länsisuhteiden normalisoituvan.
 EU:lla on vielä taskussaan pelimerkkejä.
 Pakoteruuvia ei ole kiristetty lähellekään äärimmilleen. Wagner-sotilaiden asettaminen listalle on kuin varoitus tästä.
 Mutta pakotteissa kukaan ei ole yksiselitteinen voittaja. Siksi EU:kin haluaisi välttää niitä viimeiseen asti.
 Rauhallista joulunaikaa,
 Janne
 Katsotaan sitten, mitä muuta Euroopassa on tällä viikolla tapahtunut.
 #SOME: Vanha kunnon neuvosto-spagetti
 Twitterissä nousi  huippukokousviikon kunniaksi esiin vanha kunnon Eurooppa-ongelma eli  neuvostojen sekasotku . "Eurooppa-neuvostoa ei pidä sekoittaa Euroopan neuvostoon eikä Euroopan unionin neuvostoon", neuvoo Wikipedia heti kättelyssä.
 Kolmikosta Euroopan neuvosto ei ole muuttunut turhakkeeksi, vaikka EU:n kasvu onkin työntänyt sitä julkiseen marginaaliin. Euroopan neuvosto on 47 maan demokratiamylly, joka sitoo yhä maita ihmisoikeussopimuksiin, tuottaa tietoa ja ottaa kantaa.
 Joulukuussa järjestö on julkistanut esimerkiksi tukun  rahanpesuraportteja .
 FAKTA: Suomalainen ja ruotsalainen kuluttivat, suomalainen voitti
 Suomalaisten  kotitalouksien kuluttamiseen käyttämät varat ovat Ruotsin, Hollannin, Belgian ja Itävallan tasoa – ja karvan verran edellä Ruotsia. Indeksi on Eurostatin kattava AIC eli  actual individual consumption , joka huomioi kotitalouksien ostamat kaikki tuotteet ja palvelut, myös julkiset palvelut.
 Graafi vahvistaa kuvaa EU:sta kahden kerroksen väkenä: jäsenmaat etelässä ja idässä sekä Irlanti erottuvat varoiltaan heikompina.
 TÄRPIT: Tummassa tornissa tehdään nyt ratkaisevia päätöksiä
 EKP:n tornirakennus Frankfurtissa. Esa Syväkuru / Yle
 Euroopan  keskuspankin tummanpuhuva torni erottuu Frankfurtin silhuetista. EKP:n päätökset ovat ratkaisevia: mitä tapahtuu markkinoille pumpattujen lainojen koroille, ja miten valtiot selviävät veloistaan?
 Vastauksia etsii taloustoimittaja  Anna Karismo  kompaktissa Frankfurt-reportaasissaan  Eurovallan pimeä torni .
 KAUDEN PÄÄTÖS: HUIPPUKOKOUS JA EKP
 EU-johtajat varoittivat Venäjää, että hyökkäyksellä Ukrainaan olisi "vakavat seuraukset ja kova hinta". Lisää vuoden viimeisen huippukokouksen annista  tässä jutussamme . EKP puolestaan  päätti  pitää ohjauskorot ennallaan ja lopettaa elvyttävät arvopaperiostot.
 EU:N HISTORIALLISET DIGILAIT ETENEVÄT
 Lakiesitys digijättien suitsimiseksi on edennyt Euroopan parlamentissa. Parlamentti haluaa "portinvartijoille" kuten Googlelle ja Facebookille tiukat säännöt. Digilainsäädäntöä seuraava toimittaja  Satu Helin  listaa  kuusi tapaa , mitä Googlelle ja Facebookin emoyhtiölle Metalle voi olla luvassa.
 SAHAROV-PALKINTO & 18 VUODEN LINNATUOMIO
 Parlamentti myönsi vuotuisen Saharov-ihmisoikeuspalkintonsa Venäjän opposition kärkihahmolle  Aleksei Navalnyille . Palkinnon  otti vastaan  tytär  Daria Navalnaya , koska Navalnyi on tyrmässä ja häntä voi uhata jopa 23 vuoden tuomio.
 Valko-Venäjällä oppositiopoliitikkoja vastaan käyty pitkä oikeudenkäynti on puolestaan päättynyt, ja tuloksena oli  pitkiä tuomioita . Oppositiojohtaja Sjarhei Tsihanouskille langetettiin 18 vuotta vankeutta.
 SUOMEEN VOI ISKEÄ PUUPULA
 EU:n metsänsuojelusäännösten ja metsäteollisuuden ristiriita tunnetaan. Kaakkois-Suomessa väläytellään teollisuuden  puupulaa , jos suojelu lisääntyy merkittävästi. Toisaalta painetta tulee myös siitä, että metsien kasvu Suomessa on  kääntynyt laskuun , mikä vaikeuttaa ilmastotavoitteiden saavuttamista.
 EU:N SUHDE ISRAELIIN JA PALESTIINAAN MUUTTUU
 Mitä tapahtuu EU:n Israel- ja Palestiina-politiikassa? Ketkä ovat juutalaisvastaisia, ja ketkä suhtautuvat juutalaisiin ja Israeliin myönteisimmin?  Maija Elonheimon  toimittamassa Brysselin kone -ohjelmassa haastatellaan vanhempaa tutkijaa  Timo R. Stewartia  Ulkopoliittisesta instituutista.
 PYSYYKÖ SUOMI ISOJEN EU-MAIDEN KYYDISSÄ?
 Politiikkaradio  kysyy, pysyykö Suomi mukana EU:n isojen maiden suunnitelmissa. Ranska ja Italia haluavat tiivistää yhteistyötään, Saksan hallitusohjelma puhuu liittovaltiosta ja Ranska kaavailee taloushuippukokousta.
 Mikä on Suomen paikka? Vieraina ovat ohjelmajohtaja  Juha Jokela  Ulkopoliittisesta instituutista sekä johtava asiantuntija  Janica Ylikarjula  Elinkeinoelämän keskusliitosta.
 TULOSSA: Kohti joululomaa taksonomian kautta, mutta valvova silmä raollaan
 EU-syksy  alkaa olla paketissa, mutta jäljellä on vielä yksi iso asia: komissiolta odotetaan  ensi viikolla  päätöstä taksonomiasta eli kestävän rahoituksen kriteereistä.
 Sitten alkaa suunnilleen loppiaiseen kestävä EU-joulutauko. Ukrainan ja Valko-Venäjän tilanteet sekä pandemian paheneminen pakottavat EU:n pitämään kuitenkin toisen silmän auki lomallakin.
 Pääsimme viimeisten joukossa käymään Saksan mahtavassa keskuspankissa Frankfurtissa. Bundesbankin valtava rakennus menee täysremonttiin, joka voi venyä kuin Berliinin uuden lentoaseman  rakentaminen  ja tulla kalliiksi. Mistä muusta rahamaailmassa puhutaan, seuraa kanaviamme juhlapyhinä.
 Eurooppa-kirje jää nyt eurorytmin mukaiselle joulutauolle. Seuraava kirje kolahtaa digipostilaatikkoon tammikuun puolivälin tienoilla, kun EU-konekin pyörähtää taas kunnolla käyntiin.
 Me tekijät toivotamme Teille lukijoille rauhallista joulunaikaa.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.
 Voit keskustella kirjeen aiheista lauantaihin klo 23:een asti.

Eurooppa-kirje: Venäjän-pakotteet eivät ole paukkupanoksia vaan tekevät kipeää kaikille, ja siksi EU kiristää ruuvia vain jos on pakko


Summary: Helsingin- ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin koronatartunnoista noin 40 prosenttia oli eilen HUSin diagnostiikkajohtajan Lasse Lehtosen mukaan omikronvarianttia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronan omikronmuunnos saavuttaa valtaviruksen aseman pääkaupunkiseudulla mahdollisesti jo tänään, arvioi Ylen aamussa perjantaina vieraillut Helsingin- ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen.
 Lehtosen mukaan omikron leviää nyt niin nopeasti, että iso osa väestöstä tulee kohtamaan viruksen sillä rokotussuojalla, jonka tähän mennessä on ehtinyt saamaan.
 Kolmansien rokoteannosten ottamisen ohella Lehtonen neuvoo riskiryhmiin kuuluvia välttämään kontakteja.
 – Kolmansia rokotuksia on tärkeää saada erityisesti näille riskiryhmille, mutta varmaan viisainta on riskiryhmäläisten aika lailla koittaa kontakteja välttää, ettei virukselle joudu alttiiksi, Lehtonen sanoo.
 Ensimmäiset omikronepäilyt kolme viikkoa sitten
 Jopa kolme kertaa koronan deltavarianttia tarttuvampi omikron leviää Suomessa äärimmäisellä vauhdilla.  Ensimmäiset epäilyt omikronmuunnoksesta  todettiin Suomessa kolmisen viikkoa sitten.
 Lehtosen mukaan eilen HUSin alueen koronatartunnoista noin 40 prosenttia oli omikronvarianttia.
 Uutinen päivittyy.

HUSin Lasse Lehtonen: Omikronmuunnos saavuttanee valtaviruksen aseman pääkaupunkiseudulla tänään


Summary: Palokerroksessa toimi mielenterveyspalveluita ja peruslääkäripalveluita tarjoava klinikka.

Japanin Osakassa pelätään 27 ihmisen kuolleen rakennuspalossa. Paikallisen palokunnan mukaan palo tapahtui kaupungin liikealueella sijaitsevassa kahdeksankerroksisessa rakennuksessa.
 Rakennuksen palossa pahiten vaurioituneessa neljännessä kerroksessa toimi paikallisen median mukaan mielenterveyspalveluita ja peruslääkäripalveluita tarjoava klinikka. Tv-kuva näyttää, kuinka rakennuksen neljäs kerros on kärsinyt tulipalossa pahoista vaurioista, ikkunoista moni on joko rikki tai mustunut. Valtaosa rakennuksen julkisivusta säilyi kuitenkin tulipalon jäljiltä ehjänä.
 Palolaitoksen edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle, että roihussa loukkaantuneista 28 ihmisestä 27 oli vailla minkäänlaisia elonmerkkejä. Uhrit vietiin sairaalaan, sillä vain lääkäri voi julistaa ihmisen virallisesti kuolleeksi Japanissa.
 Palo havaittiin paikallista aikaa aamukymmenen jälkeen, ja puolen päivän jälkeen paikalla oli 70 paloautoa. Palomiehet sammuttivat roihun puolessa tunnissa.
 Osaka on Tokion jälkeen Japanin toisiksi suurin metropolialue.
 NHK: Palo voi olla tuhopolton seurausta
 Osakan poliisilaitoksen edustaja kertoi AFP:lle poliisin tutkivan palon syttymissyytä.
 Hän ei kuitenkaan vahvistanut yleisradioyhtiö NHK:n tietoja, joiden mukaan poliisin sisäiset lähteet olisivat kertoneet, että palo olisi mahdollisesti tuhopolton seurausta. NHK:n lähteet perustavat arvionsa olosuhteisiin palopaikalla.
 – Siellä oli paljon tummaa savua. paikalla ollut keski-ikäinen nainen kertoi NHK:lle.
 – Siellä oli myös erittäin voimakas haju, hän lisäsi.
 Tulipalon todistanut nuori nainen kertoi yleisradioyhtiölle nähneensä naisen, joka oli jäänyt jumiin neljänteen kerrokseen. Silminnäkijän mukaan nainen oli kurottautunut ikkunasta ja pyytänyt muun muassa apua.
 – Hän vaikutti todella heikolta. Ehkä hän oli hengittänyt paljon savua, nuori nainen arvioi.
 Kuolonuhreja vaativat palot harvinaisia
 Kuolonuhreihin johtavat tulipalot ovat harvinaisia Japanissa, jossa on tiukat rakennusstandardit. Väkivaltarikokset ovat niin ikään harvinaisia.
 Vuosi sitten mies sai murhasyytteen vuonna 2019 tapahtuneesta kiotolaisen  animaatiostudion tuhopoltosta.  Palossa kuoli 36 ihmistä, ja tapaus oli maan tuhoisin väkivaltarikos vuosikymmeniin.
 Kioton isku järkytti japanilaista animaatioteollisuuta sekä animefaneja Japanissa ja ympäri maailman.
 Vuonna 2008 puolestaan kuoli 16 ihmistä osakalaiseen videoliikkeeseen kohdistuneessa tuhopoltossa. Osakan tuhopolttaja tuomittiin kuolemaan, ja hän odottaa vankeudessa tuomion toimeenpanoa.

27 ihmisen pelätään kuolleen kerrostalossa roihahtaneessa tulipalossa Japanin Osakassa


Summary: Väriaine aktivoituu tavallisella sisävalolla. Aineen patenttiperhe on myyty suomalaiselle startup-yritykselle, joka kaupallistaa sen.

Tampereen yliopistossa on kehitetty uusi viruksilta suojaava aine. Aine aktivoituu valolla ja tuhoaa viruksien lisäksi myös bakteereja ja sieniä tekstiilien pinnalta.
 Tutkijat ovat kehittäneet ainetta nyt viiden vuoden ajan . Kehitetty väriaine desinfioi itsensä valon vaikutuksesta. Sillä voi suojata ihmisiä esimerkiksi lääkkeille vastustuskykyisiltä infektioilta ja viruksilta.
 Väriaine ei vaadi auringonvaloa toimiakseen. Kun värjättyä pintaa valaistaan 30 minuuttia tavallisella sisävalolla, siinä olevat bakteerit, sienet ja virukset tuhoutuvat yli 10 000-kertaisesti normaalitilanteeseen verrattuna.
 Viimeaikaiset sikainfluenssa- ja ebolaepidemiat sekä koronaviruspandemia ovat tutkijoiden mukaan osoittaneet, että itsestään desinfioituville tekstiileille on suuri tarve.
 Aine kestää pesua
 Väriaine on nimetty LASU:ksi (light-activated antimicrobial substance) ja sitä voisi tulevaisuudessa käyttää esimerkiksi kasvomaskeissa suojaamassa vaikka koronaviruksen muunnelmilta.
 – Materiaali voidaan valmistaa yksinkertaisella värjäyksellä niin, että se desinfioi itsensä tehokkaasti todellisissa olosuhteissa. Olemme testanneet LASU-väriaineen turvallisuusstandardien mukaisesti, ja sitä voidaan käyttää materiaaleissa ja esineissä, jotka ovat ihokosketuksessa ihmisten kanssa, tutkimusryhmän johtaja, tohtori  Alexander Efimov  toteaa yliopiston tiedotteessa.
 Väriaine on vesiliukoinen ja se sitoutuu tutkijoiden mukaan hyvin tekstiileihin ja muihin materiaaleihin. Värjätty materiaali kestää pesuaineita ja valohäviämistä. Väriainetta voidaan tarvittaessa levittää uudelleen.
 Patentti myyty suomalaiselle firmalle
 Toiminta perustuu taudinaiheuttajien fotodynaamiseen inaktivointiin, jossa käytetään valoherkisteitä. Valon säteilyn vaikutuksesta syntyy reaktiivisia happilajeja, jotka tuhoavat käsiteltyjä soluja hapettamalla. Voit lukea menetelmästä lisää yliopiston sivuilta.
 LASU-patenttiperhe on myyty suomalaiselle startup-yritykselle, joka kaupallistaa keksinnön.
 Tutkimusryhmä, johon Efimovin lisäksi kuuluvat  Ville Santala  ja  Lijo George , haki LASU:lle ensimmäistä patenttia vuonna 2017.

Tampereen yliopiston tutkijaryhmä kehitti itsensä desinfioivan väriaineen – tuhoaa viruksia ja bakteereja esimerkiksi kasvomaskien pinnalta


Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin mukaan tehohoidon kapasiteetin lisääminen on välttämätöntä aloittaa vuoden 2022 aikana. Tämä tarkoittaa merkittävää lisärekrytointia ja kouluttamista.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS) hyväksyi torstaina valtuuston kokouksessa vuosien 2022–2024 talousarvion ja budjetin.
 Samalla päätettiin tehohoitopaikkojen pysyvästä lisäämisestä.
 Tehohoidon tarve on koronapandemian pahentuessa kasvanut koko maassa . Kuormitus on kuitenkin ollut suurinta HUSissa ja sen erityisvastuualueella, jolla  äärirajoja on kolkuteltu  aivan viime aikoinakin.
 HUSiin on tähän mennessä saatu lisäresurssia noin viiden tehohoitopaikan verran ja työ jatkuu.
 – Uskoisin, että viimeistään vuonna 2023 ollaan tilanteessa, jossa nykyinen noin 70 tehohoitopaikan kapasiteetti nousee noin 20 prosenttia, HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä  sanoo.
 Välttämätön työ tavoitteen eteen on aloitettava jo tulevan vuoden aikana. Tämä tarkoittaa merkittävää lisärekrytointia ja kouluttamista. Myös teho- ja leikkaussalihoitajien vakiosijaisten ryhmän muodostamista mietitään.
 – Tehohoitohenkilöstön lisääminen on hyvin monimutkainen ja pitkäkestoinen asia. Rekrytoinnin lisäksi työnanantajan täytyy pitää kiinni henkilöstöstään, mikä tarkoittaa sitä, että pitää vaalia hyviä työelämäkäytäntöjä ja kehittää prosesseja, Petäjä sanoo.
 Hän vakuuttaa, että HUSissa pystytään jo nyt tarjoamaan välttämätön tehohoito sitä tarvitseville ja siitä hyötyville potilaille.
 – Emme voi ennakoida sitä, mitä omikronmuunnos aiheuttaa lopulta sairaalakysynnässä. Haluan kuitenkin rauhoittaa kansalaisia. Todennäköistä nimittäin on, että pääsemme siitäkin haasteesta yli, vaikka ei sitä voi väheksyäkään.
 Erikoisalojen potilasjonot lähes tuplautuneet
 HUS nimesi valtuuston kokouksessa isoimmiksi haasteikseen osaavan henkilökunnan riittävyyden, koronapandemian hoidon, muiden potilaiden hoidon turvaamisen, organisaatiomuutoksen läpiviennin, soteuudistuksen ja talouden tasapainon turvaamisen.
 Ylilääkäri Petäjä haluaa muistuttaa, että aikuisten tehohoidosta riippuvaisen kirurgian jono ei ole erityisen paha, koska sairaanhoitopiirissä on ponnisteltu paljon sen eteen, että esimerkiksi sydänleikkaukset saadaan hoidettua.
 – Koronapandemian ja monien muiden tekijöiden aiheuttama jonoutuminen on pääsääntöisesti muualla kuin tehohoitoriippuvaisessa kirurgiassa. Esimerkiksi tekonivelkirurgiaa vaativaa leikkausta voi joutua odottamaan tällä hetkellä yli vuoden, Petäjä sanoo.
 HUSin mukaan yli kuusi kuukautta leikkausta odottaneita erikoisalojen potilaita oli lokakuussa 1 574, kun vastaava luku joulukuussa 2019, niin sanotussa normaaliajan tilanteessa, oli 984 potilasta.
 HUS arvioi, että silmätautien osalta hoitotakuun ylittävien tilannetta pystytään korjaamaan vuoden loppuun mennessä, mutta muilla erikoisaloilla jonojen purku kestää pidempään.
 Leikkausjonojen purkamisen haaste johtuu Petäjän mukaan siitä, että pandemian aikana tuotantovauhti jäi jälkeen ja kysyntä patoutui.
 – Vaikka kiihdytämme toimintaa, meille tulevien lähetteiden määrä kiihtyy myös ja sitten meillä on myös jonossa olevia potilaita. Kaikkia työkaluja ostopalveluista lisätöihin käytetään, että päästäisiin tasavauhtiin ja purkamaan jonoja, Petäjä sanoo.
 Työntekijöiden pysymistä ja rekrytointia pyritään tulevina vuosina tukemaan muun muassa palkankorotuksilla.
 HUSin valtuusto päätti 20 miljoonan euron lisäyksestä kertaluontoisiin palkkalisäyksiin, palkkatasojen korotuksiin ja suoritepalkkiomallin laajentamiseen.
 Palkkausta on tarkoitus parantaa etenkin niissä ammattiryhmissä, joissa työntekijöiden löytäminen on vaikeaa. Näitä ovat muun muassa vaativat hoitoalan tehtävät, välinehuoltajat ja sosiaalityöntekijät. Listalla on myös röntgen- ja laboratoriohoitajia ja fysioterapeutteja.
 Kuntayhtymällä velkaa lähes miljardi euroa
 Keväällä 2020 voimaan asetetun valmiuslain edellyttämät toimenpiteet ovat aiheuttaneet HUSille merkittävät taloudelliset tappiot. Suora valtiontuki sairaanhoitopiireille ei ole HUSin mukaan ollut riittävää.
 HUS pyysi viime vuonna 407 miljoonaa euroa valtion avustuksia, niitä myönnettiin 176 miljoonaa euroa. Tästä syystä HUS joutui hakemaan 40 miljoonaa euroa lisää rahaa kunnilta.
 HUS-kuntayhtymän rahavirta ensi vuodelle on 168,3 miljoonaa euroa alijäämäinen. Toiminnan ja investointien rahoitus on tarkoitus järjestää lainarahalla. Pitkäaikaista lainaa nostetaan ensi vuonna enintään 190 miljoonaa euroa. Vuoden 2022 lopulla pitkäaikaista lainaa arvellaan HUS-kuntayhtymällä olevan 905,7 miljoonaa euroa.
 Talousarvion tilikauden tulos on suunniteltu 15 miljoonaa euroa ylijäämäiseksi. Ylijäämällä katetaan tilikaudelta 2019 syntynyt alijäämä.
 HUSin ensi vuoden investointimenot ovat 287,7 miljoonaa euroa. Ne kohdennetaan vuosina 2022–2025 uusien Siltasairaalan ja Tammisairaalan rakentamiseen sekä Meilahden, Jorvin, Peijaksen ja Hyvinkään sairaaloiden uudistamiseen.
 Lue myös:
 Ministeri Kiuru varoittaa omikronin vyörymisestä Suomeen – katso tästä, miten virusmuunnos on levinnyt Suomessa
 Tehohoidon tarve kasvaa nyt koko maassa: Enemmistö koronapotilaista on hoidossa muualla kuin HUSin alueella
 Tehohoidon ylilääkäri on huolissaan sairaaloiden koronapaineesta: "Sydänpotilaat joutuvat sinnittelemään kotosalla"
 Yle selvitti tehohoitopaikkojen määrän: Suomessa jo neljäsataa paikkaa, katso tilanne omalla alueellasi

Tehohoito on ollut äärirajoilla, nyt HUS tarttuu toimeen – lisää paikkoja pysyvästi kahden seuraavan vuoden aikana


Summary: Matemaattisten aineiden opiskelijoiden ja aineenopettajaksi valmistuneiden määrät ovat laskeneet hälyttävästi, kertoo Jyväskylän yliopistossa tehty raportti.

Lukion ykkösluokkalaiset mittaavat tennispallon pompun pituutta fysiikan tunnilla Jyväskylän normaalikoulussa.
 Tasokas fysiikan opetus on uhattuna: Jyväskylän yliopistossa laadituntuoreen  raportin mukaan  matemaattisten aineiden opettajiksi valmistuneiden määrä on laskenut liki 40 prosenttia Suomen yliopistoissa 2010-luvulla.
 Raportin laatijoiden lehtori  Hannu Moilasen  ja professori  Pekka Neittaanmäen  mukaan matemaattis-luonnontieteellinen ymmärrys toimii perustana eri teknologioiden kehittämisessä ja maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemisessa.
 – Suomen taloudellinen kivijalka on matemaattisessa osaamisessa ja korkeassa teknologiateollisuudessa. Olemme erittäin huolissamme, mitä tulevaisuus tuo tullessaan, sanoo Jyväskylän normaalikoulun ja Jyväskylän yliopiston lehtori Hannu Moilanen.
 Hannu Moilanen kertoo opettajan työn olevan vaihtelevaa. Koskaan ei ole kahta samanlaista fyssan tuntia. Hänestä parasta on tieto, että omat oppilaat voivat parantaa maailmaa, keksiä tulevaisuuden ratkaisuja. Simo Pitkänen / Yle
 Neittaanmäen mukaan opettajien määrän vähenemisellä voi olla hyvin laajat vaikutukset myös muille aloille.
 – Jos kouluihin ei saada riittävästi päteviä opettajia, koulutuksen taso laskee. Se heikentää Suomen osaamista ja kilpailukykyä usealla alalla tulevaisuudessa. Esimerkiksi ratkomassa ilmastonmuutoskysymyksiä, toteaa Neittaanmäki Jyväskylän yliopiston tiedotteessa.
 Tuoreen arvion mukaan suomalaisten nuorten matematiikkataidot  jatkavat laskua .
 Opettajan ammatti ei enää houkuttele
 Matemaattisten aineiden opiskelijamäärät ovat jo vähentyneet pitkään, ja yhä harvempi opiskelijoista valitsee alalla opettajuuden.
 Fysiikan aineenopettajaksi opiskeleva  Jyri Kohvakka  on suorittamassa harjoittelua Jyväskylän normaalikoululla. Hän haluaa töihin joko yläasteelle tai lukioon, mutta tietää, että montaa muuta opiskelijakaveria ei opettajan työ kiinnosta.
 – On työlästä opiskella fysiikkaa yliopistossa, koska siellä on paljon vaativia kursseja. Osa opiskelijoista tippuu pois ja osa hakee tätä kautta uudelleen lääketieteelliseen. Ei lähdetä opiskelemaan aineenopettajaksi, koska ei koeta sitä omaksi jutuksi, sanoo Kohvakka.
 Jyri Kohvakka pyrki ensin oikeustieteelliseen. Kun oikiksen ovet eivät aunneet, oli fysiikan opiskelu heti toisena hyvänä vaihtoehtona. Simo Pitkänen / Yle
 Myös toinen normaalikoululla harjoittelussa oleva fysiikan aineenopettajaopiskelija  Kalle Ketonen  on pistänyt merkille, että opettajan ammatti ei ole enää niin haluttu kuin aikaisemmin.
 – Opettajia on ennen arvostettu enemmän. Nykyisin tiedetään, että se voi toisinaan olla aika raskasta työtä. Jotkut voivat myös kammoksua sitä, että joutuisivat tekemään töitä samanlaisten nuorten parissa kuin itse ovat olleet, kertoo Ketonen.
 Moilanen uskoo medialla olevan vaikutusta opettajien työn arvostuksen vähenemiseen.
 – Mehän näemme, mitä media kertoo opettajuudesta: opettajat uupuvat, vanhemmat ovat entistä hankalampia ja oppilailla on entistä enemmän keskittymisvaikeuksia luokassa. Kuka silloin haluaa opettajaksi?
 Matemaattisten aineiden opiskelu ei kiinnosta
 Yliopistoissa matemaattisten aineiden opiskelupaikat eivät ole täyttyneet enää vuosiin. Raportin laatijoiden mukaan yksi syy kiinnostuksen lopahtamisen voi piillä puhelimissa.
 – Kun koukutamme itsemme kännykän räpläämisen tuottamaan dopamiinihittiin, pitkäjänteinen keskittyminen on entistä vaikeampaa. Esimerkiksi fysiikan opiskelu vaatii sitä. Näemme sen koulumaailmassa päivittäin, sanoo Moilanen.
 Moilanen on myös huolissaan nuorten elämäntavoista.
 – Nuorten tulisi huolehtia hyvinvoinnistaan paremmin. Nukkuminen, hyvä ravinto ja liikunta auttavat jaksamaan myös opiskelussa.
 Lisää imua matikan, fyssan ja kemian opiskeluun
 Moilasen ja Neittaanmäen mielestä yhteiskunnassa olisi ryhdyttävä ripeisiin toimiin opettajapulan estämiseksi. Suomessa ei esimerkiksi tilastoida ajantasaisesti aineenopettajiksi valmistuneiden ja kentällä toimivien pätevien opettajien määriä.
 – Ilman tällaista tilastoa matemaattisten aineiden opettajapulaan on vaikea reagoida, sanoo lehtori Hannu Moilanen Jyväskylän normaalikoulusta.
 Yliopistouudistuksen myötä yliopistojen ainelaitosten resurssit matematiikan, kemian ja fysiikan opettajankoulutuksen kehittämiseen ovat raportin laatijoiden mukaan vähentyneet.
 – Aineenopettajankoulutus tulisi määrätä yliopistoille kansalliseksi erityistehtäväksi, jolle järjestettäisiin erillinen oma tutkintotavoite ja korvamerkitty rahoitus, sanoo Neittaanmäki tiedotteessa.
 Myös parhaita oppimis- ja työtapoja tulisi pohtia. Ainoastaan perinteinen luennointi ei heidän mielestään enää toimi.
 – Edelleen oppiminen tarvitsee perinteistä laskemista ja toistoa, mutta tarvitaan myös uusia, monipuolisia työtapoja. Esimerkiksi kokeellisia menetelmiä. Voidaan mennä vaikka laskemaan pulkalla, oppilaat muistavat keholliset kokemukset hyvin, sanoo Moilanen.
 Opettajan työ takaisin arvoon
 Normaalikoulun fysiikan tunnilla tennispallojen lentomittaukset on saatu päätökseen. Luokassa harjoittelijana toimiva Kalle Ketonen on nauttinut auskultoinnista. Hän on opettanut kymmenen fyysiikan tuntia ja ollut seuraamassa opetusta lukuisilla fyssan tunneilla.
 – Opettajuus on ehkä osaksi veressä. Molemmat vanhempani ja isän vanhemmat ovat opettajia. Tykkään, kun opetettava saa oivalluksia, kertoo Ketonen.
 Kalle Ketonen tiesi haluavansa opettajaksi jo lukiossa. Matemaattisten aineiden opiskelu oli hänestä kiinnostavin ala. Simo Pitkänen / Yle
 Jyri Kohvakka on ollut harjoittelussa saman aikaa Ketosen kanssa.
 – Tämä on mukavaa hommaa, pidän nuorten kanssa työskentelystä. Jos opettajien palkkatasoa nostettaisiin, se auttaisi varmasti samaan lisää opiskelijoita aineenopettajankoulutukseen. Nyt monet hakeutuvat yrityspuolelle töihin, arvelee Kohvakka.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23.00 saakka.

Matematiikan, fysiikan ja kemian opettajat uhkaavat loppua Suomesta – nuoria ei kiinnosta ryhtyä aineenopettajaksi


Summary: Aiemmin pilleri piti hakea henkilökohtaisesti esimerkiksi terveysklinikalta tai sairaalasta.

Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (FDA)

Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston (FDA) antoi torstaina päätöksen, joka mahdollistaa aborttipillerien saamisen postitse pysyvästi, ei pelkästään koronapandemian aikana. Asiasta kertovat muun muassa uutistoimisto AFP ja yhdysvaltalaislehti  New York Times .
 Päätös on harvinainen voitto aborttioikeuden puolustajille maassa, jossa kiista aborttikysymyksestä on kiristynyt jälleen viime vuosina. FDA:n päätös kumoaa aiemman vaatimuksen, jonka mukaan aborttipilleri tulisi hakea henkilökohtaisesti esimerkiksi terveysklinikalta tai sairaalasta. Kansalaisjärjestöt ovat kuvailleet vaatimusta hankaloittavaksi, minkä lisäksi sitä on kritisoinut muun muassa lääkäreiden ammattijärjestö American Medical Association.
 Vaatimus kumottiin koronapandemian aikana, mutta sen otti jälleen käyttöön maan edellisen presidentin  Donald Trumpin  hallinto. Trumpin seuraajan Bidenin hallinto puolestaan kumosi vaatimuksen väliaikaisesti, ja torstaisella päätöksellä muutos tehtiin pysyväksi.
 ACLU: Päätös ei vaikuta osavaltioiden rajoituksiin
 Uudesta aborttipillerimääräyksestä kerrottiin FDA:n kirjeessä, joka on lähetetty raskaudenkeskeytyksiä ympäröivien sääntöjen helpottamiseen pyrkineen kanteen asianomistajille.
 Kirjeen mukaan päätös poistaa rajoituksen, jonka mukaan kyseistä lääkettä mifepristonea saisivat jakaa ainoastaan klinikat, sairaalat ja lääkärin vastaanotot. FDA lisäsi kuitenkin vaatimuksen, jonka mukaan lääkettä jakavien apteekkien tulee olla tähän erikseen sertifioituja.
 Päätöksestä iloitsi muun muassa ihmisoikeusjärjestö ACLU. Järjestö kuitenkin painotti FDA:n jättäneen kumoamatta kaikki kyseiseen turvalliseksi kuvailtuun lääkkeeseen liittyvät perusteettomat rajoitukset.
 Lääkkeiden avulla tehtävään aborttiin tarvitaan kahta eri lääkettä, mifepristonea ja misoprostolia, jotka voi ottaa turvallisesti ensimmäisten kymmenen raskausviikon aikana.
 FDA antoi lääkkeille hyväksyntänsä vuonna 2000, minkä jälkeen niiden käyttö yleistyi kovaa tahtia. Nykyään kyseisten lääkkeiden avulla tehdään ainakin 40 prosenttia kaikista aborteista.
 ACLU:n mukaan liittovaltion rajoitusten helpottaminen ei kuitenkaan vaikuta niihin rajoituksiin, joita noin puolet osavaltioista on asettanut mifepristonelle.
 Järjestön mukaan päätös antaa kuitenkin lisää mahdollisuuksia ja kapasiteettia niille osavaltioille, joissa raskaudenkeskeytyksien määrät ovat lähteneet kasvuun aborttioikeutta rajoittavista osavaltioista tulevien potilaiden vuoksi.
 Aborttia vastustavat ryhmät ovat kritisoineet mifepristoneen liittyvien rajoitusten helpottamista ja väittäneet Bidenin hallinnon päätöksen vaarantavan naiset ja syntymättömät lapset.
 Lue myös:
 Resepti Euroopasta, aborttipillerit postitse Intiasta – näin aktivistit auttavat amerikkalaisia hankkimaan raskaudenkeskeytyksen
 Naiset kerääntyivät kaduille eri puolilla Yhdysvaltoja puolustamaan aborttioikeutta –  "Hetki on synkkä, mutta siksi olemme täällä"
 Yhdysvaltain korkein oikeus sallii Texasin aborttikiellon haastamisen – kyseessä on osittainen voitto aborttioikeuden puolustajille
 Yhdysvaltalaismediat: Korkein oikeus vaikutti asettuvan aborttioikeuden rajaamisen kannalle
 Tuomari esti väliaikaisesti Texasin tiukan aborttilain toimeenpanon

Yhdysvalloissa voi jatkossa tilata aborttipillerin postitse aina, ei pelkästään koronapandemian aikana


Summary: Helsingin katukuvassa näkyy huomattavasti enemmän ulkomaalaisia matkailijoita kuin pitkään aikaan, mutta vielä ollaan kaukana koronaa edeltävistä ajoista. Venäläiset ja kiinalaiset turistit puuttuvat lähes kokonaan.

Säväyttävä muisto lomalta joulukuisesta Helsingistä voi syntyä esimerkiksi näin: Astelemalla rappusia pitkin hyiseen Itämereen Kauppatorin kupeessa aviomiehen kannustaessa altaan reunalla.
 – Go! Go! Go!  Jeremiah Bruni  tsemppaa.
 Texasin Sugar Landista kotoisin oleva perhe on tottunut pakkaamaan reissuilleen kesävaatteita, ja kotonakin lämpötila on tällä hetkellä parinkymmenen asteen hujakoilla.
 – Minulla ei taida olla vaihtoehtoa,  Melissa Bruni  sanoo ja pulahtaa määrätietoisesti kaulaansa myöten nolla-asteiseen meriveteen.
 Kylmänkauhistus muuttuu sekunneissa onnistumisen iloksi.
 – Minä tein sen! Olen Texasista, joten tämä on minulle täysin uudenlainen kokemus, Melissa sanoo hymyillen ja kääriytyy vuokrapyyhkeeseen.
 Päällikkö  Nina Vesterinen  Helsingin kaupungin matkailuyksiköstä vahvistaa katukuvassa tehdyn havainnon ulkomaalaisten turistien paluusta.
 – Matkailijat ovat hiljalleen palaamassa Helsinkiin. Pikkuhiljaa kesän jälkeen matkailu on kasvanut ja ulkomaalaistenkin määrät sen myötä, Vesterinen sanoo.
 Texasilainen Brunin perhe saapui Suomeen viettämään kahdeksan päivän joululomaa. Tuomaan markkinat on koluttu jo tarkkaan ja merimatka Suomenlinnaan oli kuulemma kuin postikortista.
 Helsingin jälkeen Brunit suuntaavat Rovaniemelle, jossa on tarkoitus käydä Joulupukin kylässä ja huskysafarilla. Myös parin tyttärillä  Quinnilla , 10, ja  Ilalla , 8, on suuret toiveet talven ihmemaasta.
 – Tytöt odottavat innoissaan, että näkisivät sarvivalaita, Melissa sanoo ja nauraa.
 Poroja Brunit tulevat näkemään lomallaan taatusti ja mahdollisesti revontuliakin, mutta pienen pettymyksen lomaan saattaa tuoda se, ettei maamme vesistöissä nykytietämyksen mukaan uiskentele sarvivalaita.
 Suomi valittiin matkakohteeksi talvisen eksoottisuutensa takia.  Texasin Sugar Landista kotoisin oleva perhe on tottunut pakkaamaan reissuilleen kesävaatteita, ja kotonakin lämpötila on tällä hetkellä parinkymmenen asteen hujakoilla.
 – On todella vaikuttavaa nähdä jäätynyt meri. Se on niin erityinen asia, että olemme lähettäneet siitä kuvia tutuille kotiin, Jeremiah Bruni sanoo.
 Usko matkailun tulevaisuuteen on kova
 Helsingin hotellien käyttöaste on nyt joulukuussa arviolta huomattavasti viime vuotta korkeampi, vajaat 50 prosenttia. Joulukuussa 2020 se oli vain 13,2 prosenttia.
 Kaukana ollaan kuitenkin koronaa edeltävästä ajasta. Vielä joulukuussa 2019 helsingin majoitusliikkeissä kirjattiin Tilastokeskuksen mukaan noin 180 000 ulkomaalaisten yöpymistä, mutta viime vuoden joulukuussa enää vajaat 13 500.
 Huomionarvoista on Vesterisen mukaan se, että kansainvälisten matkailijoiden markkinat ovat muuttuneet. Venäläisiä ja kiinalaisia turisteja oli joulukuussa 2019 kaikista eniten, eli yhteensä 36 000. Tällä hetkellä heidän osuutensa on muun muassa tiukkojen matkustusrajoituksien takia vain murto-osa tästä.
 – Helsingissä matkailee tällä hetkellä eniten saksalaisia. Myös ruotsalaisia, brittejä, yhdysvaltalaisia ja virolaisia on jonkin verran, Vesterinen sanoo.
 Parhaillaan käynnissä olevat Tuomaan markkinat Helsingin Kauppatorilla houkuttelevat paikalle myös turisteja. Monessa maassa perinteiset joulumarkkinat on koronan takia peruttu. Henrietta Hassinen / Yle
 Suomen matkailu on ollut poikkeusaikana pitkälti kotimaanmatkailun varassa ja niin on edelleen. Vesterinen kertoo, että normaalitilanteessa hotellien yöpymiset ovat suomalaisten ja ulkomaalaisten kesken aikalailla tasan.
 – Nyt lähemmäs 80 prosenttia yöpymisistä on suomalaisten, ja ensi vuosikin mennään pääosin kotimaisten matkailijoiden voimin.
 Vaikka matkailu nytkähtelee hitaasti liikkeelle, Vesterinen sanoo, että Helsingin matkailutoimijat ovat toiveikkaita. Siitä kertoo esimerkiksi se, että kaupunkiin rakennetaan jatkuvasti uusia hotelleja. Sen myötä huoneita on parin kolmen vuoden päästä peräti 3 500 lisää.
 – Vuonna 2024 Helsingissä on mahdollisuus kymmeneen miljoonaan hotelliyöhön, jos käyttöaste olisi täydet 100 prosenttia. Tämä kertoo siitä, että kova usko on, Vesterinen sanoo.
 Matkamuistotkin tekevät pitkästä aikaa kauppansa
 Myös yrittäjät ovat kiitollisia siitä, että matkailu ottaa askeleita kohti normaalia. Kauppatorilla 34 vuotta kojuaan pitänyt  Hannu Leskinen  kertoo koronan olleen matkamuistomyyjälle suorastaan katastrofaalinen.
 – Myynnistä on lähtenyt turistien mukana pois 95 prosenttia. Ruotsinlaivat eivät kulkeneet vuoteen, joten olin pitkään poissa täältä, kun missään ei ollut ihmisiä, Leskinen sanoo.
 Pääasiassa magneetteja, pehmoleluja ja kaikenlaista Finland-tekstillä kuorrutettua kauppaava Leskinen palasi Kauppatorille viime heinäkuussa.
 Ulkomaalaisten turistien puuttuessa myynti jäi välillä niin heikoksi, että päivän kassa hädintuskin riitti pöytäpaikkaan. Nyt tavara onneksi liikkuu edes jonkin verran.
 Huonontunut koronatilanne  voi tosin näkyä turistien määrässä nopeastikin.
 Matkailun päällikkö Vesterinen sanoo, että viime päivien uutisten valossa koko joulukuun osalta hotellien käyttöaste voi tippua neljäänkymmeneen prosenttiin.
 – Pääosin turistit ovat nuoria. He sanovat, että on nastaa matkustaa. Vanhemmat ihmiset puuttuvat vielä, Leskinen kertoo.
 Myös jonkin verran tyyriimpiä matkamuistoja myyvän luksusmerkki Louis Vuittonin liikkeen edessä Pohjoisesplanadin ja Mikonkadun kulmassa on kuulemma nähty pitkästä aikaa jonoa.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Suomi kiristää terveystoimia rajoilla – Kiurun mukaan tartuntojen määrä voi kaksin- tai kolminkertaistua
 Matkailualan toive: ei uusia rajoituksia ennen joulua – ensi viikolla Lappiin on tulossa tuhansia brittituristeja

Texasilaisperhe uskaltautui avantoon, "oli vaikuttavaa nähdä jäätynyt meri" – ulkomaalaiset turistit ovat hiljalleen palanneet Helsinkiin