Summary: Viron matkailu on kärsinyt koronasta arviolta parin miljardin euron menetykset. Suomalaiset ovat tärkein matkailijaryhmä ja tänä syksynä he ovat alkaneet hiljalleen palata.

TALLINNA  Arkisena keskipäivänä Telliskiven alueella pyörii vain yksittäisiä ihmisiä. Vähintään puolet heistä on lounastamaan tulleita paikallisia.
 Sisällä Fotografiska-museossa ravintolapöydän täyttää iso seurue. Hekin ovat virolaisia. Vieressä kuulee kuitenkin myös suomea, englantia ja saksaa.
 – Kerrassaan karmea, Fotografiskan toimitusjohtaja  Margit Aasmäe  pamauttaa arvionsa korona-ajasta.
 Telliskiven alueella on torstaipäivänä tyhjää. Jan Erik Kooli
 – Olemme olleet auki kaksi vuotta ja niistä puolitoista on mennyt poikkeusoloissa. Kolmesti jouduimme sulkemaan kokonaan.
 Perinteinen matkailun huippusesonki eli kesäkuukaudet menivät nekin aika lailla penkin alle. Aasmäen mukaan aivan viime aikoina tilanne on alkanut näyttää valoisammalta.
 – Virossa on opittu elämään koronan kanssa. Olemme järjestäneet koko toimintamme terveysturvallisuus edellä, Aasmäe kertoo.
 Fotografiskan toimintaa ei hänen mukaansa pystytä millään pyörittämään pelkästään paikallisten asiakkaiden varassa. Ulkomaiset matkailijat ovat elinehto, varsinkin suomalaiset. Heidän mukaansa suunnitellaan myös näyttelyt.
 – Kuullessamme saleissamme suomea tuntuu kuin olisi palannut pitkän matkan jälkeen kotiin. Viime viikot ovat olleet erittäin myönteisiä.
 Fotografiskan johtaja Margit Aasmäe ilahtuu suomalaisten paluusta. Jan Erik Kooli
 Fotografiskassa ei ole maskipakkoa, mutta asiakkailta kysytään koronapassia. Omakannasta saatava EU:n koronatodistus on kätevin. Digitaalisena tai paperille tulostettuna kelpaa kuitenkin mikä tahansa luotettava todistus koronarokotuksesta, koronatestituloksesta tai sairastetusta koronavirustaudista.
 "Tervetuloa, tämä kaupunki on muuttunut paljon puolessatoista vuodessa"
 Koronapassin asiakkaat joutuvat esittämään myös Viru-hotellin vastaanotossa. Mikäli täysi rokotesarja on vielä saamatta, hotelli tarjoaa pikatestin mahdollisuutta.
 – Koronapassista tehdään merkintä hotellikorttiin eikä sitä talon sisällä tarvitse enää näyttää, johtaja  Sari Sopanen  kertoo.
 Viru-hotellissa koronapassin joutuu näyttämään vain kerran sisäänkirjautumisen yhteydessä. Jan Erik Kooli
 Virussakin on pantu merkille että suomalaiset ovat tehneet paluuta Tallinnaan.
 – Kesä oli vielä todella vaisu, mutta syksyn kuluessa ollaan nähty selkeätä piristymistä. Suomalaisia on palannut ja myös muita ulkomaalaisia.
 Hotelli- ja ravintola-alalla ollaan kuitenkin vielä hyvin kaukana esimerkiksi vuoden 2019 tasosta. Hotellien täyttöaste on 40–50 prosenttia, kun se normaalisti olisi 60–70 prosenttia.
 – Me olemme suuren kokomme takia vielä keskimääräistä nykytilannetta alemmalla tasolla, Sopanen kertoo.
 Hotellissa odotetaan siis kovasti erityisesti suomalaisia perheitä.
 – Tänne on turvallista matkustaa, vakuuttaa Sari Sopanen. Jan Erik Kooli
 – Jos ei ole tänne puoleentoista vuoteen päässyt, aivan varmasti tulee yllättymään positiivisesti. Tallinaan on tullut paljon uutta kivaa katsottavaa ja koettavaa, Sopanen kehuu kaupungin kehitystä.
 Ravintoloissa koronapassista on tullut arkea
 Rotermanni-keskuksen Platz-ravintolan lounasaika on juuri päättynyt. Salissa istuu virolaisen ystäväpariskunnan lisäksi saksalainen seurue. Haastatteluun ei ole haluja, mutta saksalaiset näyttävät peukkua: tyytyväisiä ollaan.
 – Olemme joutuneet sopeutumaan muun muassa muuttamalla ruokalistaa, jotta laaturuokaa voisi myydä noutopakkauksissa, 22-vuotias keittiömestari  Carina-Elisabeth Hade  kuvailee korona-aikaa.
 Myös Platz on kärsinyt asiakaskadosta koronan takia. Matkailijoiden puuttuminen on vienyt noin puolet ruokailijoista. Lähellä satamaa sijaitsevan ravintolan ulkomaisesta asiakaskunnasta suomalaiset muodostavat valtaosan.
 Keittiömestari Carin-Elisabeth Hade pitää suomalaisista asiakkaina. Jan Erik Kooli
 – Suomalaiset ovat asiakkaina virolaisia avoimempia ja iloisempia. Ja jonkin verran vaativampia, sillä erikoisruokavaliota noudattavia on paljon, Hade kertoo.
 Elokuussa käyttöön otettu koronapassi aiheutti Platzin asiakkaissa aluksi hieman närää. Nyt siitä on tullut osa arkea.
 – Usein se näytetään jo oma-aloitteisesti ennen kuin tarjoilija ehtii edes pyytää.
 Käsidesiä kaikkialla, koronapassin vaatimuksesta laistetaan
 Virossa rokotustahti laahaa Suomea jäljessä. Koko väestöstä ainakin yhden rokoteannoksen on saanut 58 prosenttia, aikuisväestöstä 68 prosenttia. Täysi rokotesarja on 54 prosentilla väestöstä.
 Tämä ei ole kuitenkaan koko totuus. Vasta-ainetutkimuksissa on selvinnyt, että vastustuskyky koronavirukselle on myös monilla rokottamattomilla virolaisilla. Tämä johtuu taudin sairastaneiden määrästä.
 Käsidesiä on Virossa tarjolla kaikkialla. Jan Erik Kooli
 Niinpä maassa on tyydytty pitämään yhteiskunta auki koronapassin turvin, vaikka kuluneiden kahden viikon ilmaantuvuusluku on korkeahko 930.
 Maskipakko on voimassa paikoissa joissa koronapassin tarkistaminen ei ole mahdollista. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa kaupat ja joukkoliikenne.
 Ylen kokemuksen mukaan osa ruokapaikoista tosin laistaa koronapassin tarkistamisvaatimuksesta, vaikka tiedottaisi siitä ovessaan.
 Uskaltaako Viroon matkustaa vai pitäisikö matkustamista vielä lykätä? Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan kello 23 asti.
 Lue myös:
 Baltian koronatilanne paheni jälleen nopeasti – nämä asiat matkaa suunnittelevan on syytä ottaa huomioon

Tallinnan matkailuala toivoo paljon suomalaisten syyslomilta – "Korona-aika on ollut kerrassaan karmeaa"


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Etätyösuosituksen päättyminen näkyy jo ruokapaikoissa
 Valtakunnallisen etätyösuosituksen päättymisen myötä monien  työpaikkaravintoloiden asiakasmäärät ovat kasvussa . Moni kuitenkin saa yhdistää etä- ja lähityötä niin, että työpaikalle tullaan vain tiistaina, keskiviikkona ja torstaina. Tämä on näkynyt muun muassa Suomen suurimman työpaikkaravintoloita ylläpitävän yhtiön ruokapaikoissa.
 Viron matkailuala kärsi korona-aikana massiiviset tappiot
 Tallinan Fotografiska-museon johtaja Margit Aasmäe ilahtuu suomalaisten paluusta. Jan Erik Kooli
 Virossa meni matkailun  perinteinen sesonki eli kesä penkin alle . Kaikkiaan pandemian aikana on kärsitty arviolta parin miljardin euron tappiot. Nyt tilanne alkaa vähitellen näyttää valoisammalta, mutta vielä ollaan kaukana vuoden 2019 tasosta: silloin hotellien täyttöaste oli 60–70 prosenttia, nyt 40–50. Koronapassia kysytään muun muassa hotelleissa ja museoissa. Maskipakko on Virossa voimassa paikoissa, joissa passia ei voi tarkistaa, kuten kaupoissa ja joukkoliikenteessä.
 Sähköverkkoja vedetään maan alle Helsingissä, jotta tilaa saadaan uusille asunnoille
 Uusi 400 kilovoltin kantaverkko johdetaan maan alla täältä Vantaan Länsisalmen sähköasemalta Helsingin Viikinmäkeen. Ronnie Holmberg / Yle
 Suurissa, paljon tilaa vievissä avojohdoissa kulkevaa sähkön suurjänniteverkkoa aiotaan vetää nyt  ensimmäistä kertaa pitkä matka maan alle . Kyseessä on uusi kantaverkkoyhteys Vantaalta Helsinkiin. Pääkaupungin sähkön saantia pitää varmistaa, koska Länsi-Helsingissä Vihdintien bulevardisointi pienentää sähkönsiirron kapasiteettia. Samaan aikaan sähkönkulutus kasvaa.
 Voimakas matalapaine tuo sateita
 Perjantain sää 15. lokakuuta. Yle
 Perjantaina sää on pilvistä ja monin paikoin sateista. Suurimmassa osassa maata sataa vettä tai tihkua. Lapissa, etenkin keski- ja pohjoisosassa Lappia sateet ovat osin lunta tai räntää ja lumisade voi olla ajoittain runsasta.
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Valtakunnallinen suositus etätöistä päättyy, Virossa odotetaan Suomen syyslomalaisia, isoja sähköverkkoja vedetään maan alle


Summary: Valtava sähkön kantaverkko kaivetaan ensi kertaa maan alle. Monimutkaisen palapelin tuloksena toisaalta pääkaupungissa vapautuu tonttimaata.

Kun ajaa autolla tai pyörällä Helsingissä Vihdintietä kohti etelää, Munkkiniemeä, valtavat teräspylväät sähköjohtoineen värittävät maisemaa tien itäpuolella, osin puiden ja kallioiden lomassa. Pitäjänmäen liikenneympyrän jälkeen johtorivistö kaartaa Huopalahdentien varresta kohti Niemenmäkeä ja Pikku Huopalahtea.
 Muutaman vuoden päästä nuo 110 kilovoltin kaksoisjohdot katoavat kokonaan maisemasta, sillä ne kaapeloidaan maan alle. Tilalle rakennetaan asuntoja ja toimitiloja. Tämän  niin kutsutun läntisen bulevardin  varrelle on tulossa koteja 14 000 helsinkiläiselle.
 – Vähintään puolet uusien rakennettavien kerrosneliöiden määrästä vapautuu voimajohtojen alta, kertoo bulevardihankkeen projektinjohtaja  Max Takala  Helsingin kaupungilta.
 Avosähköjohdot haukkaavat nyt 30 metrin kaistaleen alueelta kilometrien matkalta, mutta maan alle vedetty kaapeli vain muutaman metrin.
 Kun 110 kilovoltin ilmajohdot kaapeloidaan, sähkön siirtokyky kuitenkin pienenee. Yhä enemmän sähköä kuluttava pääkaupunki tarvitsee siis korvaavaa sähköä jostain muualta. Tämän vuoksi Helsinkiin aiotaan ulottaa ensimmäistä kertaa 400 kilovoltin kantaverkko.
 Sen linja kulkee kuitenkin Länsi-Helsingin, eli Vihdintien, sijaan Koillis-Helsingissä: Vantaan Länsisalmen sähköasemalta Helsingin Viikinmäkeen.
 Kantaverkon valtavasti tilaa vaativat pylväät ja johdot suunnitellaan nyt ensimmäistä kertaa kaapeloitavaksi koko 12 kilometrin matkalta, Länsisalmesta Viikinmäkeen. Kaapelin reittiä suunnitellaan parhaillaan.
 110 kilovoltin avojohdot kulkevat nyt Helsingin Munkkiniemestä Pitäjänmäen liikenneympyrään ja edelleen Vihdintien reunaa kohti pohjoista. Nyt alkaneessa suunnittelussa päätetään, kuinka pitkältä matkalta ne kaapeloidaan. Myös uuden 400 kilovoltin kantaverkon kaapelilinja tarkentuu ensi vuoden aikana. Ronnie Holmberg / Yle
 Sähköverkkojen rakentaminen on palapelin kokoamista
 Kantaverkon sovittaminen keskelle kaupunkia on haastavaa, koska maan alla ja päällä risteilee jo paljon muita kaapeleita ja putkia. Matkalla pitää ohittaa muun muassa Kehä I ja Raidejokeri.
 Viikinmäkeen rakennetaan myös uusi sähköasema nykyisen sähköaseman viereen. Hankkeelle tehtiin vuonna 2018  ympäristöselvitys , mutta  Uudenmaan ely-keskus ei vaatinut  ympäristövaikutusten arviointia.
 Uusi 400 kilovoltin kantaverkko johdetaan maan alla täältä Vantaan Länsisalmen sähköasemalta Helsingin Viikinmäkeen.  Ronnie Holmberg / Yle
 Sähköverkkojen rakentaminen on ison palapelin kokoamista, ja suunnittelussa ovatkin mukana  kantaverkkoyhtiö Fingrid, Helsingin kaupungin sähköyhtiö Helen ja kaupunki . Kymmenien ihmisten työ jatkuu muun muassa maastokäynneillä.
 Kantaverkkoa yritetään päästä rakentamaan vuonna 2023, jolloin valmista olisi vuonna 2026. Vihdintien ja Huopalahdentien sähköjohtojen kaapelointi seuraa perässä ja päättyy viimeistään vuonna 2029.
 Suunnitelmissa on tässä vaiheessa niin paljon liikkuvia osia, että lopullinen hintakin on vielä avoinna.
 – Raaka-aineiden, eli kaapelissa tarvittavien kuparin ja alumiinin, hinnat ovat nyt korkealla, mutta karkeasti laskien tässä kantaverkon vetämisessä Viikinmäkeen puhutaan sadan miljoonan euron projektista, projektinjohtaja  Risto Ryynänen  kantaverkkoyhtiö Fingridistä kertoo.
 Vihdintien ja Huopalahdentien sähköjohtojen kaapelointi saa maksaa helsinkiläisille veronmaksajille  kaupunginhallituksen päätöksen mukaan enintään 50 miljoonaa euroa . Vastaavasti vapautuvan maan rakennusoikeuden arvo on merkittävä, joten veronmaksajat saavat myös vastinetta investoinnille.
 – Tällaista yhteistyötä tehdään nyt ensimmäistä kertaa ja tämä on todella hienoa. Jos Helsinki olisi kaapeloinut Vihdintien sähköjohdot erillisratkaisuna ja sitten olisi mietitty muuta sähköverkon kehittämistä, ei olisi päästy yhtä kokonaistaloudelliseen ratkaisuun, kehitysjohtaja  Markku Hyvärinen  Helen Sähköverkosta toteaa.
 Kantaverkkoyhtiö Fingridin projektinjohtaja Risto Ryynänen (vasemmalla) ja Helen Sähköverkon kehitysjohtaja Markku Hyvärinen ovat tyytyväisiä yhteistyöhön, jossa ovat mukana Helsingin kaupunki, kaupungin sähköyhtiö Helen ja Fingrid.  Ronnie Holmberg / Yle
 Kaiken takana on ilmastonmuutos
 Sähköjohtojen kaapelointi ja uusi kantaverkkoyhteys liittyvät kahteen merkittävään asiaan tulevaisuudessa. Helsinkiin halutaan tiivistä rakentamista ja raideliikennettä bulevardien yhteyteen. Näiden avulla pyritään taas saavuttamaan osa Helsingin hiilineutraalisuustavoitteesta.
 Helsingin kaupunki haluaa olla hiilineutraali jo yhdeksän vuoden päästä eli vuonna 2030. Kivihiiltä käyttävä  Hanasaaren voimalaitos on jo päätetty sulkea  vuonna 2023, ja myös  Salmisaaren kivihiili-puupellettivoimalan korvaamista  muilla energialähteillä valmistellaan.
 – Kivihiilivoimalat tuottavat talvella käytännössä koko Helsingin kantakaupungin tarvitseman sähkön, joten kivihiilen polton loppumisen jälkeen sähkönsiirto kantaverkosta kantakaupunkiin tuplaantuu, kehitysjohtaja Markku Hyvärinen sanoo.
 Lisäksi liikenne ja lämmitys sähköistyvät. Vihdintielle suunnitellut pikaratikatkin liikkuvat sähköllä.
 – Arvioimme, että pelkästään tämän vuoksi sähkön kulutus Helsingissä kasvaa noin yhdeksän prosenttia vuoteen 2030 mennessä, Hyvärinen jatkaa.
 Isot avosähköjohdot vievät tilaa leveyssuunnassa vähintään 30 metriä. Fingrid ei tällä hetkellä suunnittele kantaverkon kaapelointia maan alle muilla alueilla kuin Vantaan Länsimäestä Helsingin Viikinmäkeen. Kuva Vantaan Länsisalmen sähköasemalta. Ronnie Holmberg / Yle
 Sähkönsiirto myllää muutakin Suomea
 Koko pääkaupunkiseudulla sähköä tarvitaan tulevaisuudessa siis yhä enemmän. Yksistään Helsingin osuus koko Suomen sähkönkulutuksesta on nyt viisi prosenttia.
 Koska tuulivoimaa rakennetaan paljon muualle Suomeen, myös helsinkiläisten sähköyhtiö Helen on mennyt mukaan Etelä-Pohjanmaalla sijaitsevaan  Lakiakangas 3 -tuulivoimapuistoon . Kun se valmistuu ensi vuoden alussa, Helen tuottaa tuulisähköllä noin 8 prosenttia Helsingin kuluttamasta sähköstä. Tämäkin johdetaan kantaverkossa käyttäjille.
 Sähkönsiirtoa varten verkkojen myllerrys jatkuu muuallakin Suomessa.
 Kantaverkkoyhtiö Fingrid suunnittelee parhaillaan useita uusia kantaverkkoja tai vanhojen vahvistamista: muun muassa  Metsälinjaa  Pohjois-Pohjanmaan Muhokselta Keski-Suomeen Petäjävedelle sekä  Järvilinjaa  Pohjois-Pohjanmaan Vaalasta Pohjois-Savon Joroisiin. Molemmat 400 kilovoltin suurjännitelinjat ovat 300 kilometriä pitkiä ja vaikuttavat useiden kuntien asukkaisiin.
 Kantaverkon laajamittaista kaapelointia maan alle ei suunnitella nyt muilla kaupunkiseuduilla.
 – Tästä ei varmasti tule uutta normaalia. Mietimme tapauskohtaisesti, mikä on järkevää. Kaapelointi maksaa karkeasti kolminkertaisesti verrattuna avojohtoihin ja mahdollisten vikojen korjaaminen vie enemmän aikaa, Fingridin projektinjohtaja Risto Ryynänen sanoo.
 Tämä Vantaan Länsisalmen sähköasemalle tuotu muuntaja painoi kuljetuksessa 290 000 kiloa. Samanlaisen muuntajan kuljettaminen Viikinmäen sähköasemalle, lähemmäksi asutusta, tulee olemaan haastavaa. Se tapahtuu vasta muutaman vuoden päästä. Ronnie Holmberg / Yle
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 16. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Helsinki haluaa hiilineutraaliksi viisi vuotta tähdättyä aiemmin eli 2030 – grafiikka näyttää, miten kaupungin päästöt ovat muuttuneet  (30.9.2021)
 Helsinkiläisten kaukolämpölasku kasvaa neljänneksen – päästöoikeuksien hinnannousu yllätti energiayhtiön  (8.9.2021)
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?  (1.7.2021)
 Virossa suunnitellaan ydinvoimalaa 100 kilometrin päähän Helsingistä – Fortum: pienreaktoreita saattaa tulevaisuudessa tulla myös Suomeen  (9.2.2021)
 Musta kulta sitoo hiilidioksidia ilmakehästä ja saa kasvit kukoistamaan – biohiilelle ladataan jopa myyttisiä odotuksia, mutta monta asiaa on vielä ratkaistavana  (4.10.2021)
 Näin EU:n ilmastopaketti näkyy suomalaisten arjessa – kokosimme viisi elämänalaa, joihin toimet vaikuttavat eniten  (15.7.2021)

Asunnoille tarvitaan tilaa Helsingissä, ja siksi valtavat sähkökaapelitkin kaivetaan nyt maan alle – kallis operaatio ainoa laatuaan Suomessa


Summary: Clintonin tiedottaja kertoo, että entinen presidentti on paranemaan päin.

Yhdysvaltain entinen presidentti  Bill Clinton  on joutunut sairaalahoitoon tulehduksen vuoksi, kertoo kertoo tämän tiedottaja Twitterissä.
 Clintonin tiedottaja kertoo, että entinen presidentti on paranemaan päin ja hyvällä mielilalalla.
 Clintonin kerrotaan joutuneen sairaalaan tiistaina.
 Kaliforniassa sijaitsevan Irvinen sairaala tiedottaja on vahvistanut, että Clinton on potilaana sairaalassa. Hän ei kertonut tarkempia tietoja Clintonin tilasta.
 CNN:n  mukaan Clinton, 75, on ollut osan ajasta tehohoidossa pääosin hänen yksityisyytensä suojelemiseksi.

USA:n ex-presidentti Bill Clinton sairaalahoidossa tulehduksen vuoksi


Yhdysvalloissa liittovaltion suuri valamiehistö on nostanut syytteet lentokonejätti Boeingin entistä pääkoelentäjää vastaan.
 Hänen epäillään antaneen vääriä tietoja 737 Max-koneiden järjestelmästä Yhdysvaltain ilmailuviranomaisille konemallin tyyppihyväksynnän yhteydessä.
 737 Max -koneet olivat vuosina 2018 ja 2019 vakavissa lento-onnettomuuksissa, joissa kuoli lähes 350 ihmistä. Molempien onnettomuuksien uskotaan johtuneen MCAS-järjestelmästä, jonka tarkoituksena on estää koneen sakkaaminen.
 Syytteen mukaan koelentäjä antoi ”virheellistä, epätarkkaa ja puutteellista tietoa” konemallin uudesta MCAS-järjestelmästä ( Maneuvering Characteristics Augmentation System) .
 Oikeusasiakirjojen mukaan koelentäjä tiesi jo vuonna 2016 MCAS-järjestelmään tehdyistä muutoksista, mutta jätti tietoisesti kertomatta niistä Yhdysvaltain ilmailuhallinto FAA:lle. Tämän seurauksena FAA ei sisällyttänyt mainintaa järjestelmästä tärkeisiin asiakirjoihin, eikä tietoa järjestelmästä sisällytetty näin ollen myöskään lentäjien manuaaleihin.
 Syytteeseen asetettu koelentäjä oli Boeingin pääyhteyshenkilö FAA:lle konetyypin sertifioinnin aikana.
 Lentäjän on kerrottu aiemmin rehennelleen, että hän pystyy huijamaan FAA-kontaktejaan, jotta MCAS-järjestelmälle saataisiin hyväksyntä.
 Mikäli lentäjä tuomitaan, saattaa häntä uhata jopa sadan vuoden vankeusrangaistus.
 Boeing on myöntänyt vastuunsa ilmailuviranomaisten harhaanjohtamisessa. Yhtiö on sopinut maksavansa yli 2,5 miljardia dollaria oikeuskanteiden sovittelemiseksi.
 737 Max-koneet astettiin kahdeksi vuodeksi lentokieltoon tuhoisien onnettomuuksien jälkeen. Sittemmin MCAS-järjestelmän ohjelmistovirheet on korjattu ja koneet palanneet liikenteeseen.
 Lue myös:
 Vuosia lentokiellossa ollut Boeing 737 MAX -turmakone nousi jälleen ilmaan Euroopassa – TUI vie turisteja Malagaan

Boeing-yhtiön ex-koelentäjälle syytteet – epäillään antaneen väärää tietoa Max-koneiden turmiin johtaneesta järjestelmästä


Summary: Hallituspuolueet ovat riidelleet julkisesti Veikkauksen kutistuneiden rahapelituottojen aiheuttamien menetysten korvaamisesta kulttuurille, liikunnalle ja tieteelle. Oppositio on hämmästellyt hallituksen poukkoilua.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Kyselytunnilla hallitusta hiillostettiin poukkoilevasta toiminnasta Veikkauksen edunsaajia koskevien leikkausten suhteen.
 Kokoomuksen kansanedustaja  Heikki Autto  toivoi, että hallitus peruisi myös maahantuloon liittyvät koronarajoitukset, jotka vaikeuttavat Lapin matkailuyrittäjien tilannetta.
 Tällaista lupausta ei hallitukselta kuulunut. Sen sijaan päätösten perumisesta ja poukkoilevasta päätöksenteosta syytetty pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kaivoi esiin listan edellisen hallituksen perumista päätöksistä, joita löytyi Marinin listauksesta kaikkiaan 25 kappaletta.
 – Budjettiprosessini liittyen on tavanomaista, että kokonaisuutta katsotaan läpi ja korjausliikkeitä voidaan tehdä. Vuonna 2016 hallitus päätti perua rintamaveteraanien indeksileikkaukset ja päivähoitomaksuen korotukset, mikä oli mielestäni hyvä päätös. Jos tehdään huonoja päätöksiä ilman muuta niitä voidaan perua, Marin sanoi.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  vaati hallitukselta johdonmukaisempaa päätöksentekoa. Marin toisti aiemmin kertomansa siitä, että hallituspuolueiden johtoviisikko tulee käymään järjestöjen rahoituksen tilannetta läpi neuvotteluissa huomenna perjantaina.
 – Olisin tietysti toivonut, että emme olisi käyneet tätä keskustelua julkisuudessa läpi, vaan olisimme yhdessä neuvotelleet asiasta ja kertoneet päätöksistä sitten julkisuuteen, Marin sanoi.
 Ennen kyselytuntia pääministeri Marin  arvosteli  tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvista  (kesk.) leikkauslistojen tuomisesta julkisuuteen.
 Vihreiden kansanedustaja  Pirkka-Pekka Petelius  kysyi Kurviselta miten kulttuurialan tilannetta voitaisiin helpottaa.
 Kurvisen mukaan on hyvä, että kulttuurin tilanteesta keskustellaan nyt paljon.
 – Hallituksen päätökset ovat johtamassa 40 miljoonan euron leikkauksiin. Jos löytyy lisää rahaa, niin sille löytyy kyllä paljon käyttöä, sillä kulttuuri on hyvin kriittisessä tilanteessa.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) mukaan hallitus arvioi löytyykö tapaa, jolla täydentävän budjetin puitteissa voidaan parantaa Veikkauksen edunsaajien tilannetta.
 Oppositiopuolueiden joukosta hallituksen toimintaa asiassa ihmeteltiin.
 – Tulee olo, tarvitaanko täällä oppositiota ollenkaan kun hallitus näitä esityksiään näin raivopäisesti vastustaa, kokoomuksen Autto tiivisti.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Marinin mukaan SDP haluaa, että kulttuurileikkaukset perutaan, keskustasta kovaa arvostelua pääministerille: "Uskottavuutenne horjuu"
 Hallituspuolueet vakuuttavat, että järjestökentän leikkauksia pyritään perumaan – kokoomus ihmettelee: kulttuuriala ei kaipaa tällaista veivaamista

Hallituksen kiistely Veikkaus-rahoista ihmetytti kyselytunnilla – kokoomuksen Autto:  “Tarvitaanko täällä oppositiota ollenkaan?“


Summary: Viikon mittaan vellonut keskustelu Veikkauksen edunsaajia uhkaavista leikkauksista on saanut hallituspuolueet syyttelemään toisiaan. Hallituspuolueiden johtoviisikko neuvottelee rahoituksen korjaamisesta huomenna.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) arvostelee tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvista  (kesk.) tiukasti  leikkauslistojen julkistamisesta . Marin on pahoillaan siitä, että kulunut viikko on heikentänyt kulttuuriväen luottamusta hallitukseen.
 – Olisin toivonut, että tällä viikolla emme olisi järkyttäneet alaa ja alan toimijoita, koska me olemme joka tapauksessa ratkaisemassa tätä tilannetta, Marin sanoi toimittajille eduskunnassa.
 Marin sanoo, että kun Kurvinen esitti kutsun alan toimijoille tulla kuulemaan tietoja leikkausten kohdentumisesta, hänellä on ollut tiedossa, että hallituspuolueiden johtoviisikko tulee vielä arvioimaan rahoitustasoa.
 Marinin mukaan hän sopi rahoituksen tarkastelusta viime viikolla valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) kanssa. Kurvinen esitti kutsun alan toimijoille viime viikon perjantaina. Leikkauslistat julkistettiin tämän viikon tiistaina.
 – Itse olen kantanut huolta siitä, millaisen viestin se lähettää kulttuurikentälle ja alalle, kun tämä asia on joka tapauksessa viisikon ratkottavana, Marin sanoi.
 Kurvinen on perustellut leikkauslistojen julkistamista sillä, että ministeriöön lähetettiin eduskunnasta tietopyyntö leikkausten kohdentumisesta. Tiedot olisivat tulleet Kurvisen mukaan julki siis joka tapauksessa.
 Hallitusviisikko neuvottelee rahoitukseen tehtävistä korjauksista huomenna perjantaina. Marinin mukaan menokehyksiä ei tulla tämän vuoksi avaamaan.
 – Meidän lähtökohtamme on se, että kulttuurileikkaukset perutaan. Ala on kärsinyt paljon koronan aikana. Me tulemme katsomaan myös muiden edunsaajien tilannetta.
 Saarikko ei lupaa kaikkien leikkausten perumista
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko ei lupaa, että rahoitusleikkauksia tultaisiin perumaan kokonaan.
 – En uskalla luvata, että leikkaukset sellaisenaan peruttaisiin kaikilta edunsaajilta. Haluan sanoa sen reilusti, koska suunnitelma valtiontalouden käytöstä perustui 90 prosentin kompensaatioon, Saarikko sanoi eduskunnassa torstaina ennen keskustan ryhmäkokousta.
 Veikkauksen tulojen vähenemisen takia hallitus joutuu kompensoimaan Veikkauksen tuloista riippuvaisten järjestöjen toimintaa. Tältä vuodelta hallitus kompensoi tulonmenetykset täysimääräisesti.
 Saarikko huomauttaa, että tulonmenetykset ovat olleet pitkään hallituksen tiedossa, mutta paine tehtyjen päätösten muuttamiseen on tullut hallituskumppaneiden suunnalta.
 – Tietysti olen valtiovarainministerinä velvoitettu etsimään hallitukselle ehdotuksia siitä, miten asia voitaisiin hoitaa. Olen käynyt keskusteluja ja yrittänyt ymmärtää, mitä pääministeri haluaa, Saarikko sanoo.
 Saarikon mukaan turha tempoilu kannattaisi jättää vähemmälle.
 – Varmasti ei heru tyylipisteitä siitä, miten tämän viikon kulku on mennyt.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Marinin mukaan SDP haluaa, että kulttuurileikkaukset perutaan, keskustasta kovaa arvostelua pääministerille: "Uskottavuutenne horjuu"

Marin arvostelee ministeri Kurvista leikkauslistojen julkistamisesta – Saarikko: ”Olen yrittänyt ymmärtää, mitä pääministeri haluaa”


Summary: Vakavasti uhanalaiselle koltansaamen kielelle ei ole aikaisemmin tehty kokopitkiä fiktioelokuvia. Je'vida-elokuvan kuvaukset alkavat vuoden 2022 aikana.

Kolttasaamelainen elokuvaohjaaja  Katja Gauriloff  on viime vuosien aikana valmistellut hiljalleen pitkäaikaista unelmaansa: kokopitkää, koltansaamenkielistä fiktioelokuvaa.
 Nyt  Je'vida -niminen elokuva sai Suomen elokuvasäätiöltä 800 000 euron tuotantotuen. Tarinaa kolttasaamelaisen nuoren naisen elämästä päästään kuvaamaan jo ensi vuoden puolella. Tuore uutinen tavoitti Gauriloffin Sevettijärven metsäpoluilta.
 – Pääsemme nyt tosissaan aloittamaan elokuvan teon,ja ensi vuoden aikana kuvaamme jo elokuvaa täällä pohjoisessa. Olen tällä hetkellä etsimässä Sevettijärvellä kuvauslokaatioita elokuvaa varten. Näen, että pääsemme työntekoon hyvällä budjetilla, iloitsee Gauriloff.
 Suomen elokuvasäätiön hallitus on myöntänyt tuotanto- ja kehittämistukea lokakuussa 3,6 miljoonan euron edestä. Tukea haettiin kaiken kaikkiaan 141 hankkeelle, joista myönteisen päätöksen sai 43.
 Tuotantotukea sai viisi pitkää fiktioelokuvaa, seitsemän dokumenttia ja kaksi lyhytelokuvaa. Kehittämistukea sai kymmenen dokumenttielokuvaa, neljä draamasarjaa ja kaksi animaatiosarjaa, kolme pitkää fiktioelokuvaa ja yksi lyhytelokuva.
 Je'vida-elokuvan käsikirjoitus on muotoutunut yhdessä saamelaistaiteilija  Niillas Holmbergin  kanssa viimeisen parin vuoden aikana. Tarkoituksena on, että elokuvan päärooleissa tulee esiintymään koltansaamenkielisiä näyttelijöitä, joita myös parhaillaan jo etsitään.
 Vakavasti uhanalaiselle koltansaamen kielelle ei ole aikaisemmin tehty kokopitkiä fiktioelokuvia.
 Lue lisää aiheesta:   Katja Gauriloff työstää unelmaansa, maailman ensimmäistä koltansaamenkielistä fiktioelokuvaa – tuotannon toivotaan käynnistyvän jo tänä vuonna
 Pelkää moniäänisyyden ja vähemmistöjen jäävän kulttuurialalla jalkoihin
 Samaan aikaan Suomen kulttuuriala ui syvissä vesissä. Tällä viikolla uutisoitiin, että Veikkauksen rahapelituottojen hupenemisen takia kulttuurin, urheilun, tieteen ja nuorisotyön järjestöiltä katoaa ensi vuonna yhteensä 43 miljoonaa euroa.
 Uutinen on puhuttanut kulttuurialaa viime päivät laajasti ja tehnyt myös saamelaisohjaajan sanattomaksi.
 – Veikkaus-rahojen vähentymisestä on puhuttu pitkään, mutta kyllähän se kosahti yllättäen kulttuurialan väelle. Kysymyksessä on kuitenkin hyvin pieni osa valtion kokonaisbudjettia, harmittelee Gauriloff.
 Viime vuosina kulttuurialalla on paljon keskusteltu moniäänisyyden ja vähemmistöjen mahdollisuuksista tulla kuulluiksi. Katja Gauriloff on huolissaan erityisesti vähemmistöjen tekemän taiteen puolesta, sillä pahimmillaan kulttuuritukien leikkaukset tulevat osumaan juuri heihin.
 – Muiden kuin valkoisen suomalaisen tekemät tarinat eivät pääse valkokankaille, ja olen huolissani, jos ainoastaan suuren yleisön elokuvat tulevat saamaan enemmän tilaa kuin vähemmistöjen tekemät elokuvat.
 Gauriloff pelkää myös taide- ja dokumenttielokuvien jäävän jalkoihin.
 – Tämä tulee vaikuttamaan myös pieniin kielijoukkoihin, joita me saamelaiset edustamme. Näiden asioiden eteen meidän täytyy todellakin taistella, sanoo Gauriloff.

Maailman ensimmäiselle koltansaamenkieliselle fiktioelokuvalle 800 000 euron tuki: ohjaaja Katja Gauriloffin iloa varjostaa pelko alansa puolesta


Summary: Valtioneuvosto päivitti torstaina ravintolarajoituksia. Rajoitukset ovat voimassa koronaviruksen leviämisvaiheen alueilla.

Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry valittaa oikeuskanslerille Keski-Pohjanmaata koskevista ravintolarajoituksista. Valtioneuvosto siirsi tänään Keski-Pohjanmaan maakunnan koronaviruksen leviämisvaiheen rajoitusten piiriin.
 Keski-Pohjanmaa siirtyi leviämisvaiheeseen viime perjantaina. Leviämisvaiheen ravintolarajoitukset ovat voimassa myös Varsinais-Suomen, Satakunnan, Päijät-Hämeen ja Pohjanmaan maakunnissa sekä Helsingissä, espoossa, Vantaalla ja Kauniaisissa.
 Koronaviruksen leviämisalueilla alkoholin tarjoilu loppuu puolilta öin. Mikäli alkoholin anniskelu on ravintolan päätoimiala, käytössä saa olla vain puolet asiakaspaikoista. Ruokaravintoloissa käytössä saa olla 75 prosenttia asiakaspaikoista.
 MaRan mukaan Keski-Pohjanmaata koskevat rajoitukset eivät ole välttämättömiä ja oikeasuhtaisia, kuten tartuntatautilaki edellyttää. Yhdistys huomauttaa, että Keski-Pohjanmaalla rokotuskattavuus ja tartuntaketjujen jäljitettävyys ovat hyviä.
 MaRan mielestä hallituksen asettama tavoite 80 prosentin rokotekattavuudesta rajoitusten kumoamiselle on kiinni vain rokotusjärjestelmän tehokkuudesta ja rokotevastaisuudesta. Yhdistyksen mukaan ravintolayrittäjiä tai niiden työntekijöitä ei pitäisi rangaista rokotusjärjestelmän heikkouksista ja rokotevastaisten aiheuttamista sairaanhoidon kuormittumisista.
 – Se on juuri näin. On aivan uskomatonta kuinka meitä kuritetaan, meidän selkänahasta se lähtee, sanoo kokkolaisen ruokaravintolan yrittäjä  Pauliina Lehtola .
 Keski-Pohjanmaalla 85 prosenttia väestöstä on saanut ensimmäisen koronarokotteen, toisenkin annoksenkin on saanut jo 75 prosenttia.
 Hyvästä rokotekattavuudesta huolimatta tauti on koetellut viime viikoina Keski-Pohjanmaata kovemmin kuin kertaakan aiemmin epidemian aikana. Ilmaantuvuusluku 14 vuorokauden aikana 100 000 asukasta kohden on nyt 133.
 MaRa on aiemmin valittanut oikeuskanslerille myös  Satakuntaa  ja  Päijät-Hämettä  koskevista rajoituksista.
 MaRan mukaan  viikonloppuna voimaantuleva koronapassi  helpottaa jonkin verran tilannetta. Ei kuitenkaan kaikkien, kokkolalaisessa Rock'n'Roll Dinerissa koronapassia ei oteta käyttöön.
 – Meillä ei yksinkertaisesti riitä henkilökunta tarkistamaan koronapasseja. Työvoimapula on niin järkyttävä, johtuen suurimmaksi osaksi koronan aiheuttamasta epävarmuudesta. Mielummin menemme näillä rajoituksilla, sanoo Pauliina Lehtola.

Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö MaRa valittaa oikeuskanslerille Keski-Pohjanmaan ravintolarajoituksista


Summary: Helsingin poliisin mukaan Helsingin Kaivohuoneella järjestettävässä tapahtumassa oli joukkotappelun uhka viime perjantaina.

Poliisi kertoo ottaneensa lokakuun alussa kiinni 10 ihmistä vakavan väkivallanteon estämiseksi. Kaksi noin 20-vuotiasta miestä on vangittu. Heitä epäillään törkeästä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta ja törkeästä ryöstöstä.
 Tapaus liittyy Helsingin katujengeihin, joista Yle uutisoi aiemmin torstaina .
 Poliisin tietoon oli tullut joukkotappelun uhka tapahtumassa, joka piti järjestää Kaivohuoneella perjantaina 8. lokakuuta. Ylen tietojen mukaan esiintymässä olivat Spotify Suomen -listan kärjessä olleet räppärit, joita vastaan kolmas räppäri jengeineen suunnitteli iskua.
 Tapahtuma peruttiin väkivallan uhan takia.
 – Poliisi tulkitsi väkivallan uhan sellaiseksi, että tapahtuman järjestäminen ei olisi ollut mahdollista. Poliisi ei olisi pystynyt takamaan tilaisuuden yleistä järjestystä ja turvallisuutta riittävällä tasolla, sanoo tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Juhani Vuorisalo   Helsingin poliisin tiedotteessa .
 Toinen vangituista on julkaissut sosiaalisessa mediassa gangsta rap -musiikkia. Hänen kappaleissaan ja videoissaan viitataan rikoksiin. Videoissa esiinnytään muun muassa aseiden kanssa.
 Kaivohuoneen toimitusjohtaja: Vastaavaa ei ole tapahtunut ennen
 Ravintola Kaivohuoneen toimitusjohtajan  Antti Raunion  mukaan väkivaltaista yhteenottoa oli lietsottu ennen tapahtumaa sosiaalisessa mediassa.
 – Oli ihan selvä asia, että emme järjestä tapahtumaa, joka voisi aiheuttaa hämminkiä Kaivopuistossa. Pystymme kyllä turvaamaan sen, mitä ravintolassa sisällä tapahtuu, Raunio sanoo.
 Raunion mukaan vastaavaa tilannetta ei ole tullut vastaan hänen yli 20 vuoden uransa aikana.
 – Tämä on huolestuttava ilmiö, hän toteaa.
 Poliisi ei voi toistaiseksi avata tapauksen tutkintaa enempää. Esitutkinnasta tiedotetaan mahdollisesti myöhemmin lisää.
 Täydennetty 14.10.2021 kello 17.30: Lisätty Antti Raunion kommentit.
 Lisää aiheesta:
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille

Katujengiläiset suunnittelivat väkivaltaa Helsingin Kaivohuoneella – poliisi otti 10 kiinni, kaksi vangittu


Summary: Liikunnan rahoitus on pienenemässä merkittävästi, koska rahapelituotot ovat vähentyneet. Olympiakomitean puheenjohtaja Jan Vapaavuori vaatii hallitusta varmistamaan liikunnan rahoituksen.

Kaikki liikuntaan kohdistuvat leikkaukset pitäisi perua, sanoo Olympiakomitean puheenjohtaja  Jan Vapaavuori .
 Rahapelituottojen hupenemisen takia liikunnankin rahoitus on pienenemässä, jos hallitus ei päätä tulla enemmän edunsaajia vastaan.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö kertoi tiistaina, että liikunnan rahoitus olisi pienenemässä noin 160 miljoonasta eurosta 11,9 miljoonalla eurolla.
 Tämä tarkoittaisi Vapaavuoren mukaan sitä, että liikunnan rahoitus olisi pienin kymmeneen vuoteen. Liikuntaan pitäisi hänen mielestään varata koronan jälkeisessä ajassa rahaa aiempaa enemmän.
 Mallia kannattaisi Vapaavuoren mukaan ottaa Ruotsista, jossa hallitus on esittänyt merkittävästi lisärahaa, jotta liikunnassa ja urheilussa toivuttaisiin koronasta rivakammin.
 –Koronakriisin olisi viimeistään pitänyt avata kaikkien silmät siitä, kuinka suuri merkitys liikunnalla on terveydelle, mielenterveydelle, lasten kasvulle ja kehitykselle, kokoomustaustainen Vapaavuori sanoo Ylen haastattelussa.
 Taiteeseen ja kulttuuriin, liikuntaan ja urheiluun sekä nuorisotyöhön ja tieteeseen on kohdistumassa yhteensä 43 miljoonan euron säästöt. Tämä johtuu rahapelituottojen hupenemisesta, mitä hallitus ei kevään kehysriihessä tekemänsä päätöksen perusteella kompensoi edunsaajille kokonaan.
 Liikunnan osalta leikkaus kohdistuu erityisesti liikuntapaikkojen rakentamiseen ja korjaamiseen sekä kansalaisjärjestöjen avustuksiin.
 –Suomalainen liikunnan ja urheilun kenttä on maan suurin, noin miljoonan ihmisen kansanliike ja tämän toimintaedellytyksiin se kohdistuu. Sen lisäksi se kohdistuu vähän sinne tänne urheiluopistoista huippu-urheiluun sekä lasten ja nuorten liikunnan suorasta tukemisesta moniin pienempiin eriin.
 Hallituspuolueet ovat ajautuneet rahoituksen leikkaamisesta sanasotaan. Viimeksi torstaina pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi SDP:n haluavan, että kulttuurileikkaukset perutaan. Myös muiden järjestöjen ja edunsaajien tilanteeseen on hänen mukaansa haettava ratkaisua. Keskustasta tämä  on kuitenkin kyseenalaistettu .
 Sosiaalialan järjestöjen rahoitus selviää joulukuussa
 Sosiaali- ja terveysalan järjestöissä odotetaan tietoa niihin kohdistuvista leikkauksista vasta joulukuussa.
 Järjestöjä edustavan Sosten pääsihteeri  Vertti Kiukas  on seurannut hämmästyneenä keskustelua leikkauksista ja niiden perumisesta. Hän muistuttaa, että sote-alan järjestöt tarvitsevat pitkän näkymän rahoituksestaan, koska ne työskentelevät kaikkein köyhimpien ja sairaimpien ihmisten kanssa.
 –On helppo yhtyä julkisuudessa olleisiin käsityksiin, että päätöksenteko on poukkoilevaa, Kiukas sanoo Ylelle.
 Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuksiin esitetään ensi vuodelle noin 30 miljoonan euron vähennystä. Jo tänä vuonna avustusmäärä laski 20 miljoonaa euroa verrattuna viime vuoteen.
 Ala toivoo, että kaikkia edunsaajaryhmiä kohdellaan tasapuolisesti.
 –Ei ole hyvää ja kestävää politiikkaa, että aina kun joku huuto julkisuudessa nousee, tartutaan juuri siihen asiaan. Ihan riippumatta sektorista, on se kulttuuria, liikuntaa, nuorisotyötä, sotea tai muuta, toiminta vaatii pitkäjänteistä näkymää.
 Leikkausten ei odoteta Kiukaksen mukaan kohdistuvan järjestöjen pysyvään perustoimintaan, vaan uusiin hankkeisiin.
 Tällä hetkellä hankkeita käynnistettäisiin hänen mukaansa erityisesti liittyen koronan jälkitoimiin.

Liikunnan ja urheilun rahoitus pienenemässä eniten vuosiin – Vapaavuori vaatii leikkausten perumista


Summary: Barentsin ja Karanmeren alueille vuosikymmeniä sitten vajonneet ydinsukellusveneet ovat valtava ympäristöriski.  Venäjä tekee alusten  nostamiseksi nyt kansainvälistä yhteistyötä, myös Suomen kanssa.

Venäjän ydinvoimateollisuudesta vastaava konserni Rosatom on jo vuosikausia pitänyt yllä toiveita, että se saisi kansainvälistä apua Barentsin- ja Karanmerille vajonneiden ydinsukellusveneiden nostamiseksi.
 Kyseessä ovat niin vaativat ja kalliit hankkeet, että Venäjä ei niistä yksin selviä. Aika ja ruoste tekevät tehtäväänsä ja nyt noston kanssa alkaa olla kiire,  kirjoittaa muun muassa Barents Observer -julkaisu.
 – Ydinsukellusveneet K-27 ja K-159 tuodaan pintaan ja purettaviksi vuonna 2030, sanoi  Anatoly Grigoriev , Rosatomin kansainvälisistä teknisistä yhteistyöprojekteista vastaava johtaja lokakuun alkupuolella.
 Suomen ulkoministeriöstä vahvistetaan Venäjän halukkuus ja päätökset työn aloittamisesta.
 – Venäjän hallitus päätti tänä vuonna, että se esittää ydinsukellusveneiden nostoa kansainvälisellä yhteistyöllä, kertoo Barentsin ja Pohjoisen ulottuvuuden suurlähettiläs  Jari Vilén .
 Suomi aloittaa lokakuun lopussa kaksivuotisen kauden Barentsin neuvoston puheenjohtajana ja Vilén alkaa hoitaa puheenjohtajan tehtävää.
 Vaarallisimmat ydinsukellusveneet nostetaan
 Neuvostoliiton aikana 1960–1990-luvuilla Novaja Zemljan itärannikosta ja Karanmerestä tuli ydinjätteen kaatopaikka.
 – Sinne on upotettu 17 000 säteilevää lähdettä, muun muassa reaktoreita ja niiden suojakilpiä, kertoo Vilén.
 Venäjän hallituksen ja EU-komission tekemä laaja konsulttiselvitys paljastaa, että jätevuoresta kuusi kohdetta on kaikkein vaarallisimpia ja näistä kaksi on sukellusveneitä, jotka nyt halutaa nostaa, selvittää suurlähettiläs Vilén.
 – Toinen ydinsukellusveneistä on upotettu ja toinen upposi.
 Nostettaviksi suunniteltujen neuvostoaikaisten sukellusveneiden K-159 ja K-27 sijainnit Barentsinmerellä.  bellona.org, Harri Vähäkangas / Yle
 Vanhempi nostettava, ydinsukellusvene K-27 on lionnut Novaja Zemljan itärannikolla vuodesta 1982. Neuvostoliitto upotti sen tarkoituksella.
 – Sukellusvene on hämmästyttävän matalassa vedessä, vain runsaan 30 metrin syvyydessä, sanoo Vilén.
 Venäjä on seurannut K-27:n kuntoa ja viimeksi sukeltajat kävivät tutkimassa sitä syyskuussa. Ydinsukellusveneessä ei havaittu vuotoja.
 Tässä Pravda Severan lehtilinkissä on kuvia syyskuulta 2021,  jolloin venäläistutkijat sukelsivat Novaja Zemljan edustalla selvittämään K-27 -ydinsukellusveneen ja etenkin sen ydinreaktoreiden kuntoa.
 Toinen nostettava alus, K-159-sukellusvene painui Barentsinmereen noin 250 metrin syvyyteen onnettomuudessa, siirron yhteydessä elokuussa 2003.
 Sukellusvenettä yritettiin kuljettaa Gremikhan tukikohdasta telakalle Murmanskiin, mutta kovassa merenkäynnissä tehtävä ei onnistunut.
 Tästä kohteesta on Venäjän lisäksi huolissaan etenkin Norja, jonka kalastusvedet ovat likellä. Sukellusveneessä on kaksi ydinreaktoria.
 Nostoissa on onnistuttava
 Ydinsukellusveneiden nostojen suunnittelu ja toteutus on vaativaa työtä.
 – Nostoissa ei ole varaa epäonnistua, ne on tehtävä niin hyvin kuin mahdollista, korostaa lähialueyhteistyöstä vastaava toimistopäällikkö  Aapo Tanskanen  Säteilyturvakeskuksesta.
 Noston yhteydessä on varauduttava siihen, että pahasti ruostuneen sukellusveneen runko voi katketa tai hajota.
 – Pahinta olisi, jos reaktorin sydän rikkoutuu ja siitä leviää radioaktiivista ainetta mereen.
 Tanskasen mukaan lähes teoreettinen uhka on, että noston aikana ydinreaktori tulisi kriittiseksi eli käynnistyisi uudelleen. Siitä voisi pahimmillaan seurata radioaktiivinen päästö ilmakehään. Tämäkin on otettava huomioon nostoja suunniteltaessa.
 Kun sukellusveneet on saatu ylös, Venäjä poistaa alusten ydinreaktorien polttoaineen ja purkaa sukellusveneet huolehtien samalla, että radioaktiivisia aineita ei pääse leviämään ympäristöön.
 – Suomesta STUK on valmis tarjoamaan asiantuntija-apua, jos meidän toivotaan osallistuvan kansainväliseen hankkeeseen, sanoo Tanskanen.
 Ydinsukellusvene Kurskin nostoon osallistuneen miehistön tukialukset Barentsinmerellä, syyskuussa 2001.  Dmitry Lovetsky / EPA
 Edellinen venäläisen ydinsukellusveneen nosto tapahtui Murmanskin edustalla syksyllä 2001,  jolloin hollantilainen yritys nosti vuotta aiemmin uponneen sukellusvene Kurskin.   Onnettomuudessa kuoli 118 venäläissotilasta.
 Nostojen suunnittelu ja rahoituksen hankinta alkamassa
 Jo marraskuussa Pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden neuvoston on määrä päättää teknisen selvityksen aloittamisesta ydinsukellusveneiden nostamiseksi, kertoo suurlähettiläs Jari Vilén.
 – Noston rahoitukseen toivomme apua EU-komissiolta. Kustannusarvio tällä hetkellä on noin 120 miljoonaa euroa, sanoo Vilén.
 – Mielestäni Venäjä on ollut valmis yhteistyöhön koko ajan. Venäjä tietää, että se tarvitsee kansainvälistä apua ja poliittisesti tämä on sille tärkeä asia.
 Venäjä on parhaillaan Arktisen neuvoston puheenjohtaja. Puheenjohtajuus antaa sille mahdollisuuden jättää jälkensä kansainväliseen yhteistyöhön, joka on käynyt yhä vähäisemmäksi erilaisten kansainvälisten pakotteiden myötä.
 Mitä mieltä olet hylkyjen muodostamasta ympäristöriskistä? Voit keskustella aiheesta perjantaihin klo 23 saakka.
 Korjattu klo 19.20: Nostosuunnitelmat ovat osa Pohjoisen ulottuvuuden aktiviteetteja, ei Barentsin neuvoston, eli teknisen selvityksen aloittamisesta päättää marraskuussa Pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden neuvosto.
 Lue lisää:
 Kurskin nostoon tähtäävä operaatio alkoi
 Kuolassa maailman suurin ydinjätekeskittymä

Venäjä haluaa nostaa kaksi uponnutta ydinsukellusvenettä meren pohjasta – ruostuvien alusten nostolla jo kiire


Summary: Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu henkilöliikenteelle maanantaina 18. lokakuuta.

Kaakkoisrajalla sijaitseva Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu henkilöliikenteelle.
 Valtioneuvosto päätti asiasta torstaina. Päätös astuu voimaan ensi viikon maanantaina 18. lokakuuta.
 Vainikkalan rajanylityspaikan kautta kulkee ainoastaan junaliikennettä Suomen ja Venäjän välillä. Rajanylityspaikan henkilöliikenne on ollut keskeytyksissä koronavirustilanteen takia.
 Valmius rajatarkastuksiin heti
 Apulaiskomentaja  Jukka Lukkari  Kaakkois-Suomen rajavartiostosta arvioi, ettei Vainikkalassa kulje henkilöjunia heti ensi viikolla.
 Hänen mukaansa rajavartiostolla on valmius aloittaa tarvittavat rajatarkastukset. Liikennöinnistä kuitenkin vastaavat liikkeenharjoittajat eli VR ja Venäjän rautatiet.
 Vainikkalan avaamisen lisäksi valtioneuvosti torstaina päätti poistaa maahantulorajoitukset henkilöiltä, jotka asuvat  EU:n vihreän listan  maissa tai alueilla.
 Muut ulkorajojen maahantulorajoitukset jatkuvat ennallaan 7. marraskuuta asti.

Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu matkustajille itärajalla – rajavartiosto: junia tuskin heti


Summary: Kulkuoikeuksia oli määrä rajoittaa vuoden vaihteeseen asti, mutta opiskelijoiden aktiivisuus nopeutti koronarajoitusten purkua. 24/7 -tilojen käyttörajoitukset poistuvat lokakuun 25. päivä.

Tampereen korkeakouluyhteisön pandemiaryhmä on muuttanut päätöstään yliopiston kampusten kulkurajoituksista.
 Yliopiston sisäisessa tiedotuskanavassa julkaistun viestin mukaan niin sanotut 24/7 -tilat avataan opiskelijoille jo syyslomaviikon jälkeen, maanantaina 25. lokakuuta.
 Korkeakouluyhteisön alkuperäisen EXIT-suunnitelman mukaan tilat olisivat olleet vuoden loppuun asti auki vain kello 7.30–22.00.
 Rehtori  Mari Walls  sanoo viestissä, että aikataulun nopeuttamisen taustalla ovat Suomessa nopeasti edennyt yhteiskunnan toimintojen avaaminen ja erityisesti opiskelijoiden viestit asiassa ja heidän kanssaan käydyt keskustelut.
 – Näissä viesteissä on käynyt ilmi voimakas tarve EXIT-suunnitelmassa määriteltyä nopeammalle tilojen avautumiselle. Tähän tarpeeseen pandemiaryhmä on nyt opiskelijoiden hyvinvoinnin ja opiskeluedellytysten tukemiseksi reagoinut ja tarkentanut aikataulutusta, Walls sanoo.
 Walls korostaa viestissä, että 24/7-alueiden avautuessa on edelleen tärkeää noudattaa vastuullisesti yhteisön terveysturvallisuusohjeistuksia.
 – Kampukselle tullaan vain täysin terveenä, noudatetaan viranomaisten ja korkeakoulujen antamia ohjeita sekä huolehditaan käsihygieniasta ja noudatetaan sisätiloissa maskisuositusta.
 Opiskelijat olivat suunnitelleet täksi illaksi tempausta, jossa opiskelijat olisivat kello 22, ovien sulkeutuessa, siirtyneet Hervannan ja keskustakampuksen pihalle opiskelemaan. Nyt tempaus on suurimmilta osiltaan peruttu.
 Lue myös:
 Opiskelijat haluavat Tampereen kampukset auki, mutta kulkurajoitukset pysyvät – "Baarissa saa olla neljään asti, mutta yliopistolla ei"

Opiskelijoiden vetoomus tehosi: Tampereen yliopisto palauttaa normaalit kulkuoikeudet kampuksille


Summary: Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel kertoo, että Kongsbergin asukkaat ovat edelleen shokissa eilisten jousiampujan murhatöiden jäljiltä.

Pienen Kongsbergin kaupungin rauha järkkyi keskiviikkoiltana odottamattomalla tavalla. Yhtäkkiä ihmiset havahtuivat valtavaan meluun.
 Taivaalla jylisti matalalla lentäviä helikoptereita ja droneja, ja kaupungin kaduille kurvasi 22 poliisipartiota pillit ulvoen.
 Ruth ja Åge Gruryd asuvat yhden murhapaikan vieressä ja kuulivat paikalta kovaa huutoa. Kirsi Heikel / Yle
 – Jututtamani ihmiset olivat ja ovat edelleen hätääntyneitä. He sanoivat, että tilanne tuntui kuin sodalta, Kongsbergissa paikalla oleva Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja  Kirsi Heikel  kertoo.
 Kenelläkään ei tuntunut olevan tietoa siitä, mitä kaupungissa on tapahtunut.

 – Ihmiset eivät juurikaan uskaltaneet mennä ulos vaan liimautuivat televisioiden ääreen. Vanhemmat soittivat lapsilleen ja kehottivat heitä juoksemaan suoraan kotiin, Heikel sanoo.
 Lapset yritetään pitää kiinni arjessa
 Heikel kertoo, että massiivinen poliisioperaatio näkyy edelleen 27 000 asukkaan Kongsbergin katukuvassa.
 – Poliisi on eristänyt alueita keltaisilla nauhoilla ja vartioi niitä koko ajan.
 Kongsbergin keskustaan tuotiin kukkia uhrien muistoksi. Kirsi Heikel / Yle
 Alueen lapset ovat kuitenkin menneet kouluun normaaliin tyyliin kaupunginvaltuuston päätöksellä. Koulupäivä on kuitenkin ollut tavallisuudesta poikkeava.
 – 8- ja 9-luokkalaiset ovat käsitelleet koulussa eilisiä tapahtumia. Se on osa surutyötä, Heikel sanoo.
 Poliisi on vaitonainen motiivista
 Norjan poliisi ei ole kertonut julkisuuteen mitään epäillyn tekijän motiiveista. Epäillyn tanskalaistausta paljastettiin sen takia, että viranomaiset halusivat katkaista huhuilta siivet.
 Poliisit ovat edelleen vartiossa rikospaikalla. Kirsi Heikel / Yle
 Myöskään uhrien henkilöllisyyttä ei ole paljastettu.
 – Sen takia surutyö ei ole päässyt kunnolla alkamaan. Ihmiset ovat epätietoisia ja huolissaan, kun eivät tiedä, onko joku heidän tuttunsa kuollut, Heikel sanoo.
 Heikelin haastattelemat kuntalaiset kertovat, että epäilty tekijä on asunut kaupungissa "iät ajat". Toinen hänen vanhemmistaan on tanskalainen, ja ainakin äiti asuu edelleen Kongsbergissa.
 Lue myös:
 Norjan jousiampumishyökkäystä tutkitaan terroritekona – tämän tiedämme nyt Kongsbergin iskusta

Yle Kongsbergissa: Suru valtasi norjalaisen pikkukaupungin


Summary: Sarkkinen ei ota kantaa siihen, tulisiko tukipotin pieneneminen hyvittää.  Sarkkisen mukaan on tärkeää, että sote-alan järjestöt eivät joudu kohtuuttomasti kärsimään Veikkauksen tuottojen alenemisesta.

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus

Sosiaali- ja terveysministeriön (STM) kautta jaettavat Veikkaus-avustukset ovat ensi vuodelle pienentymässä noin 30 miljoonaa euroa, kertoo sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) STT:lle.
 Sarkkisen mukaan hänen ministeriönsä ei ole laatinut samanlaista jyvitystä rahoituksen vähenemistä kuin tiistaina oman leikkauslistansa julkaissut opetus- ja kulttuuriministeriö, koska avustuksia jaetaan eri tavalla. STM:n puolella tukia jakaa sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA).
 – Toki jaettavana on ensi vuonna vähemmän rahaa kuin tänä vuonna ja joidenkin kohteiden avustus voi pienentyä ja rahoitettavien uusien hankkeiden määrä voi vähentyä, Sarkkinen sanoo.
 Sarkkinen hyväksyy ensi vuoden rahoitusta koskevan avustusehdotuksen joulukuun alussa, minkä jälkeen STEA julkaisee sen verkkosivuillaan.
 Vanha päätös syyniin "ainakin jossain määrin"
 Sarkkisen mukaan on tärkeää, että sote-alan järjestöt eivät joudu kohtuuttomasti kärsimään Veikkauksen tuottojen alenemisesta. Hän ei kuitenkaan kysyttäessä ota kantaa siihen, tulisiko tukipotin pieneneminen kompensoida täysimääräisesti.
 Vasemmistoliitto on vaatinut kulttuurin alalle kohdistuvan 18 miljoonan euron vähenemän hyvittämistä, muista hallituspuolueista samoin SDP ja vihreät.
 – Hallitus pohtii tätä asiaa. En lähde ottamaan kantaa siihen. Aiemmin tehtiin tietyt linjaukset, ja nyt asiaa ainakin jossain määrin tarkastellaan uudestaan, Sarkkinen sanoo.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön jakamat tuet ovat yhteensä vähentymässä ensi vuodelle 43 miljoonalla eurolla.
 Arpajaislaki linjaa Veikkaus-tulojen käytöstä. Niistä 53 prosenttia jaetaan opetus- ja kulttuuriministeriön kautta kulttuurille, tieteelle, urheilulle ja nuorisotyölle. Sote-järjestöt saavat 43 prosenttia sosiaali- ja terveysministeriön kautta. Viimeinen neljän prosentin siivu menee hevoskasvatukseen ja hevosurheilulle maa- ja metsätalousministeriön jakamana.
 Sarkkinen toivoo, että rahoituksen ennustettavuudesta pystytään huolehtimaan. Veikkauksen edunsaajien tulevaa rahoitusta pohtivat hallituspuolueiden valtiosihteereistä koostuva sekä eduskuntapuolueiden kansanedustajista koostuva työryhmä. Heillä on työaikaa joulukuulle.
 – STEA:n puolella on myös jonkin verran mahdollista käyttää peliyhteisöjen yhdistymisen jäljiltä jääneitä jakamattomia rahoja kompensoimaan tuottojen alenemaa tulevina vuosina, mutta toivon tietenkin vastuuministerinä, ettei tätä sektoria unohdeta.
 Lue myös:
 Marin arvostelee ministeri Kurvista leikkauslistojen julkistamisesta – Saarikko: ”Olen yrittänyt ymmärtää, mitä pääministeri haluaa”
 Pääministeri Marinin mukaan SDP haluaa, että kulttuurileikkaukset perutaan, keskustasta kovaa arvostelua pääministerille: "Uskottavuutenne horjuu"
 Hallituksen kiistely Veikkaus-rahoista ihmetytti kyselytunnilla – kokoomuksen Autto:  “Tarvitaanko täällä oppositiota ollenkaan?“

Veikkaus-leikkaukset noin 30 miljoonaa sosiaali- ja terveysministeriössä – ministeri Sarkkisen mukaan tuet tai rahoituskohteet voivat vähentyä


Virheellinen tieto oli myös Yle Radio Suomen Pirkanmaan alueellisissa radiouutisissa tiistaina, televisiossa Pirkanmaan Yle Uutisten lähetyksessä ja Ylen valtakunnallisissa radiouutisissa.
 Päivitetty klo 19.17: Lisätty tarkennus, että summaa ei voi tarkasti määritellä.

Oikaisu uutiseen Veikkauskortista 12.10.


Summary: Matkustaminen vilkastuu, mutta varsinkin ulkomaille reissaaminen vaatii edelleen tavallista enemmän selvittelyä. Helpointa matkustaminen on molemmat koronarokotteet ottaneille.

Syyslomaviikot vilkastuttavat matkailua niin kotimaassa, ja entistä useampi uskaltautuu matkustamaan jälleen myös Suomen rajojen ulkopuolelle.
 Finavian mukaan lentomatkustaminen on  selvästi elpymässä  ja erityisesti täyden rokotussarjan saaneiden ihmisten matkustaminen on helpottunut.
 Ulkomaille matkustavan on kuitenkin varattava ohjeiden ja ehtojen selvittämiseen tavallistakin enemmän aikaa. Kokosimme vinkkejä reissuun aikovalle tai matkaa suunnittelevalle.
 Mitä ottaa huomioon jo ennen matkaa?
 Ulkomaille matkustamista helpottaa huomattavasti, jos on ottanut molemmat koronarokotteen annokset. Näin muistuttaa muun muassa  Finavia .
 Ilman kattavaa rokotesuojaa, tai todistetusti sairastettua covid-tartuntaa, on ulkomaille matkustavan varauduttava kohteesta riippuen testeihin.
 Matkailusivusto  Rantapallon listauksen mukaan  suureen osaan Euroopan maista voi matkustaa, kun on esittää EU:n koronatodistus. Sosiaali- ja terveysministeriön sivuilla  kerrotaan, miten saa koronatodistuksen , jos sitä tarvitsee.
 Yle on  koonnut kuukausi sitten  listan suosittujen Euroopan maiden maahanpääsykäytännöistä.
 Eri maiden koronatilannetta päivittää myös  ulkoministeriö . Rajavartiolaitoksella on niin ikää  kattava ohjeistus  rajan ylittämisen vaatimuksista. Suomeen matkustamisen käytäntöjen selvittämistä  helpottaa Finentry-palvelu .
 Miten toimia terminaalissa / lentokentällä?
 Finavian viestinnästä muistutetaan, että syyslomasesongin aikana lentoasemalle kannattaa tulla hyvissä ajoin, kuten normaalistikin. On tärkeää seurata oman lentoyhtiön tai matkanjärjestäjän ohjeita lähtöselvitysaikoihin liittyen.
 Kaikilla Finavian lentoasemilla edellytetään edelleen maskin käyttöä.
 – Lapsien ei tarvitse käyttää maskia Finavian lentoasemilla, mutta on hyvä muistaa, että lentoyhtiöt voivat vaatia maskin käyttöä myös lapsilta, viestinnästä kerrotaan.
 Finnairin mukaan  pandemian takia palvelupisteissä voi olla jonoja muuttuneiden käytäntöjen ja lisätarkastuksien vuoksi. Tämänkin vuoksi lentoasemalle on syytä saapua ajoissa, Finnairin mukaan ainakin kahta tuntia aiemmin.
 Finavia muistuttaa myös erityisesti Helsinki-Vantaan lentoaseman käyttäjiä, että alueella on käynnissä laaja kehitysohjelma, jonka takia matkustajien saatto tapahtuu tällä hetkellä terminaali 1:n edustalla.
 – Avustettavan matkustajan, kuten yksin matkustavan lapsen, voi saattaa pidemmälle terminaalin sisälle. Helsinki-Vantaalla on tällä hetkellä avoinna paljon ravintoloita ja myymälöitä sekä paljon tekemistä lapsille, Finavian viestinnästä kirjoitetaan Ylelle.
 Laivayhtiöt ovat koonneet omat sivunsa yleisimmistä kysymyksistä ja vastauksista.  Viking Line kertoo , että laivoilla ei ole maskipakkoa, mutta maskia suositellaan.
 Laivamatkustus on vilkastunut, mutta yhä kaukana pandemiaa edeltäneistä luvuista.  Katriina Laine / Yle
 Tallink Silja on myös  koonnut listan maahantulokäytännöistä  ja muista ohjeista. Molemmat laivayhtiöt muistuttavat, että Ahvenanmaan matkat eivät vaadi todistuksia.
 Mitä on huomioitava kotimaan matkalla?
 Kotimaassa matkustelu on syysloma-aikaankin entistä helpompaa, kun rajoitukset esimerkiksi ravintoloissa ovat vähentyneet. Tarjolla on myös yhä kattavammin ajanvietettä, kun esimerkiksi teatterit, elokuvaesitykset ja konsertit ovat päässeet jälleen laajamittaisemmin käyntiin.
 VR  kertoi aiemmin viikolla , että matkojen varaus kotimaassa on ollut merkittävästi viime vuoden syysloma-aikaa vilkkaampaa. Junissa on edelleen voimassa maskipakko, kuten laajalti myös linja-autojen kaukoliikenteessä. VR:n mukaan osassa yöjunia makuuhytit on myyty loppuun.
 Lomarenkaan liiketoimintajohtaja  Juha Purhonen  kertoi  Ylen viime viikon uutisessa , että mökkien kysyntä on ollut ennätyksellisen vilkasta. Myös kotimaan hotelleissa oli runsaasti varauksia, mutta alkuviikon päivillä oli enemmän tilaa.
 Mitä on otettava huomioon, jos matkustaa lasten kanssa?
 Finavian mukaan matkustajat kysyvät ohjeita erityisesti lasten matkustamiseen liittyen.
 – Monet maat eivät vaadi lapsilta koronatodistuksia, mutta asia kannattaa aina tarkistaa kohdemaan viranomaisilta tai omalta lentoyhtiöltä etukäteen.
 Yle kertoi aiemmin , että alaikäisen koronatodistuksen saaminen vaihtelee paikkakuntakohtaisesti, ja kannattaa selvittää siksi ajoissa ennen matkaa. Vain osa huoltajista saa näkyviin lapsen koronatodistuksen sähköisessä muodossa ja pääsee tulostamaan sen Omakannasta.
 Jukka Pennanen ja Kari Pelkonen ovat tulleet keskiviikkona ajoissa Länsiterminaali 2:een. He matkaavat laivalla Tallinnaan ja sieltä junalla Tarttoon. Matka on Karin ensimmäinen korona-aikan, Jukka kävi kesällä pari kertaa Tallinnassa. Katriina Laine / Yle
 Mitä jos matkalla sairastuu?
 Matkavakuutuksen on syytä olla voimassa yllättäviä tilanteita varten.  Vakuutusyhtiö IF ohjeistaa , että jos koronatestisi on positiivinen, voit hakea korvausta sinulle aiheutuneista hoitokuluista sekä matkan keskeytyessä myös ylimääräisistä matka- ja majoituskuluista.
 Sen sijaan IF:in matkavakuutuksesta ei makseta korvausta, jos joudut matkalla karanteeniin altistumisen takia ja olet itse terve, eikä sinulle ole koronavirussairauden oireita.
 Myöskään siitä ei korvauksia matkavakuutuksesta yleensä tule, jos matkan peruu vaikeutuneen koronavirustilanteen takia.
 Matkalla sairastuessa ongelmia voi aiheuttaa myös paikallisen terveydenhuollon tilanne, sillä rokotukset ottamatta jättäneet ja koronavirukseen sairastuneet kuormittavat terveydenhuoltoa esimerkiksi Baltiassa.
 Ylen aiempaan uutiseen haastateltu  THL:n tutkimusprofessori  Hannu Kiviranta  kehotti Baltiaan matkustajia huomioimaan, että vaikka rokote antaa matkailijalle suojaa koronatautia vastaan, voi ongelmia tulla, jos matkailija tarvitsee Baltian maissa nyt äkillistä terveysapua mistä tahansa muusta syystä.
 Lue myös:
 Markus Lohi ihmettelee, miksei STM usko asiantuntijoita – sosiaali- ja terveysvaliokunnan päätös matkustusrajoituksista oli "surkea"
 Syyslomat alkavat, ja moni lähtee reissuun – naantalilainen de Nierin perhe suuntaa Legolandiin: "Lentoliput varattiin jo pari vuotta sitten"
 Voiko täysin rokotettu osallistua turvallisin mielin tapahtumiin tai lomailla ulkomailla? Asiantuntija vinkkaa, miten elää auenneessa yhteiskunnassa
 Euroopan ja Yhdysvaltojen välisten lentojen kysyntä räjähti – lukemattomat pandemian erottamat perheet tapaavat vihdoin jouluna

Mitä kaikkea pitää ottaa huomioon, jos matkustaa syyslomalla? Rajanylitykset, rokotetodistukset, lentokentät, sairastuminen? Kokosimme tärkeät vinkit


Summary: Koronapandemian aikana on Suomessa hoidettu tuhat tehohoitopotilasta. Nyt tautitilanne on taas huonontunut, ja Turussa on kolmasosa koko maan tehohoitopotilaista.

Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Sairaanhoitaja  Terhi Virrasoja  ottaa taukoamatta käsidesiä ja poistaa samalla yltään koronapotilaiden eristyksessä tarvittavaa suojavarustusta. Kun hän ottaa kasvosuojuksen pois, iholle jäävät punaiset renkaat.
 Hän on jo tottunut niihin, sillä työ koronapotilaiden parissa on kestänyt puolitoista vuotta. Nyt Virrasojaa ja hänen hoitajatovereitaan väsyttää.
 – Työ on raskasta. Olemme koko ajan suojavaatteet päällä eristyksessä, hoidamme kollegan kanssa mahdollisesti neljää potilasta samaan aikaan. Seuraamme heidän elintoimintojaan ja lääkitsemme. Koronalle ei näy loppua. Olo on tosi väsynyt, kertoo Virrasoja.
 Hän pääsee hetkeksi pois eristyksestä, sillä hoitajat ovat siellä aina muutaman tunnin kerrallaan. Työ on vuorotyötä.
 Teho-osaston eristystilassa hoitajat seuraavat kerrallaan neljän potilaan vointia. Arash Matin / Yle
 Vaatteita tulee vaihtamaan seuraavaksi anestesiaan erikoistuva lääkäri  Ville Peltonen . Hän tekee työnsä päivävuorossa, noin kahdeksasta neljään. Anestesialääkäri on vastuussa muun muassa hengityskonehoidosta, joten Peltonen tietää, miten vakava tauti korona on.
 – Potilaat ovat aika pitkään hengityskoneessa ja erittäin huonossa kunnossa. Meillä on hyvin kriittisesti sairaita potilaita sekä pulaa hoitohenkilökunnasta ja lääkäreistä, painottaa Peltonen.
 Anestesiaan erikoistuva lääkäri Ville Peltonen vastaa muun muassa koronapotilaiden hengityskonehoidosta teho-osastolla. Arash Matin / Yle
 Kolmasosa koronan tehohoidettavista Turussa
 Teho-osaston ylilääkäri  Mika Valtonen  antaa tilastotietoja, jotka vahvistavat rokotusten merkitystä ja kertovat koronatilanteen pahentumisesta.
 – Suomessa on koronan takia tehohoidossa 34 potilasta, kolmasosa heistä on Varsinais-Suomen alueella. 20–40-vuotiaista on edelleen lähes joka neljäs rokottamatta. Se on varmaan tärkein syy, miksi alamme olla pulassa.
 Potilaat on kytketty moniin, elintoimintoja seuraaviin koneisiin teho-osaston eristyshuoneessa. Arash Matin / Yle
 Mika Valtonen kertoo, että teho-osastolla on hoidettu syys-lokakuussa yli 20 koronapotilasta. Heistä noin 90 prosenttia on ollut rokottamattomia. Yhteensä TYKSin teho-osastolla on hoidettu koronapandemian aikana noin saa koronapotilasta. Koko Suomessa heitä on ollut tuhat.
 Nuoria ja perusterveitä rokote näyttää suojaavan vakavalta tautimuodolta.
 – Potilaiden keski-ikä on koko koronan aikana ollut 52 vuotta. Jopa 40 prosenttia uusista, syys-lokakuussa hoidetuista potilaista on alle 40-vuotiaita. Heistä perusterveitä on saman verran eli noin 40 prosenttia, kertoo Valtonen.
 Ylilääkäri Mika Valtonen kannustaa rokotusten ottamiseen. Hän tietää, että rokotettuja, koronan vuoksi tehohoitoon joutuneita potilaita on vähän. Arash Matin / Yle
 Kaikki hoidetaan samanarvoisesti, on rokotusta tai ei
 Julkisuudessa on näkynyt viime päivinä mielipiteitä, joissa rokottamattomuutta on paheksuttu. Lääkintöneuvos  Heikki Pälve  pohti  Helsingin Sanomissa , pitäisikö rokottamattomien maksaa hoitokulunsa itse.
 TYKSin teho-osaston ylilääkäri Mika Valtonen pitää Pälven kommenttia lähinnä keskustelunavauksena. Hän painottaa, että kaikki potilaat hoidetaan samanarvoisesti. Hoitoon ei vaikuta, onko henkilö ottanut koronarokotuksen vai ei.
 – Yhdenvertaisuuden ja oikeudenmukaisuuden pitää toteutua. Käyttäväthän ihmiset alkoholia ja huumeitakin niin, että niistä aiheutuu sairauksia. Eivät hekään joudu maksamaan hoitojaan itse, painottaa Valtonen.
 Valtonen haluaa kuitenkin korostaa, että ilman rokotteita on yli 14-kertainen riski päätyä sairaalaan ja kuolemanriskin sanotaan olevan seitsemänkertainen.
 Rokottamattomien suuri määrä herättää keskustelua käytävillä myös sairaanhoitajien kesken.
 – Ottakaa ne rokotteet! Ilman niitä ei koronasta päästä eroon hetkeen, vetoaa Terhi Virrasoja.
 Sairaanhoitaja Terhi Virrasojan kasvoilla näkyvät suojavarusteiden jäljet. Hän on lähdössä välillä muihin töihin muutaman eristyksessä vietetyn tunnin jälkeen.  Arash Matin / Yle
 Leikkauksia jo siirretty TYKSissä koronan tieltä
 TYKSissä on jo jouduttu siirtämään joitakin leikkauksia koronapotilaiden tarvitseman tehohoidon vuoksi. Ylilääkäri Mika Valtonen painottaa, ettei kenenkään henkeä vaaranneta ja siirrot tehdään lääketieteellisin perustein.
 Jatkossa leikkauksia saatetaan joutua siirtämään lisää. Myös joitakin tehohoitopotilaita on lähetetty Helsinkiin hoitoon hoitokuorman vuoksi.
 Sairaalajohtaja Petri Virolainen odottaa, että koronapandemia helpottaisi. Se auttaisi purkamaan hoitokuormaa sekä teho-osastolla että kiireettömässä hoidossa. Arash Matin / Yle
 TYKSin sairaalajohtaja  Petri Virolainen  nostaa esiin muiden kuin koronapotilaiden oikeudet saada hoitoa.
 – Joudumme käyttämään resursseja rokottamattomien koronapotilaiden hoitamiseen. Tämä tuntuu epäoikeudenmukaiselta ja osin väärältä. Myös vähemmän kiireellisen toiminnan siirtäminen alkaa näkyä jossain vaiheessa, kertoo Virolainen.
 Leikkauksia on siirretty sellaisilta potilailta, jotka tarvitsevat tehohoitoa leikkauksensa jälkeen. Heidänkin sairautensa ovat todella vakavia.
 – Näille potilaille pienetkin viiveet ovat merkityksellisiä sekä sairauden kannalta että henkisellä tasolla. Sitä epävarmuutta en kenellekään toivoisi.
 TYKSin teho-osastolla on hoidettu koronapandemian aikana yhteensä noin sata koronapotilasta. Arash Matin / Yle
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 15.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Leikataanko 3 potilasta vai hoidetaanko yhtä koronaan sairastunutta? Näiden kysymysten äärellä sairaaloissa ollaan nyt
 Korona on vain osa teho-osastojen arkea – hoitaja Heini Laukkanen: "Olen itsekin turtunut uutisointiin, mutta kyse on vakavasta taudista"

Väsyneen koronahoitajan toive: "Ottakaa rokotteet, ilman niitä ei koronasta päästä eroon hetkeen" – pääsimme seuraamaan eristyksen arkea


Summary: Suomessa kartelli ei ole rikos toisin kuin monissa muissa EU-maissa. Kilpailuasioista vastaava työministeri Tuula Haatainen (sd.) ei sulje pois kartellien viemistä rikoslakiin myös Suomessa. Mitä sanoo UPM:n ja Sampo-konsernin hallitusten puheenjohtaja?

Euroopan komissio teki yllätystarkastukset UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupiin kuuluvan Metsä Fibren tiloihin viime tiistaina. Komissio epäilee kansainvälistä sellukartellia. Miten UPM:n hallituksen puheenjohtaja reagoi tarkastukseen?
 Sellun hinta on viime kuukausina noussut voimakkaasti. Mikä vaikuttaa sellun hintaan tällä tavoin?
 Työntekijät ovat huolissaan työehtosopimusten yleissitovuuden puolesta. Miltä yleissitovuuden tulevaisuus ylipäänsä näyttää?
 Kiky oli yhtä kuin sisäinen devalvaatio, ja se tarkoittaa kustannusten laskemista ja kustannuskilpailukyvyn nostamista.  Juha Sipilän  (kesk.) johtamalle edelliselle hallitukselle se kävi polittisesti kalliiksi. Miten Suomen kilpailukyky voi nyt?
 Nuoret ovat yhteiskunnassa aloitteellisia ja rohkeita muutostarpeen esilletuojia. Elokapina tekee sitä nyt. Mitä mieltä olette ympäristöliikkeen toimista?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 16.10. klo 10.05 on Sampo-konsernin ja UPM:n hallitusten puheenjohtaja  Björn Wahlroos .  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Wahlroosille voi lähettää kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Björn Wahlroos TV1:n Ykkösaamussa – mitä haluat kysyä?


Summary: Iran on jatkanut uraanin rikastamista yhä lähemmäksi ydinasekelpoisuutta. Yhdysvaltain ja Israelin ulkoministerit varoittavat, että aika ratkaista ydinkiista diplomaattisesti alkaa käydä vähiin.

Tuorein arvio Iranin valmiudesta rakentaa ydinase on kuukauden takaa.
 Tuolloin New York Times kirjoitti, että Iranilla on "suunnilleen kuukauden päästä riittävästi materiaalia yhteen ydinaseeseen." Mainittu kuukausi on nyt kulunut.
 Aika-arvio on yhtenäinen myös Israelin arvion kanssa. Puolustusministeri  Benny Gantz  arvioi  Jerusalem Postin haastattelussa  elokuun lopulla, että Iran olisi kahden kuukauden päässä toimivasta ydinaseesta.
 Iran on piilottanut ydinmateriaaliaan
 Kansainvälinen  energiajärjestö IAEA arvioi viime kuun  alussa, että Iranilla on hallussaan 10 kiloa 60 prosenttiin rikastettua uraania. Ydinaseeseen tarvittavan uraanin rikastusaste on 90 prosenttia.
 Rikastetun uraanin määrä on kasvanut, sillä vielä toukokuussa sitä oli 7,6 kiloa.
 Myös 20-prosenttiseksi rikastetun uraanin määrä on kasvanut. Sitä maalla on nyt yli 84 kiloa. Kaikkiaan Iranilla arvioitiin toukokuussa olevan yli 3 200 kiloa uraania.
 Vuonna 2015 solmitun ydinsopimuksen mukaan Iran saa varastoida vain 202,8 kiloa uraania. Rikastusaste saisi korkeimmillaan olla 3,67 prosenttia.
 Mutta tällä hetkellä ydinsopimus on karilla, koska Yhdysvallat irtautui siitä presidentti  Donald Trumpin  kaudella.
 Yhdysvaltain presidenttinä toiminut Barack Obama poistumassa heinäkuussa 2015 tiedotustilaisuudesta, jossa hän joutui puolustelemaan Iranin kanssa solmittua ydinsopimusta. AOP
 Iranin ydinohjelmaa valvovan  IAEA:n mukaan  ongelmana on, että Iran on jatkanut ydinohjelmaansa valvovan silmän ulottumattomissa.
 – Olen erittäin huolissani siitä, että ydinmateriaalia on sijoitettu Iranissa paikkoihin, joita emme tiedä, Grossi paljasti viime kuussa.
 Kaikkein eniten huolissaan on todennäköisesti Israel, jonka Iranin johto on vannonut julkisesti haluavansa pyyhkiä pois maailmankartalta.
 Yhdysvallat ei sulje pois sotilaallista väliintuloa
 Ei liene sattumaa, että Israelin ulkoministeri vieraili Yhdysvalloissa vain päivä, pari sitten. Pääaiheena oli Iranin ydinohjelma.
 Israelin ulkoministeri  Yair Lapidin  ja yhdysvaltalaisen virkaveljen,  Antony Blinkenin  tapaamisen jälkeisen tiedotustilaisuuden pääviesti oli: Aika ratkaista asia diplomaattisesti alkaa käydä vähiin.
 – Iran on kaiken aikaa kehittänyt ydinohjelmaansa. Se on rikastanut uraania 20 prosenttiin ja jopa 60 prosenttiin hyödyntäen kehittyneempiä sentrifugeja ja hankkien lisää tietotaitoa. Joka päivä, jona Iran jättää käyttämättä tilaisuutensa palata neuvotteluihin, tulemme lähemmäksi päivää ratkaista asia muilla keinoilla, Blinken jyrisi keskiviikkona.
 Israel pidättää itsellään oikeuden vastata Iranin uhkaan, sanoi Yair Lapid. AOP
 Israelin ulkoministeri puhkui itsevarmuutta tärkeimmän liittolaisensa rinnalla:
 – On hetkiä, jolloin kansakuntien täytyy käyttää voimaa suojellakseen maailmaa pahalta. Jos terroristinen valtio tavoittelee ydinasetta, meidän täytyy toimia, sanoi Yair Lapid.
 Tilaisuudessa oli mukana myös Israelin kanssa diplomaattisuhteet palauttaneen Arabiemiraattien ulkoministeri.
 – Uskon, että Yhdysvallat haluaa viestittää muulle maailmalle, että se on tosissaan muuttamassa Lähi-Idän perinteistä narratiivia, sheikki  Abdullah Bin Zayed  kertoi.
 Mitä tekee EU?
 Euroopan unionin ydinsopimusneuvottelujen koordinaattori  Enrique Mora  keskustelee torstaina Teheranissa Iranin neuvotteluryhmän kanssa neljän kuukauden tauon jälkeen.
 Euroopan Unionin ydinsopuneuvottelujen koordinaattori Enrique Mora tapasi iranilaisia torstaina Teheranissa. AOP
 Keskusteluyhteys tulee tärkeään paikkaan kommentoivat Britannian, Saksan ja Ranskan diplomaatit. Kyse ei ole rutiinitapaamisesta, vaan kriittisestä tapaamisesta, he luonnehtivat.
 – Tilanne on koko ajan mennyt huonompaan suuntaan, he viestittivät uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Britannia, Saksa, Ranska, Kiina ja Venäjä ovat ydinsopimuksen osapuolia.
 IAEA epäsuorasti: Iranin tavoitteena edelleen ydinase
 Jos aikatauluarviot Iranin ydinpommin kehitystyössä pitävät paikkansa, maalla pitäisi siis olla valmis ydinase näillä hetkillä – tai ainakin hyvin lähellä valmista.
 Iranin armeija laukaisi autiomaassa ohjuksen sotaharjoituksessa keskiviikkona. AOP
 Iranilaiseen ohjukseen sopivan ydinkärjen valmistaminen vie kuitenkin oman aikansa, kirjoittaa New York Times. Iran tutki tiettävästi asiaa aktiivisesti noin 20 vuotta sitten.
 Iran on kiistänyt ydinohjelmansa tähtäävän ydinaseen rakentamiseen ja pitänyt kiinni oikeudesta saada jatkaa uraanin rikastamista.
 – Iranin atomienergiajärjestö voi rikastaa uraania 20 ja 60 prosenttiin. Ja jos jonain päivänä reaktorimme niin vaativat, niin aina 90 prosenttiin asti, edellinen presidentti  Hassan Rouhani  totesi heinäkuussa  Reutersin  mukaan.
 IAEA:n johtaja sanoi toukokuussa  Financial Timesin haastattelussa , että mikään ydinreaktori ei tarvitse niin puhtaaksi rikastettua uraania.
 – On erittäin vakavaa, jos maa rikastaa uraania 60 prosenttiin. Vain ydinpommeja rakentavat maat saavuttavat sen rikastusasteen. Kyse on lähes ydinasekelpoisesta uraanista. Kaupallisen ydinvoiman polttoaineeksi riittää 2,3 prosentin rikastusaste.
 Yhdysvallat ja Israel eivät sulje pois sotilaallista väliintuloa, miten uskot tilanteen kehittyvän? Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Kovan linjan uskonoppinut Ebrahim Raisi nousee Iranin presidentiksi – toisinajattelijat pelkäävät sortotoimien lisääntyvän
 Israelilaisalukseen kohdistunut hyökkäys kiristää Lähi-idän herkkää tilannetta entisestään – asiantuntijan mukaan Iran ja Israel käyvät varjosotaa
 Iran ilmoitti edistävänsä ydinohjelmaansa – Yhdysvallat kehotti Irania lopettamaan uhkailun ja jatkamaan neuvotteluita ydinsopimukseen palaamisesta
 Iranin mukaan kansainvälisillä valvojilla ei ole enää pääsyä valvontakamerakuviin ydinlaitoksista – kiristää jännitteitä entisestään

Jos arviot pitävät paikkansa, Iranilla pitäisi näillä hetkillä olla valmis ydinase – Israelilta ja Yhdysvalloilta tuli viimeinen varoitus?


Summary: Vaasassa jännitetään, palaako 2019 Ykköseen pudonnut VPS takaisin Veikkausliigaan. Usko on kova kentällä ja kentän ulkopuolella. Vepsulaiset toivovat, että jännitys näkyisi myös täpötäysinä katsomoina.

Vaasassa jalkapallofanit käyvät kuumana. Vaasan Palloseuran operatiivinen johtaja  Satu Nieminen  pukee sanoiksi väreilevän fiiliksen:
 – Hype odottaa vaan räjähtämistään!
 VPS on Ykkösessä kärkipaikalla parin pisteen erolla. Torstai-illan TPS–Ekenes IF:n pelillä on iso merkitys, sille kuinka huojentuneella mielellä vepsulaiset lähtevät seuraavaaksi kentälle.
 – Jos TPS menettää pisteitä, meille olisi tilanne katkolla jo lauantaina. Jännät paikat tänään, toteaa VPS:n päävalmentaja  Jussi Nuorela .
 Vaasalaisilla on 16.10. vastassaan Gnistan ja 23.10. Jaro.
 Ykkösen joukkueet pelasivat pitkään hyvin tasavahvoina, kunnes TPS, RoPs ja VPS karkasivat selvästi kolmen kärkeen.
 "Kukaan ei pääse ottamaan rennosti"
 Mitali tulee, mutta minkä värinen? Päävalmentajan mukaan joukkueella on kaikki mahdollisuudet sarjan voittoon, kunhan peli kulkee kahdessa viimeisessä ottelussa, kuten on viime aikoina kulkenut.
 Myös VPS:n kapteenilla  Sebastian Strandvallilla  on vahva luotto joukkueeseen.
 – Meillä on toimiva formaatti. Päästään peleihin hyvin sisälle ja saadaan ote. Pystytään myös muuttamaan peliä vastustajan mukaan.
 VPS vaihtoi päävalmentajansa kesäkuun puolivälissä ja Nuorela pisti peliltavan ja pelijärjestelmän remonttiin. Valmentajan vaihdos tuntui Strandvallista ensin hieman hämmentävältä, mutta uusien tuulien puhaltaminen on osoittautunut menestykseksi.
 – Jälkeenpäin on huomannut, että vaatimustaso nousi kaikessa tekemisessä treeneissä ja pelaamisessa. Kukaan ei pääse ottamaan rennosti treenejä.
 "Vaasalaista jalkapalloa rakastetaan"
 Sebastian Strandvall kertoo, että fanit tulevat kaupungilla taputtamaan selkään ja juttelemaan. Se on tyypillistä Vaasassa, vaikka paria viime kotipeliä lukuun ottamatta seura onkin kärsinyt katsojapulasta.
 – Olen pelaajille sanonut, että vaikka stadion ei olekaan täynnä, silti vaasalaista jalkapalloa rakastetaan, Strandvall toteaa.
 Vaasan Palloseuran operatiivinen johtaja Satu Nieminen uskoo, että kaupungilla tuntuva vipinä tulee näkymään katsomossa.
 – Odotan ja toivon, että katsomo täytyy ja että hype pääsee räjähtämään.
 Veikkausliigaan paluuta varten on homma jo hanskassa myös kentän ulkopuolella. Seurassa kaivetaan manuaalit esiin ja viilataan UEFA:n ja Palloliiton vaatimukset kuntoon.

Nouseeko VPS takaisin Veikkausliigaan? Fanit käyvät kuumana Vaasassa: "Hype odottaa vaan räjähtämistään"


Summary: Jyväskylän kaupungin Wilma-sivustosta oli tehty lähes identtinen kopio. Tarkoituksena oli saada tunnuksia ja salasanoja selville. Wilma-palvelun tarjoava Visma halusi varoittaa koko Suomen kuntia.

Oppilashallinnon verkkopalvelu Wilmasta on pyritty keräämään käyttäjien käyttäjätunnuksia ja salasanoja.
 Wilman palveluntarjoajan Visman tietoon on tullut, että ulkoinen taho on luonut kopion yhden oppilaitoksen Wilman etusivusta, ainoastaan osoitteen .fi-pääte on muutettu.
 Jyväskylän kaupunki on omilla nettisivuillaan varoittanut huijarisivustosta, jolla on koitettu kalastella Jyväskylän peruskoulujen käyttäjien tunnuksia ja salasanoja.
 Nettihuijari yrittää kalastella Wilma-salasanoja valesivustolla – verkossa lähes identtinen kopio Jyväskylän Wilmasta
 Visman koululiiketoiminnan johtaja  Teemu Lehtosen  mukaan huijausyrityksiä ei ole tullut ilmi enemmän. Tämä on myös hänen mukaansa ensimmäinen kerta kuin tällä tavoin on koitettu kalastella tunnuksia.
 – Varsinainen palvelu ei ollut vaarassa.
 Tietoa huijaussivuston alkuperästä
 Huijaussivusto ehti olla jonkin aikaa olemassa. Sivusto on saatu pois.
 – Teoreettinen mahdollisuus on, että joku olisi voinut sille sivulle päätyä. Meidän tietoon ei ole tullut muita tapauksia, että tämä on rajoittunut vain yhteen kuntaa, sanoo Lehtonen.
 Visma tiedotti Suomen eri kunnille huijaussivuston löytymisestä varmuuden vuoksi.
 – Päätettiin informoida ja varoittaa koko Suomea, koska ei tiedetty, että tuleeko näitä lisää, kun tämä havaittiin.
 Lehtonen muistuttaa, että omat tunnukset ja salasanat tulee pitää vain omana tietona. Samoja salasanoja ei myöskään kannata käyttää eri palveluissa.
 Visma on aloittanut asian selvittämisen yhdessä viranomaisten kanssa. Lehtosen mukaan huijaussivuston alkuperästä on tieto olemassa.
 – Rikosimoitus tehdään lähtökohtaisesti aina.

Valesivusto koitti kalastella Wilma-tunnuksia – "Varsinainen palvelu ei ollut vaarassa"


Summary: Suomen kolmivuotinen kausi alkaa ensi vuonna. Ihmisoikeusneuvosto on YK:n tärkein ihmisoikeuksia käsittelevä elin.

Suomi on valittu YK:n ihmisoikeusneuvoston jäseneksi kaudelle 2022–2024.
 Ihmisoikeusneuvostoon valittiin uusina jäseninä Suomen lisäksi Luxemburg ja Yhdysvallat.
 Suomen ihmisoikeusneuvostokampanjan pääviesti oli, että moninaisessa maailmassa ihmisoikeudet kuuluvat kaikille. Painopisteitä Suomen kampanjassa olivat naisten ja tyttöjen oikeudet, vammaisten ihmisten oikeudet, uudet teknologiat, ilmastonmuutos ja ihmisoikeudet sekä koulutus ihmisoikeutena.
 Ihmisoikeusneuvosto on YK:n ylin ihmisoikeuksia käsittelevä elin. Sen tehtävänä on muun muassa varmistaa, että ihmisoikeussopimuksia noudatetaan.
 Korjattu 14.10. klo 19.41: Kausi on kolmi- eikä kaksivuotinen.

Suomi valittiin YK:n ihmisoikeusneuvostoon


Summary: Mannerheimin lastensuojeluliiton maahanmuuttajien ystäväpalvelu on helpottanut Suomeen muuttaneiden kotoutumista. Ystävää kaipaavia maahanmuuttajia on enemmän kuin vapaaehtoisia ystäviä.

Monet maahanmuuttajat joutuvat sukkuloimaan Suomeen muuttaessaan täysin vieraassa kulttuurissa ja kieliympäristössä. Sopeutumista helpottaa suomalainen, luotettava ystävä.
 Neljän lapsen äiti  Roqaya Al-Anbagi  saapui lasten kanssa Irakista Suomeen reilut neljä vuotta sitten. Maantieteen tohtoriksi Irakissa valmistunut Roqaya halusi nopeasti päästä suomalaiseen yhteiskuntaan kiinni. Hän opiskelee suomen kieltä ja kasvatus- ja ohjausalaa kansanopistossa.
 – Haluan keskustella, puhua ja kehittää suomen kieltäni sekä tutustua Suomen kulttuuriin. Jos minulla ei ole suomalaista ystävää, en tiedä mitään.
 Suomalainen ystävä  Paula Malan  löytyi Mannerheimin lastensuojeluliiton (MLL) Ystäväksi maahanmuuttajalle -kurssin kautta. He käyvät yhdessä ja lasten kanssa metsässä, kaupassa ja ravintolassa.
 Suomalaisiin vaikea tutustua
 Mannerheimin lastensuojeluliiton maahanmuuttajien ystäväpalvelu on helpottanut Suomeen muuttaneiden kotoutumista.
 Ilman Ystäväksi maahanmuuttajalle -kurssia moni Suomeen muuttanut olisi jäänyt ilman suomalaista ystävää. Tai ainakaan tutustuminen ei olisi välttämättä ollut kovin helppoa.
 Lahden osaston koordinaattorin  Leila Kekkosen  tehtävä on yhdistää sopivat parit toisilleen.
 – Moni sanoo, että meidän ystävä on heille ensimmäinen suomalainen ystävä. Muuten on vaikea tutustua suomalaisiin.
 MLL aloitti koulutuksen Helsingissä kymmenisen vuotta sitten ja toiminta on levinnyt koko maahan. Lahdessa kurssi alkoi puolitoista vuotta sitten ja tähän mennessä MLL on on yhdistänyt 50 paria.
 Roqaya Al-Anbagi ja Paula Malan ovat kiireisiä perheenäitejä. Usein koko perhe tulee kylään, kun sopiva aika tapaamiselle löytyy. Marjo Pirilä / Yle
 Maahanmuuttajat ovat yli 20 eri maasta, eniten Lähi-idästä, Venäjältä ja Afrikan maista. Naisten koulutustausta vaihtelee.
 – Eniten minua on hämmästyttänyt se, kuinka paljon on akateemisesti koulutettuja naisia. Osalla puolestaan ei ole ollut Suomeen saapuessaan luku- tai kirjoitustaitoa ollenkaan, sanoo Lahden osaston koordinaattori Leila Kekkonen.
 Myös miehet kaipaavat suomalaisystävää
 Roqaya Al-Anbaginystäväksi löytynyt Paula Malan ilmoittautui MLL:n kurssille vapaaehtoiseksi, sillä hän haluaa tutustua muihin kulttuureihin ja muualta tulleisiin ihmisiin.
 – Me suomalaiset olemme ehkä ujoja emmekä uskalla tutustua ihmisiin spontaanisti. On hyvä, että tällaista toimintaa järjestetään ja hienoa, että Lahti on nykyisin monikulttuurinen kaupunki.
 Malanilla ei ollut ennakkoluuloja, sillä hän on itsekin asunut Lähi-idässä viisi vuotta. Hän osaa arabiaa, mikä helpottaa kommunikaatiota Roqayan kanssa. Ystävyyssuhde on keino pitää omaa kielitaitoa yllä. Paula Malan on saanut myös paljon muuta.
 – Olen saanut tosi ihanan ystävän. Koko Roqayan perhe, kaikki perheenjäsenet ovat meille tärkeitä ja läheisiä. Olen myös saanut Roqayan tekemää, ihanaa irakilaista ruokaa.
 Koulutuksessa suomalaisille naisille opetetaan kulttuurisensitiivistä kohtaamista ja selkokieltä. MLL järjestää ystäväpareille myös yhteistä tekemistä. Yhteiset tapahtumat ovat tärkeitä, että maahanmuuttajat tuntevat kuuluvansa joukkoon ja saavat osallisuuden kokemuksia.
 Toiminta on suunnattu vain naisille ja äideille. Koordinaattori kuitenkin kysyy pareja pohtiessaan, sopiiko äideille myös kyläily. Silloin koko perhe tulee tulee tutuksi.
 Myös maahanmuuttajamiehet kaipaavat suomalaisia ystäviä.
 – Meille on muutama mies soittanut ja kysynyt, voisiko hänkin saada ystävä. Koko perheen kyläily on silloin parasta toimintaa, sanoo Kekkonen.
 Korjattu 14.10 klo 20:46 Roqaya ja Paula eivät ole käyneet yhdessä sairaalassa, kuten tekstissä aiemmin mainittiin vaan saaressa.

Koulutettu ystävä on tärkeä tuki monelle maahanmuuttajalle: "Jos minulla ei ole suomalaista ystävää, en tiedä mitään"


Summary: Tiukasta aikataulusta huolimatta asia pyritään selvittämään marraskuun alkuun mennessä.

Suomen ja Venäjän välinen talouskomissio on torstaina pitämässään kokouksessa keskustellut Saimaan kanavan puukuljetusten tulevaisuudesta. Venäjä  ilmoitti tiistaina lopettavansa puukuljetukset  Saimaan kanavassa.
 Marraskuun 1. päivänä katkolla olevien puukuljetusten jatko ei tapaamisessa ratkennut.
 Syy Saimaan kanavan kautta kulkevien puukuljetusten lopettamisuhkaan sen sijaan selvisi.
 Taustalla on Venäjän uusi asetus. Asetus määrittelee Venäjän puolella olevat rajanylityspisteet, joiden yli voidaan kuljettaa puutavaraa.
 – Ja tässä kohtaa oli tapahtunut niin, että Saimaan kanavaa hoitava Venäjän tullipiste oli otettu rajanylityspisteiden listalta pois, kertoo ulkoministeriön itäosaston apulaisosastopäällikkö  Mikko Kivikoski .
 Venäläinen rahtilaiva Saimaan kanavan Mälkiän sulussa. Kari Saastamoinen / Yle
 Puukuljetusten loppuminen tuli puskista
 Suomalaisille yllätyksenä tulleeseen tilanteeseen annettiin talouskomission kokouksessa puolin ja toisin lisäselvityksiä.
 – Meillä on nyt yhtenäinen tilannekuva asiasta, ja näemme, miten tärkeä Saimaan kanava on meille molemmille, sanoo kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.).
 Skinnarin mukaan Saimaan kanavan merkitystä käsiteltiin hyvässä hengessä, ja asiassa päästiin paljon eteenpäin.
 – Ongelmat liittyvät lähinnä teknisiin yksityiskohtiin, Skinnari sanoo.
 Yhteydenpitoa jatketaan siten, että Suomi toimittaa mahdollisimman nopeasti Venäjälle lisätietoja Saimaan kanavasta, puukuljetuksista sekä tavaroista, joita kanavan kautta kuljetetaan.
 Tiukasta aikataulusta huolimatta asia pyritään saamaan selvitettyä marraskuun alkuun mennessä.

Venäjän ja Suomen talouskomissio ei ratkaissut Saimaan kanavan puukuljetusten ongelmaa – ministeri Skinnari: "Asiassa päästiin paljon eteenpäin"


Summary: Sukupuolijoustava muoti kannustaa pukeutujat leikkimään feminiinisillä ja maskuliinisilla puolillaan. Muotitalot se haastaa miettimään mallistojen ja näytösten sukupuolijakoa.

– Tämä on naisten osasto.
 – Miesten vaatteet ovat alakerrassa.
 – Nämä eivät ole sinulle.
 Tähän tapaan myyjät saattavat opastaa  Mikko Puttosta , kun hän on vaateostoksilla Suomessa.
 Jo lapsena Puttonen saattoi pukeutua mekkoihin ja peruukkeihin – ainakin imitoidessaan  Madonnan  musiikkivideoita. Eikä hänen kiinnostuksensa muotiin ole myöhemminkään kunnioittanut jakoa miesten ja naisten vaatteisiin.
 Vielä lukiolaisena Muuramessa hän koki tarvetta piilottaa feminiinisiä puoliaan, mutta muutettuaan kahdeksan vuotta sitten Lontooseen Puttonen sai huomata, että suurkaupungissa yksilöllistä tyyliä arvostetaan.
 Nykyään hän saattaa yhtenä päivänä pukea päälleen pitsitopin ja helmikorvakorut, mutta toisena päivänä hän valitsee räätälöidyn puvun ja viimeistelee asun käsilaukulla.
 – Pukeudun vapaasti miten haluan ilman lokeroita tai rajoituksia.
 Puttonen on blogannut muodista kymmenen vuotta  ja hänen  Instagram-tilinsä  suosio on avannut portteja muotitalojen sisällöntuottajaksi, kuvaajaksi, ja malliksi.
 Kun Puttonen viime vuonna kuuli aikakauslehti  Voguen lanseeraavan  pohjoismaiselle yleisölle suunnatun version , hän lähetti päätoimittajalle viestin. Kuukautta myöhemmin tuli kutsu videotapaamiseen.
 Muotiraamattu tarjosi töitä. Titteliksi tuli  Gender Fluidity Expert .
 Poptähdet edellä ja z-sukupolvi perässä
 Työssään Puttonen kirjoittaa sukupuolijoustavasta muodista ja toteuttaa teemaan liittyviä kampanjoita Voguen yhteistyökumppaneiden kanssa.
 Puttonen kertoo, että sukupuolijoustavasta pukeutumisesta on tullut yksi muotiteollisuuden kuumimmista sanoista.
 Puttonen kertoi Ylen haastattelussa vuonna 2012 haaveilevansa työstä Voguella. Nyt hän elää unelmaansa.  Matti Myller / Yle
 Syitä on useita.
 Sukupuolijoustavuus ei ole pelkkä trendi. Esimerkiksi monille trans -ja muunsukupuolisille ihmisille se merkitsee konkreettisesti vapautta ilmaista identiteettiään.
 He ovat inspiroineet sukupuolijoustavan pukeutumisen kehittymistä.
 Myös monet tämän hetken popikonit rikkovat sukupuolen rajoja aiempaa näyttävämmin ja sosiaalinen media tuo sen kaikkien nähtäville.
 Esimerkiksi viime vuonna brittiläinen poptähti  Harry Styles  esiintyi  Voguen kannessa mekossa  ja tänä vuonna sen tekivät punaisella matolla muiden muassa rapartisti  Lil Nas X  ja poplaulaja  Troye Sivan .
 Naisten housuvallankumous tapahtui jo 60-luvulla ja niin sanottu poikatyttötyyli on ollut pitkään sosiaalisesti hyväksytty. Miesten suhteen rajat ovat Puttosen mielestä tiukemmat.
 Näin ei ole ollut aina.
 Jos ajatellaan vaikka eurooppalaista hovikulttuuria, korkokenkiä, röyhelömekkoja ja meikkiä käytettiin sukupuolesta riippumatta. Puttosen mukaan sukupuolitetut normit pukeutumisessa ovat modernin ajan ilmiö.
 Nyt sääntöjä rikotaan jälleen. Puttonen arvelee, että taustalla vaikuttaa Z-sukupolven avoimempi suhtautuminen sukupuoleen ja seksuaalisuuteen.
 Muotimaailmassa tämä näkyy konkreettisina muutoksina.
 Hyvästit naisten ja miesten muotiviikoille
 Naisten ja miesten muotiviikoista siirrytään näytöksiin, joissa esitellään vaatteita kaikille.  Lontoon muotiviikot järjestetään nykyään nykyään kokonaan sukupuolettomina .
 Muotitalot suunnittelevat myös sukupuolettomia mallistoja.
 Esimerkiksi Gucci tekee edelleen miesten ja naisten vaatteita, mutta niiden lisäksi  se on lanseerannut sukupuolijoustavan MX-malliston . Muotitalo kertoo, että "malliston on tarkoitus hajottaa sukupuolirajat itseilmaisun nimissä".
 Gender fluidity on Puttosen mukaan tavallaan kaikille tutun  Unisex -pukeutumisen vastakohta: se ei pyri häivyttämään sukupuolta, vaan antaa kaikille luvan leikkiä omilla feminiinisillä ja maskuliinisilla puolillaan.
 – Unisex-vaatetuksen ongelma on se, että se on useissa tapauksissa laatikkomaista ja yksiväristä. Se piilottaa sukupuolen, kun taas gender fluidity haluaa juhlia maskuliinisuutta ja feminiinisyyttä korostaen molempia.
 Suomessa erityisesti monet Aalto-yliopiston muodin koulutusohjelman kasvatit ovat Puttosen mukaan sukupuolijoustavan suunnittelun edelläkävijöitä.
 Hän nostaa esimerkiksi vuoden 2020 nuoren suunnittelijan  Ervin Latimerin , jonka palkittu mallisto sopii kaiken kokoisten ja sukupuolisten henkilöiden käytettäväksi.
 Latimerin lookbookissa sama mekko nähdään nais- ja miesmallin päällä.

 Sukupuolijako murtuu ensin netissä ja metropoleissa
 Sukupuolijoustava muoti antaa kaikille pukeutujille tilaa vapaaseen itseilmaisuun.
 – Vaatteilla ei ole sukupuolta eikä niiden pitäisi määrittää tai rajoittaa pukijan sukupuoli-identiteettiä, seksuaalista suuntautumista tai mitään muutakaan.
 Puttonen ei kuitenkaan usko, että perinteinen sukupuolijako olisi täysin jäämässä muodista pois.
 – Naisten ja miesten osastot eivät ainakaan vielä hetkeen ole katoamassa vaatekaupoista, mutta niiden rinnalle tulee kaikille sukupuolille ja kehoille tarkoitettuja mallistoja ja osastoja.
 Puttonen arvelee, että etenkin nettikaupoissa voi jatkossa navigoida sukupuolen lisäksi myös muiden ominaisuuksien ja mieltymysten perusteella.
 Tällä hetkellä Puttonen itse suuntaa vaateostoksilla yleensä ensimmäisenä naistenvaateosastolle ja tekee sen mieluummin Lontoossa tai verkkokaupassa. Sieltä hän kertoo löytävänsä kiinnostavampia tyylejä.
 Eikä kukaan tule hätistelemään takaisin miesten puolelle.
 "Helsingissä miehillä näkee jo enemmän feminiiniseksi miellettyjä vaatteita ja asusteita, kuten helmikoruja tai pitsitoppeja. Ja meikin käyttökin on lisääntynyt", Puttonen sanoo Suomessa vieraillessaan. Toista on kuulemma Muuramessa.  Matti Myller / Yle
 Lue myös:
 Valokuvaaja Mikko Puttonen myi kaiken ja muutti unelman perässä Lontooseen – nyt hän tekee töitä huippubrändien parissa: "Tähtihetki oli päästä David Beckhamin kanssa kuvauksiin"
 Sukupuolettomat vaatteet ovat jo valtavirtaa, sanoo tutkija – nyt vapauteen pyrkii kravattikaulainen pukumies
 Harry Styles mekossa oli Amerikalle liikaa – muodin professori kummastelee: "Miehet ovat pukeutuneet aina mekkoihin"

"Tämä on naistenosasto, nämä eivät ole sinulle" – Näitä sanoja Voguelle töitä tekevä Mikko Puttonen ei kuule Lontoossa, vaan pukeutuu miten haluaa


Summary: Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa tanssittiin torstaina illansuussa kuin tähtitaivaan alla, korkeuksiin viritettyjen valosarjojen loisteessa.

Valkoiset ja kultaiset ilmapallot koristavat Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun tanssiaistilaa. Wanhat eli lukion toisluokkalaiset astelevat sisään mustissa frakeissa ja värikkäissä iltapuvuissa pareittain.
 SYKin L19-vuosiluokan  Aliisa Jämsä  ja  Otso Linnanvuori  ovat onnellisia.
 – Tuntuu hyvältä, että pääsee tekemään jotain normaalia pitkästä aikaa, Jämsä hymyilee.
 Linnanvuori puolestaan kertoo vanhojen tanssien olleen iso asia, jota hän odotti jo tullessaan lukioon.
 – On hienoa päästä lopultakin tanssimaan!
 Musiikki soi, tervetuliaissanat lausutaan, tanssi saa vihdoin alkaa.
 Lukion toisluokkalaisten vanhojen tansseja siirrettiin keväällä moneen kertaan ja lopulta ne päätettiin siirtää syksyyn.
 Joka puolella maata juhlia ei vieläkään voida järjestää koronatilanteen takia. Esimerkiksi  Lapualla tanssit peruuntuivat jo kolmannen kerran  joukkoaltistumisten takia.
 Kokkolassa ,  Mikkelissä  ja  Jämsässä  vanhat pääsivät valssaamaan jo elokuussa.
 Tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla pääset näkemään välähdyksen juhlahumusta. Perjantaiaamuna voit liittyä Kouvolan lukiolaisten vanhojen tansseihin tästä artikkelista:
 Yle näyttää Kouvolan yhteislyseon vanhojen tanssit suorana lähetyksenä – parketilla 200 lukiolaista

"Lukioon tullessa vanhojen tanssit oli iso asia jota odotin", sanoo Otso Linnanvuori – Helsingissäkin lukiolaiset pääsivät vihdoin tanssilattialle


Summary: Blockfestin perustajan Kalle Kallosen mukaan katujengien välinen nokittelu voi aiheuttaa väkivallan uhkaa joillain gangsta rap -keikoilla.

Hip hop -festivaali Blockfestin perustaja ja toimitusjohtaja  Kalle Kallonen  on seurannut pääkaupunkiseudun katujengien kehitystä huolestuneena. Hän tuntee Suomen uuden aallon gangsta rap -musiikin, jossa viittaukset huumekauppaan tai väkivaltaan ovat yleistyneet.
 Helsingin poliisin mukaan pääkaupunkiseudulla on vajaat 10 katujengiä, joita yhdistää gangsta rap ja roadman-kulttuuri. Kallonen ei tunne jengiläisiä henkilökohtaisesti, mutta tietää osan elämäntarinan.
 – Nämä ihmiset tulevat huonommista lähtökohdista. Siitä se homma lähtee eteenpäin lumipalloefektinä. Sinänsä olen iloinen, että he tekevät musiikkia. Kilpaillaan mieluummin musiikissa kuin tappelussa, Kallonen toteaa.
 Räppäri vangittiin rikoksista epäiltynä
 Helsingin poliisi on ottanut viime perjantaina kiinni noin 10 henkilöä epäiltynä törkeästä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Kaksi on vangittu tällä viikolla rikoksista epäiltyinä.
 Toinen vangituista on parikymppinen räppäri, jonka musiikkivideoissa esitellään muun muassa aseita ja kidnappaustilanne. Nyt parikymppistä miestä epäillään tosielämän rikoksista.
 Gangsta rappiin on lähtökohtaisesti kuulunut yhteiskunnan harmaiden alueiden kuvaileminen. Osalla maailman menestyneimmistä räppäreista rikostaustaa. Siinä mielessä rappia kuuntelemalla voi saada hyvän kuvan siitä, mitä yhteiskunnassa tapahtuu.
 – Se on yhteiskunnan ongelma, jos muodostuu alueita, joissa voidaan huonosti. Nämä ihmiset saattavat kokea, että rikosten tekeminen ainoa keino elää. He eivät tiedä muuta elämää, Kallonen pohtii.
 Väkivallan riski otettava huomioon keikoilla
 Kallosen mukaan on todellinen riski, että katujengeihin kuuluvat ja rikoksiin osallistuvat räppärit voivat keikalla aiheuttaa vaaratilanteen.
 – Tällaista ei ole ennen tarvinnut miettiä, mutta asia täytyy ottaa tosissaan ja huomioon artistivalinnoissa. Festivaalin luvat antaa poliisi, emmekä voi olla huomioimatta poliisin ulostuloja asiassa.
 Poliisin mukaan kaikki katujengeissä mukana olevat nuoret eivät tee rikoksia. Osa on mukana puhtaasti musiikin ja kavereiden vuoksi.
 – Jos haluaa edetä musiikissa, täytyy fiksuuntua. Jos hengaa rikollisten kanssa, he vetävät kaikkien maineen alas. Vaikka olisi mitkä lähtökohdat, aina on vaihtoehtoja, Kallonen toteaa.
 Lisää aiheesta:
 Katujengiläiset suunnittelivat väkivaltaa Helsingin Kaivohuoneella – poliisi otti 10 kiinni, kaksi vangittu
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa

Hip hop -festivaali Blockfestin perustaja rikoksia tekevistä räppäreistä: Kilpaillaan mieluummin musiikissa kuin tappelussa


Summary: Juha Kankkunen järjestää talvisin liukkaankelin ajokursseja. Ammattikuskien lisäksi radalla käy harjoittelemassa ihan tavallisia autoilijoita. Kankkusen mieleen on jäänyt erityisesti iäkkäämmän amerikkalaisrouvan toive oppia ajamaan sivuluisussa.

Nelinkertaisella rallin maailmanmestarilla  Juha Kankkusella  on kolme "tukikohtaa", joiden väliä hän kulkee vuoden kierron mukaan. Kesät hän viettää aina Suomessa Laukaan kotitilallaan ja syksyt ja keväät Monacon kodissaan. Kun paukkupakkaset jäädyttävät järvenjäät, suuntaa hän Kuusamoon.
 Kankkunen on jo viitisentoista vuotta pitänyt siellä liukkaankelin ajorataa. Järvenjäälle auratuilla ajoradoilla käy harjoittelemassa ammattikuskien rinnalla ihan tavallisia autoilijoita, jotka haluavat oppia. Kankkunen kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa, että tulijoita on eri puolilta maailmaa.
 – Meillä kävi yksi amerikkalainen, vähän vanhempi rouva. Hän oli myynyt yhtiönsä ja siitä oli jäänyt ilmeisesti ihan mukavasti rahaa. Hän oli sitten suunnitellut, että hän haluaa käydä avaruudessa, ja toinen oli, että hän haluaa oppia ajamaan sivuluisussa.
 Kankkunen kertoi, että nainen oli lentänyt Yhdysvalloista Kuusamoon heidän radalleen.
 – Hän harjoitteli kaksi päivää ja oppi ajamaan sivuluisussa, Kankkunen kertaa.
 Miksi pelti rytisee aina ensimmäisten pakkasten tultua?
 On vain ajan kysymys, milloin eteläisemmässä Suomessakin nähdään yöpakkasten jäädyttämiä teitä ja hoetaan kulunutta fraasia "talvi yllätti autoilijat".
 Rallilegenda listasi yleisimmät virheet, jotka johtavat siihen, että pelti alkaa liukkaalla kelillä rytistä.
 – Ajetaan liian lähellä toista ja liian kovaa. Vauhtia pitää pudottaa. Se on ihan yksinkertaisesti niin, että ei ole sellaista rattimiestä, joka siinä pärjää. Minäkin, joka olen kokenut, niin ei luonnonvoimille voi mitään.
 Toinen huomio tulee rallimaailmasta: täytyy havainnoida jo pidemmälle eteenpäin, mitä siellä on tapahtumassa.
 – Pitää katsoa sitä peliä kauemmaksi eikä vain tuijottaa sitä tuulilasia ja edessä ajavan auton perää.
 Katso koko lähetys Areenasta:

Pian "talvi taas yllättää autoilijat" – Rallilegenda Juha Kankkunen listaa tyypillisimmät syyt liukkaankelin kolareille


Summary: Libanonin pääkaupungin Beirutin kaduille tuli torstai-iltapäivänä täysi kaaos, kun shiiamuslimien mielenosoitus muuttui ammuskeluksi kristittyjen kanssa.

Libanonin eri väestöryhmien välinen jännite on purkautunut jälleen kerran väkivaltaisesti.
 Shiiamuslimien Hizbollah- ja Amal-ryhmittyvät lähtivät torstaina pääkaupungin Beirutin kaduille osoittamaan mieltään tuomari  Tarek Bitaria  vastaan, joka vastaa viime vuonna  sattuneen satamaräjähdyksen  tutkinnasta. Tuhoisassa räjähdyksessä sai surmansa yli 200 ihmistä.
 Kun mielenosoittajat kulkivat kristittyjen alueen läpi, alkoi ammuskelu.  Muslimilähteiden mukaan  kristityt tarkka-ampujat ampuivat katoilta ihmisjoukkoon. Kristittyjen Libanonilaiset voimat -puolue kiisti osuutensa väkivaltaisuuksiin.
 "Pieni sisällissota"
 Useita tunteja kestänyt laukaustenvaihto päättyi vasta kun armeija lähetti sotilaat ja panssarit kaduille. Ainakin kuusi ihmistä ehti kuolla ja noin 30 loukkaantua.
 – Se oli kuin pieni sisällissota, kuvaili Beirutin keskustassa  kaaoksen keskelle jäänyt mies.
 Samoilla linjoilla oli Libanonin presidentti  Michel Aoun , joka vakuutti televisiopuheessaan, että väkivaltaan osallistuneet joutuvat vastaamaan teoistaan oikeuden edessä.
 – Tilanne on kestämätön, kun libanonilaiset kilpakumppanit jälleen käyttävät aseita vuoropuhelun välineinä, presidentti Aoun sanoi.
 Libanonissa käytiin verinen sisällissota vuosina 1975-1990. Sittemmin Libanon on kärsinyt pahoista talousvaikeuksista ja poliittisesta epävakaudesta.

Libanon puhkesi jälleen väkivaltaisuuksiin – ainakin kuusi ihmistä kuoli ja kymmeniä loukkaantui Beirutin ammuskelussa