Summary: Huijarit veivät Jarmolta lähes sata tuhatta euroa. MOT-toimitus alkoi selvittää tapausta ja päätyi valtavan huijaustehtaan jäljille.

Suomalaiset menettävät vuosittain jopa kymmeniä miljoonia euroja sijoitushuijauksiin. Niiden syöttinä käytetään tänä päivänä usein virtuaalivaluuttoja. Erityisesti uhreja houkutellaan sijoittamaan niistä suosituimpaan eli Bitcoineihin.
 Yksittäisten uhrien kohdalla menetykset voivat olla satoja tuhansia euroja. Uhrit eivät välttämättä tee rikosilmoitusta tai ota yhteyttä viranomaisiin.
 – Tiedetään, että huijauksen uhrien määrästä ja huijauksiin menetetyistä summista tulee ilmi vain jäävuoren huippu, Kuluttajaliiton pääsihteeri  Juha Beurling-Pomoell  toteaa.
 MOT-toimitus seurasi satatuhatta euroa Bitcoin-huijaukseen menettäneen Jarmon elämää vuoden ajan. Verkossa toimineet huijarit saivat hänet ottamaan lainoja sijoituksiaan varten. Jarmo ilmoitti huijauksesta paikallispoliisille.
 Poliisi totesi puolen vuoden tutkinnan jälkeen, että rahojen ja huijareiden jäljittäminen olisi liian työlästä, koska huijaukseen liittyy useita maita. Niin käy todella usein.
 – Mitä pidempään aikaa kuluu huijauksen ja rikosilmoituksen tekemisen välillä, sitä hankalampi rahoja on palauttaa, Keskusrikospoliisin virtuaalivaluutta-asiantuntija  Patrik Elias Johansson  sanoo.
 Huijariverkoston jäljet johtavat Itä-Eurooppaan
 Jarmon tapaus ei edennyt Keskusrikospoliisin tutkittavaksi. Sinne päätyy aniharva huijaustapaus. Virtuaalivaluutan jäljittäminen työllistää poliisia tänä päivänä paljon.
 – Vaikka summat ovat isoja, meillä on niin paljon enemmän, ja vielä niin paljon isompia tapauksia selvitettävänä, Johansson sanoo.
 MOT-toimitus alkoi selvittää, kuka Jarmoa huijasi ja löysi huijaustehtaan. Jarmon rahoja ei koskaan todellisuudessa sijoitettu Bitcoineihin, vaan ne menivät ulkomaisten huijareiden taskuun. Huijauksen jäljet viittaavat Itä-Eurooppaan.
 Mikä ihmeen virtuaalivaluutta? Virtuaali- tai kryptovaluutalla tarkoitetaan digitaalista rahaa. Se ei ole minkään valtion tai keskuspankin liikkeelle laskemaa. Tunnetuin virtuaalivaluutta on Bitcoin. Virtuaalivaluutan arvo määräytyy kysynnän ja tarjonnan perusteella. Virtuaalivaluuttaa luodaan ”louhimalla” eli luomalla monimutkaisia algoritmejä. Lohkoketjuun eli eräänlaiseen sähköiseen tilikirjaan tallennetaan tiedot virtuaalivaluutan transaktioista.
 Jarmon unelma vaurastua Bitcoineihin sijoittammalla vaihtui velkahelvettiin. Hänen sijoitusten maksua varten ottamansa lainat ovat päätyneet ulosottoon.
 Erilaisten verkkohuijausten määrä kasvaa jatkuvasti. Sijoitushuijaukset kestävät pahimmillaan vuosia. Taustalla on ammattimaista järjestäytynyttä rikollisuutta.
 Huijaukset vievät uhreiltaan paitsi rahat, myös henkilötiedot.
 – Uhrien nimillä ja tiedoilla voidaan esimerkiksi avata pankkitilejä, joiden kautta voidaan kierrättää rikollista rahaa. Jos, ja kun, viranomainen seuraa rikollista rahaa, voi syntyä harhakäsitys, että suomalainen Matti Meikäläinen on mukana Caymansaarilla toimivassa yrityksessä, joka liittyy huumekartelliin, Johansson toteaa.
 Jarmon tapauksessa huijaus tehtiin todellisen virtuaalivaluutan avulla, eli väittämällä rahojen menevän Bitcoin-sijoituksiin. Erilaisia virtuaalivaluuttoja on kuitenkin yli kymmenen tuhatta, ja osa niistä ei ole todellisia. Suomessa tunnetuin esimerkki on  OneCoin , johon suomalaiset sijoittivat vähintään 40 miljoonaa euroa.
 Nyt osa Jarmon palkasta alkaa valua ulosottoon. Hän pelkää pian menettävänsä autonsa. Jarmo kertoo tarinansa MOT-ohjelmassa. Niko Mannonen / Yle
 Uhri saattaa päätyä jopa itsemurhaan
 Kuluttajaliitto perusti pari vuotta sitten Huijarit kuriin -hankkeen, joka auttaa ja opastaa huijauksen uhreja.
 Huijausten määrän räjähtämisen vuoksi tuki on tullut tarpeeseen. Tukiverkon rakentamisessa riittää edelleen tekemistä.
 Tänä päivänä moni viranomainen kohtaa huijauksen uhreja. Apu tilanteen selvittämiseen on hajallaan monessa pisteessä ja uhrien ohjaus on osin puutteellista. Uhrin kohtaamisessa vaaditaan paitsi tietoa, myös sensitiivisyyttä.
 – Valitettavasti on sellaisia yksittäisiä tapauksia, joissa esimerkiksi poliisi ei ole osannut kohdata rikosuhria täysin sillä tavalla kuin olisi pitänyt, hän kertoo.
 Beurling-Pomoell korostaa, että uhrien kokemaa häpeää on kyettävä poistamaan ja tietoisuutta lisäämään. Huijauksen kohteeksi joutuneeseen tulisi suhtautua rikoksen uhrina.
 – Meillä on pelko siitä, että jotkut ovat ajautuneet jopa itsemurhiin. Pitää muistuttaa, ettei sellaiselle tielle koskaan pidä lähteä, pääsihteeri Juha Beurling-Pomoell toteaa.
 Keskusrikospoliisin arvion mukaan virtuaalivaluuttojen käyttö yleistyy myös muussa rikollisuudessa entisestään.
 MOT-toimitus tutustui käräjäoikeuksissa viimeisen viiden vuoden aikana käsiteltyihin tapauksiin, joihin liittyvät virtuaalivaluutat.
 Joukossa oli eriasteisia huumausainerikoksia, salakuljetuksia sekä doping-rikoksia. Tarkemmin tutkimme yli sata tuomiota. Iso osa liittyi TOR-verkossa käytyyn huumekauppaan ja huumausaineiden tilaamiseen ulkomailta.

Bitcoin-huijarit vievät uhreiltaan miljoonia ja henkilötiedot – suomalainen voi päätyä tietämättään osalliseksi jopa huumekartelliin


Lääketukku- ja apteekkialan yritys Oriola kertoo vähentävänsä yt-neuvottelujen päätteeksi 120 työtehtävää. Työtehtävistä 52 päättyy Suomessa ja loput 68 Ruotsista.
 Alun perin  Oriola arvioi , että yt-neuvottelut voisivat johtaa enimmillään 130 työtehtävän vähenemiseen.
 Henkilöstövähennykset toteutetaan päättämällä sekä määräaikaisia että toistaiseksi voimassa olevia työsuhteita.
 Oriola perustelee leikkausta toimintamallin optimoimisella ja organisaatiorakenteen uudistamisella. Yhtiö kertoo, että tavoitteena on yksinkertaistaa toimintaa ja parantaa kannattavuutta.
 Yhtiö arvioi, että järjestelyllä saavutetaan noin seitsemän miljoonan euron vuotuiset säästöt. Säästöjen odotetaan toteutuvan ensi vuoden ensimmäisestä neljänneksestä alkaen.
 Lue lisää:
 Lääketukkuri Oriola aloittaa yt-neuvottelut Suomessa ja Ruotsissa

Oriola vähentää 120 työtehtävää – Suomesta 52, loput Ruotsista


Summary: Sähkökuorma-autot ovat vielä harvinaisuus, mutta pakettiautoissa sähkön suosio on lähtenyt nousuun. Yrityksissä kiinnostus kaluston sähköistämiseen on kasvanut vauhdilla.

Moottorin perinteisen jyrinän sijaan kuuluu lähinnä renkaiden narinaa lumella ja hiekoitussoralla, kun Postin sähköinen jakelukuorma-auto kääntyy logistiikkakeskuksen pihamaalla Vantaalla.
 Sähköllä toimivat kuorma-autot ovat Suomessa vielä harvinaisuus, joita on käytössä vasta muutamilla yrityksillä, niilläkin vasta yksittäisiä ajoneuvoja.
 – Kuljettajilta olemme saaneet tästä hyvinkin positiivista palautetta, tätä on pehmeä ajaa ja toimii erittäin hyvin jakeluliikenteessä. Tähän saadaan lastattua rullakoita ja raskaampaa koteihin ja yrityksiin menevää tavaraa, toteaa Postin vastuullisuusjohtaja  Noomi Jägerhorn  noin 17-tonnisesta uutuusajoneuvosta.
 Postin ohella sähkökuorma-auton on ottanut käyttöön ainakin  Pimara juomakuljetuksissa  ja  DB Schenker  kevytkuorma-auton Turun jakeluliikenteessä.
 Vauhdikkaammin on edennyt pakettiautojen sähköistyminen varsinkin kaupunkien tavaraliikenteessä.
 – Koko ajan tulee enemmän ja enemmän sähköisiä ajoneuvoja, niiden latausajat lyhenevät ja toimintasäteet pitenevät, Jägerhorn sanoo.
 Pakettikuljetusten kiivain aika käynnissä
 Postilla sähköautoja on nyt noin 100 kappaletta, ja määrä tuplaantunee ensi vuonna.
 – Tiheästi asutuilla alueilla on tosi tärkeää pystyä hoitamaan jakelu mahdollisimman päästöttömästi. Sähköajoneuvot ovat paitsi hiljaisia, myös täysin lähipäästöttömiä. Ne myös toimivat hyvin nykivään kaupunkiajoon, jossa tehdään paljon pysähdyksiä, Jägerhorn sanoo.
 Postilla on kokemuksia sähköautojen käytöstä Rovaniemen korkeudelle saakka. Ajoneuvoista on pidetty, mutta kovilla pakkasilla reittejä pitää suunnitella lyhentyneen toimintasäteen ja lataustarpeiden ehdoilla.
 Kaiken kaikkiaan pakettien kuljetuksissa on joulukuussa erityisen vilkasta. Posti on avannut runsaasti tilapäisiä pakettipisteitä.
 – Katsotaan rikkoutuuko kahden miljoonan viikottaisen paketin raja, kommentoi Postin Jägerhorn.
 Viime vuosina pakettien määrissä on rikottu ennätyksiä, kun verkkokaupan kasvu on kiihtynyt ja marraskuun lopun alekampanjat ovat houkutelleet monia ostoksille. Lähiaikoina ehtii laittaa matkaan jouluksi ehtiviä lähetyksiä niin  Postin  kuin  Matkahuollon  kautta.
 Loppusyksyn vilkas kausi verkkokaupassa tuo lisää kuljetettavaa logistiikkayrityksille. Esa Syväkuru / Yle
 Monet yritykset haluavat kokeilla sähkökalustoa
 Autokauppakonserni Vehossa yllätyttiin, kun  syksyllä tehdyssä kyselyssä  yli tuhat yritystä vastasi harkitsevansa vakavasti "ripeää siirtymistä sähköön lähijakelu-, palvelu- ja henkilökuljetusliikenteessä."
 – Kiinnostus päästöttömään lähijakeluun on todella suurta. Ympäristövastuullisuuden rinnalla tulee kulupuoli. Sähköinen jakeluauto on energiakuluiltaan merkittävästi edullisempi polttomoottoriin verrattuna, kun hankintahinta taas on korkeampi, kommentoi Mercedes-Benzin lehdistöpäällikkö  Pekka Koski .
 Kosken mukaan moni yritys haluaa olla edelläkävijänä omassa toiminnassaan. Varsinkin pienissä yrityksissä sähkökaluston hankintaa voi vaikeuttaa latausmahdollisuuksien puute.
 Liikenne- ja viestintäministeriö  on esittänyt  sähköllä toimivien pakettiautojen hankintaan uutta tukea, jota voisivat hakea yksityishenkilöt ja yritykset. Esitetty tuki olisi porrastetusti auton kokoon perustuen 2 000, 4 000 tai 6 000 euroa.
 Mahdollisuus kustannussäästöihin kiinnostaa
 Miksi kiinnostus sähköllä kulkeviin pakettiautoihin on nopeasti kasvanut? Tänä vuonna niitä on rekisteröity noin 300, joka on koko vuoden rekisteröinneistä kuitenkin vasta muutaman prosentin osuus.
 – Jakeluliikenteen puolella on useampi tekijä: tilaajat vaativat vähäpäästöisempiä kuljetusketjuja, ja toisaalta myös kustannustaso vaikuttaa. Jos ajoa tulee paljon, voi aika nopeasti tulla vastaan se piste, missä tulee sähköllä ajaminen kokonaisuudessaan tulee edullisemmaksi, kommentoi VTT:n tutkimustiimin päällikkö  Marko Paakkinen.
 – Tarjolla olevat sähköautomallit alkavat sopia varsinkin kaupunkijakeluun. Päivittäiset ajomatkat ovat siellä sellaisia, joihin toimintamatkat riittävät, Paakkinen toteaa.
 Näiden sähkökalustolla hoitamista helpottaa se, että reitit tiedetään ja suunnitellaan ennalta, ja auto voi yleensä yöllä latautua terminaalissa.
 Paakkinen toteaa, että vaihteleville reiteille tarvittaisiin enemmän latauspaikkoja. Niitä kaivataan myös taksialalla, jossa sähköautot  ovat alkaneet yleistyä .
 Lue myös:
 Minuutintarkka toimitusaika on nyt valttia kotiinkuljetuksissa, kun uudet firmat valtaavat Suomea – neljäkin tuntia epätietoista paketin odottelua voi olla liikaa
 Ajoneuvojen ja työkoneiden sähköistyminen ajoi lahtelaisyrityksen rajuun nousuun: "Tuotekehityksen osaajien haussa on haasteita"

Pakettikuljetuksissa käynnissä vuoden kiivain aika – sähköautot tekevät nopeasti tuloaan nyt myös jakeluliikenteeseen


Summary: Luvassa korkeampia kuluja sekä omakotitaloissa että osakeasunnoissa asuville.

Yli puolet suomalaisista on huolissaan energian hinnan vaikutuksista heidän asumiskuluihinsa, kertoo Nordea.
 Nordean teettämässä kyselytutkimuksessa tätä mieltä oli 58 prosenttia vastanneista. Yksi neljästä sanoi, että energian hinnannousu aiheuttaa vaikeuksia selviytyä asumismenoista.
 Huhti–kesäkuussa kiinteistöjen ylläpitokustannukset nousivat vuoden takaisesta 2,1 prosenttia, mutta tahti kiihtyy loppuvuonna.
 – Viimeaikainen sähkön, kaukolämmön, öljyn sekä remonttien hintojen nousu näkyy loppuvuonna selvästi tätä nopeampana asumiskustannusten nousuna. Omakotiasujat näkevät energiahintojen nousun suoraan energiayhtiöiden laskussa ja osakeasujille ikävä yllätys on tiedossa viimeistään ensi kevään yhtiökokouksessa, kun hoitovastikkeita voidaan joutua nostamaan, totesi Nordean ekonomisti  Juho Kostiainen  tiedotteesssa.
 Kehitys on vauhdittanut asuntojen energiaremontteja. Nordean mukaan 28 prosentissa asuntoja on joko tehty tai suunniteltu energiaremontteja.
 Kostiainen huomautti, että suomalaisten ilmastopäästöistä noin 30 prosenttia tulee asumisesta.
 – Asumisen energiaratkaisuilla on huomattava merkitys Suomen hiilineutraalisuustavoitteen kannalta, Kostiainen sanoi.
 Nordean teettämän kyselyn toteutti internetpaneelina Kantar TNS marraskuussa. Siihen vastasi reilu tuhat ihmistä.
 Lue myös:
 Testaa, paljonko imurointi, pyykinpesu tai kiukaan lämmitys maksaa, kun sähkön hinta on huipussa
 Sähkön pörssihinta kohoaa tiistaina taas ennätykseen – Suomessa ja Baltian maissa Euroopan korkein keskihinta
 Sähkön korkea pörssihinta ei ole pelkästään huono asia – kaupunkien energiayhtiöt jauhavat nyt rahaa, josta veronmaksajatkin lopulta hyötyvät

Nordean tutkimus: Yli puolet huolissaan energianhintojen vaikutuksesta asumiskuluihin


Summary: Päivittäistavarakaupassa ja apteekeissa myynnissä olevien koronapikatestien saatavuudessa voi tulla haasteita, arvioi Apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja Charlotta Sandler.

Sosiaali ja terveysministeriö (STM) ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelevat koronan kotitestaamista. Kysyimme SOK:n myyntipäällikkö  Juhani Haaralta , Lidlin viestintäpäälliköltä  Pilvi-Sisko Riikoselta  ja Apteekkariliiton farmaseuttiselta johtajalta  Charlotta Sandlerilta  pikatestien myynnistä, riittävyydestä ja luotettavuudesta.
 THL kertoi viime viikolla päivittävänsä lähiaikoina koti- tai pikatesteiksi kutsuttuja antigeenitestejä koskevaa ohjeistustaan.
 Suomessa ja EU:ssa kotitestit luokitellaan lääkinnälliseksi laitteeksi. Lääkinnällisten laitteiden vaatimustenmukaisuutta, myynnin esteettömyyttä, markkinointia ja oikeaa käyttöä valvoo lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea. Kotitestissä tulee olla CE-merkintä ja suomen- ja ruotsinkieliset käyttöohjeet.
 Mitä antigeenitestejä eli pikatestejä apteekit ja esimerkiksi Lidl ja S-ryhmä myyvät?
 Juhani Haara: Valikoimissamme on tällä hetkellä Bosonin pikatestejä. Niitä on saatavilla ruokakaupan ketjuistamme ympäri Suomen.
 Pilvi Sisko Riikonen: Lidlissä on myynnissä Boson-merkkinen koronan kotitesti. Myymälöissämme ei anneta ohjeita kotitestin käyttöön. Tuotteen mukana on käyttöohje, johon tutustumalla ja jota noudattamalla testin saa tehtyä. Myös THL:n sivulla on kattavat ohjeet kotitestin tekemiseen ja ohjeet miten toimia tuloksen kanssa. Testejä on myyty Lidlissä toukokuusta 2021 alkaen.
 Charlotta Sandler: Tavallisin apteekkien myymä testi on Boson SARS-CoV-2 -antigeenipikatesti. Apteekista saa neuvoja testin tekemiseen. Tämä on testi, joka kertoo, onko henkilöllä koronavirustartunta.
 Mitä muita testejä on tulossa markkinoille?
 Charlotta Sandler: Laajimmin saatavilla oleva testi on Boson SARS-CoV-2 -antigeenipikatesti. Apteekkariliiton tuotetietokantaan on ilmoitettu lisäksi neljä erilaista pikatestiä. Medigoo koronapikatesti, H&W Sars cov-2 antigeenipikatesti, Deepblue Covid-19 SARS-cov-2-antigen test kit ja Panbio covid-19 antigen self-test. Tämä ei vielä tarkoita, että kaikkia olisi saatavilla, mutta jonkinlainen indikaatio se on siitä, että valikoiman on kasvanut.
 Mistä tunnistaa luotettavan pikatestin?
 Charlotta Sandler: Fimea ei valvo aktiivisesti kotitestien laatua, mutta Fimealle on tehtävä ilmoitus markkinoille tulevista kuluttajatesteistä. Yritysten on osoitettava, että testi täyttää tuotteille asetetut laatuvaatimukset. Suomalaisista apteekeista ja päivittäistavarakaupoista ostettavat testit ovat luotettavia. On mahdollista, että verkossa on myös huijaustestejä liikkeellä. kannattaa tarkistaa testipaketti huolellisesti että siinä on suomenkieliset teksti, CE -merkinnät. Ihan mitä tahansa testiä en suosittelisi verkosta ostamaan.
 Kuinka luotettavia apteekeissa ja marketissa myydyt testit ovat?
 Charlotta Sandler: Kotitesti tunnistaa tartunnan oireiden alkamisesta ensimmäisen viiden päivän aikana hyvinkin luotettavasti. Positiivinen tulos on hyvinkin varma, mutta negatiiviseen testitulokseen liittyy se riski, että mahdollinen tartunta ei vielä näy testissä. Jos henkilö altistuu koronavirukselle, sitä seuraa 1–14 vuorokauden itämisaika, keskiarvo on noin neljä vuorokautta. Itämisajan jälkeen virusta on nenän limakalvolla, ja se voidaan tunnistaa näytteestä. Jos testi tehdään esimerkiksi päivää liian aikaisin, niin silloin saadaan negatiivinen tulos, vaikka tauti olisi tulossa. Positiiviseen pikatestitulokseen on syytä suhtautua vakavasti. Silloin tulee mennä aina omaehtoiseen karanteeniin, varata aika viralliseen koronatestiin, käyttää maskia ja välttää kontakteja siihen asti, että saa terveydenhuollon tekemän testituloksen.
 Onko pikatesti riittävän nopea?
 Charlotta Sandler: Uskon, että pikatestausta lisäämällä voitaisiin saada jonkun verran tartuntojen leviämistä kuriin, eli löydettäisiin oireettomia kantajia. Jos esimerkiksi tulossa on pikkujoulut, voisivat kaikki osallistujat tehdä testin ennen juhlia. Voi olla, että joku oireeton saakin positiivisen tuloksen ja sitä kautta vältetään altistumisia ja tartuntaketjuja. Kotitesteillä ei missään tapauksessa voi tehdä sairauden diagnostiikkaa. Sitten, kun on oikeasti koronaepäily, on terveydenhuollon testi ainoa oikea.
 Kannattaako testi tehdä, jos ei ole oireita?
 Charlotta Sandler: Testin voi hyvin tehdä, vaikka ei ole oireita. Esimerkiksi henkilö, joka on altistunut ja vaikka hän on ottanut kaksi rokotetta voi tehdä testin 5–7 päivää altistuksen jälkeen. Se on keskimääräinen testausaika, jota myös terveydenhuollossa käytetään altistuneiden testaamiseen. Terve henkilö voi myös testillä varmistaa, ettei ole tartuntaa ja näin estää sen eteenpäin leviämisen.
 Voiko lapset testata kotitestillä?
 Charlotta Sandler: Testissä on suositus, että alle 14-vuotiaat tekevät testin vanhemman tai täysi-ikäisen läsnäollessa. Tätä voi käyttää myös lasten testaamiseen. Tietysti ihan pienille vauvoille puikko voi olla liian iso näytteenottamiseen, mutta muuten soveltuu käytettäväksi lapsille.
 Miten pikatesti tehdään?
 Charlotta Sandler: Näytteenottopuikko laitetaan nenän etuosaan. Ei yhtä syvälle nenänieluun kuin terveydenhuollon testissä, vaan noin 2,5 senttimetrin syvyydelle. Pyöritetään puikkoa nenässä, laitetaan testiliuokseen ja sen jälkeen pudotetaan tippa liuosta varsinaiseen testiin.
 Millainen ohjeistus kotitestien käyttöön annetaan myymälöissä?
 Juhani Haara: Myymälöissä myyntipisteissä on kerrottu erilaisista testityypeistä, suomen- ja ruotsinkieliset käyttöohjeet löytyvät pakkauksesta.
 Minkä hintaisia myynnissä olevat testit ovat?
 Juhani Haara: Yhden testin myyntihinta on ollut 5,99 euroa, mutta se on laskemassa lähipäivinä.
 Pilvi Sisko Riikonen: Testit myydään viiden kappaleen pakkauksessa ja sen hinta on tällä hetkellä 24,90 euroa.
 Charlotta Sandler: Hinta vaihtelee apteekeittain, mutta eräässä esimerkkiapteekissa on yhden kappaleen ja viiden testin pakkaukset 7,50 euroa ja 32,90 euroa. Alle 10 euroa yksittäiset testit.
 Miten paljon testejä on myyty? Näkyykö myyntihuippuja?
 Juhani Haara: Noin viikko sitten testejä oli myyty 250 000 kappaletta. Myynti on nyt viimeisten viikkojen aikana kasvanut selvästi, ja tällä hetkellä on meneillään tähän mennessä suurin myyntihuippu. Edellinen huippu oli elokuussa.
 Pilvi Sisko Riikonen: Testejä on myyty Lidlissä toukokuusta 2021 alkaen. Testien kysyntä on ollut pääsääntöisesti tasaista. Lisääntynyttä kysyntää oli havaittavissa touko-kesäkuussa, jolloin moni vietti valmistujaisia ja muita alkukesän juhlia. Viime viikkoina koronan kotitestien kysyntä on jälleen vilkastunut etenkin niillä alueilla, joilla koronatilanne on heikentynyt.
 Mikä on testien saatavuus?
 Charlotta Sandler: Testejä on nyt ollut hyvin saatavilla apteekeissa. Pari viikkoa sitten näytti siltä, että ne riittävät oikein hyvin suomalaisten tarpeisiin. Nyt kun epidemia on kiihtynyt ja kotitestausta suositellaan entistä laajemmin, niin testien kysyntäkin varmasti kasvaa.
 Pilvi Sisko Riikonen: Lisääntyneen kysynnän vuoksi tuote on saattanut olla tilapäisesti loppu yksittäisistä myymälöistä, mutta hyllyt on pyritty täyttämään mahdollisimman pian. Nyt joulunajan juhlien lähestyessä testejä on hyvin saatavilla ja kysyntään on varauduttu.
 Voivatko antigeenitestit olla tehokkaita tartuntojen torjunnassa?
 Charlotta Sandler: Yhteiskunnan kokonaisuuden näkökulmasta katsottuna tämä on edullinen tapa, koska se ei vaadi terveydenhuollon henkilökuntaa testaamiseen. Tietysti kuluttajalle, joka joutuu testin itse omalla rahalla ostamaan, se on kustannus. Yhteiskunnan näkökulmasta tähän ei tarvitse varata aikaa eikä tässä kuormiteta terveydenhuoltoa, vaan saadaan väestössä tartuntoja esiin. Mitä enemmän testejä tehdään, sitä todennäköisemmin oireettomat tartunnat löytyvät. Kotitestien etu on myös, että vastauksen saa vartissa.
 Onko testien saatavuudessa ilmaantunut ongelmia?
 Charlotta Sandler: Testejä on toistaiseksi ollut saatavilla hyvin, eli riittävästi. Tottakai tämä todennäköisesti voimakkaasti nouseva kysyntä voi aiheuttaa sen, että testeistä tulee pulaa, mutta toistaiseksi meillä on Suomessa ollut pikatestejä ilman ongelmia saatavilla. Jos tulee hyvin laaja testaussuositus, meidän täytyy selvittää saatavuutta tarkemmin.
 Onko Suomessa varauduttu kasvavaan kysyntään? Tuleeko testeistä pulaa?
 Charlotta Sandler: Se tietysti on mahdollista, jos testejä yhtäkkiä lähdetään kovasti ostamaan. Meillä on tukkuliikkeessä tietynkokoiset varastot. Voi kestää joitakin viikkoja, että niitä saadaan täydennettyä riippuen tietysti millainen tilanne muualla Euroopassa on. Toistaiseksi testejä on ollut saatavilla kaikille halukkaille.

Apteekkariliitto: Koronapikatestien riittävyydessä voi tulla haasteita


Summary: Koko loppuvuoden Lucia-valmistelut huipentuvat illalla Lucian kruunajaisiin ja kulkueeseen.

Ahvenanmaalainen  Tilde Polviander  kruunataan illalla Helsingin Tuomiokirkossa Lucia-neidoksi.
 Valon juhlana vietettävää päivää juhlitaan aamusta alkaen. Lucia-neito vierailee joulun alla muun muassa ruotsinkielisissä hoitolaitoksissa ja kouluissa.
 Päivän juhlallisuuksia voi seurata Ylen sivuilta.

Lucian päivän juhlallisuudet huipentuvat illalla kruunajaisiin


Summary: Suurin osa asiakkaista kiittelee passin käyttöönottoa, mutta osa pitää sitä turhana. Esimerkiksi Järvenpäässä asiakkaiden tunteet ovat käyneet niin kuumina, että uimahallille on palkattu vartijoita.

Uudenmaan uimahalleissa ja muissa liikuntapaikoissa on tarkastettu käyttäjien koronapasseja noin viikon ajan.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston  antamaan linjaukseen  perustuva käytäntö on pääsääntöisesti otettu vastaan mukisematta.
 Esimerkiksi Helsingissä passin käyttöönotto on sujunut rauhallisesti. Ensimmäisellä viikolla on tapahtunut vain kaksi selkeää uhkatilannetta.
 – Toisessa tapauksessa jouduttiin kutsumaan poliisi paikalle rauhoittelemaan passitonta asiakasta ja toisessa asiakas potkaisi lähtiessään ikkunan rikki, kun ei päässyt sisään, liikuntapaikkapäällikkö  Petteri Huurre  summaa.
 Helsingin viidessä suurimmassa liikuntapaikassa on vartijat ulko-ovella tarkastamassa passeja. Ei niinkään uhkatilanteiden, vaan kassojen ruuhkautumisen välttämiseksi.
 Joillain paikkakunnilla koronapassi on kuitenkin kuumentanut harrastajien tunteita ja uimahalleihin on livahdettu jopa passintarkastuksen ohi.
 Esimerkiksi Järvenpää on palkannut uimahalliin vartijoita asiakkaiden ja henkilökunnan turvaksi, kertoo  Keski-Uusimaa -lehti .
 – Koronapassin käyttöönotto on aiheuttanut pientä eripuraa sekä asiakkaiden kesken että epämieluisaa käytöstä henkilökuntaa kohtaan. Tämä on todella ikävää, lehden haastattelema Järvenpään kaupungin liikuntapäällikkö  Tony Konkola  toteaa.
 Passi tuo turvallisuudentunnetta, mutta vaatii totuttelua
 Vantaalla pieni osa asiakkaista on onnistunut välttämään passintarkastuksen ja livahtamaan halliin.
 – Tässä ollaan vielä totutteluvaiheessa ja uskon, että asiakkaamme sisäistävät uuden käytännön ilman sen kummempia järjestelyjä. Toki tarpeen mukaan sitten "kiristetään ruuvia", jos muu ei auta, Vantaan liikuntajohtaja  Veli-Matti Kallislahti  summaa.
 Myös Raaseporissa Tammisaaren uimahallissa osa kausikorttilaisista on kävellyt suoraan sisään, todennäköisesti vanhasta tottumuksesta, kaupungin vapaa-aikapäällikkö  Fredrika Åkerö  arvioi. Halliin on nyt laitettu entistä selkeämmät opasteet.
 Lohjalla ja Vihdissä koronapassi on otettu enimmäkseen positiivisesti vastaan.
 – Palautteen perusteella selkeä enemmistö kokee uimahallissa käymisen nyt turvalliseksi koronapassin ansiosta, Lohjan Liikuntakeskuksen toimitusjohtaja  Jukka Vienonen  iloitsee.
 – Ihan yhden käden sormilla voi laskea todella kiukkuiset asiakkaat. Näkisin, että se liittyy rokotekriittisyyteen, eli moititaan, että onko tässä nyt sitten pakko mennä piikille, Vihdin liikuntapäällikkö  Sari Sarpaneva  kuvailee.
 Itä-Uudellamaalla Porvoon uimahallissa koronapassia on kyseenalaistettu toisinaan, mutta tilanteista on tähän mennessä selvitty keskustelemalla. Kirkkonummi ottaa koronapassin käyttöön uimahallissaan maanantaina.
 Siellä vartijat tarkastavat passit samasta syystä kuin Helsingissäkin. Kunnalla ei ole omasta takaa riittävästi henkilökuntaa tehtävään.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 14.12.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Kokoontumisrajoituksia kiristetään Uudellamaalla – avi kieltää yli 20 hengen yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset sisätiloissa
 Koronapassi on saanut ikäihmisistä runsaasti uusia käyttäjiä – "Ajattelin pitkään, ettei koronapassi koske minua"
 Koronapassi ja rokotukset repivät rikki ihmissuhteita – psykoterapeutti neuvoo säilyttämään keskusteluyhteyden, vaikka tunteet kuohuvat

Uimahalleihin on livahdettu ilman koronapassia ja paikoin Uudellamaalla tarvitaan vartijoita – pääosin passi kerää kuitenkin kiitosta


Summary: Ruotsalaismedioiden mukaan törmäys tapahtui Ystadin ja Bornholmin välisellä alueella. Ainakin kahden ihmisen kerrotaan joutuneen veden varaan.

Ruotsin merenkulkulaitoksen mukaan toinen laivoista on meressä ylösalaisin.
 Ruotsin yleisradioyhtiö SVT kertoo, että Itämerellä on aloitettu mittava pelastusoperaatio.
 Paikalla on useita pelastusyksiköitä. Viranomaisten mukaan vedestä on kuulunut huutoa, ja Aftonbladetin mukaan ainakin kaksi ihmistä on joutunut veden varaan.
 – On pimeää ja vesi on erittäin kylmää, pelastustoimen viestintäpäällikkö Jonas Franzen kertoo SVT:n mukaan.
 Viranomaisten mukaan vielä ei ole, mikä aiheutti. Toinen aluksista on rekisteröity Tanskaan ja toinen Britanniaan.
 Ystad sijaitsee Etelä-Ruotsin rannikolla. Bornholm on Tanskalle kuuluva saari.
 Uutinen päivittyy.

Ruotsalaismediat: Kaksi rahtilaivaa on törmännyt Itämerellä lähellä Ruotsin rannikkoa


Summary: Afganistanin nuori sukupolvi on pakottanut Talibanin muuttamaan suhtautumistaan mediaan. Toimittajat kertovat jatkavansa työskentelyä pelon ilmapiirissä.

Mustaan turbaaniin ja maastokuosiseen takkiin pukeutunut Talibanin somevaikuttaja kenraali  Mobin  osallistuu afganistanilaisella kanavalla huumorimieliseen kilpailuun, jossa koomikon kysymyksiin täytyy vastata mahdollisimman nopeasti.
 – Kolme harrastusta, joista pidät? koomikko kysyy.
 – Urheilu, piirtäminen… Mobin miettii.
 – Lukeminen? juontaja auttaa.
 – En tykkää lukemisesta.
 Kaikki purskahtavat nauruun.
 Talibanjohtajat vierailevat nyt säännöllisesti paikallisten kanavien ohjelmissa. Naisetkin haastattelevat heitä. Samalla kanavat ovat kuitenkin lopettaneet musiikkiohjelmat eikä ulkomaalaisia saippuasarjoja enää näytetä. Monet toimittajat ovat paenneet maasta sen jälkeen, kun Taliban otti vallan elokuussa.
 Yle haastatteli kolmea afganistanilaistoimittajaa puhelimitse.
 Hazaravähemmistöön kuuluva  Zakarya Safari  on kuitenkin edelleen maassa. Hän perusti vuosi sitten oman uutistoimiston, Majlis News Agencyn, mutta alkoi nopeasti saada uhkauksia. Siitä lähtien hän on toiminut freelancetoimittajana.
 Toimittajia on pahoinpidelty
 Safari pidätettiin syyskuun alussa, kun hän oli raportoimassa naisten mielenosoituksista Kabulissa.
 – He veivät minut poliisiasemalle ja hakkasivat minut, Safari kertoo.
 Yksi talibaneista kuitenkin tunsi Safarin ja päästi hänet menemään. Pihalla Safari näki, kun tunnetun Etilaatroz-lehden toimittajat tuotiin samalle poliisiasemalle. Kuvat heidän pahoinpitelystään levisivät mediassa laajalti.
 Safari kutsuttiin myöhemmin Talibanin tiedustelupalvelun päämajaan.
 – Olin todella huolissani. Mutta kun menin sinne ja he puhuttelivat minua, he olivat ystävällisiä, eivätkä puhuneet minulle ankarasti.
 Taliban otti silti Safarin mukaan hänen uutistoimistonsa Facebook-sivun haltuunsa ja sulki myös nettisivut. Safari päästettiin taas menemään. Hän sanoo, ettei ole vielä saanut talibaneilta lupaa työskennellä toimittajana. Safari uskoo tämän johtuvan siitä, että hän kuuluu shiialaiseen hazara-vähemmistöön, jota Taliban vainosi varsinkin 90-luvulla.
 Safari yrittää jatkaa edelleen töitään, mutta se ei ole helppoa.
 – Jos he saisivat minut kiinni kuvaamassa, he voisivat pidättää minut, hakata minua tai tappaa minut. He voivat tehdä mitä huvittaa, hän sanoo.
 Toimittajat Taqi Daryabi ja Nemat Naqdi kertovat, että talibantaistelijat pahoinpitelivät heidät pidätyksen aikana syyskuussa.  Marcus Yam / AOP
 Nemat Naqdin ja Taqi Daryabin näyttivät saamiaan vammoja.  Marcus Yam / AOP
 Talibanin valta loi pelon ilmapiirin
 Afganistanin suurimman mediayhtiön Moby Groupin kanavien johtaja  Massood Sanjer  pakeni maasta elokuussa. Hän kuitenkin jatkaa töitään ulkomailta ja on jatkuvasti yhteydessä maassa oleviin toimittajiin.
 Väkivalta toimittajia kohtaan on herättänyt pelkoa.
 – Sillä on paljon vaikutusta niihin toimittajiin, jotka nyt menevät ulos raportoimaan. Ja samalla asut maassa, jossa ei ole lakia, Sanjer huomauttaa.
 En usko, että Taliban on muuttunut. Mielestäni yhteiskunta on muuttunut.  Massood Sanjer, mediayhtiö Moby Groupin kanavajohtaja
 Kaikki eivät silti pelkää. Monet Afganistanin suurimman uutiskanavan Ariana Newsin toimittajista työskentelevät taas lähes entiseen tapaan, sillä talibanit vaikuttavat tekevän yhteistyötä, kertoo Floridassa asuva toimitusjohtaja  Ali Kasemi .
 Kasemin mukaan Taliban on silti hakannut yhden heidänkin toimittajistaan.
 – Kun me valitimme siitä, Taliban tutki tapauksen ja pyysi anteeksi nopeasti. Meidän näkökulmastamme he ovat olleet hyvin aktiivisia median kanssa ja yrittäneet tukea meitä.
 Myös Etilaatroz-lehden toimittajilta pyydettiin anteeksi. Silti jotkut heistä pakenivat maasta.
 Etilaatroz-sanomalehden henkilöstö pakkaa kopioita arkistoon. Lehdet on määrä siirtää turvalliseen paikkaan samalla kun lehden toimitus muuttaa toiseen sijaintiin Kabulissa Afganistanissa. Reilu viikko aiemmin Taliban oli mukiloinut lehden toimittajia. Marcus Yam / AOP
 Rajoja koetellaan vielä
 Väkivaltatapaukset toimittajia kohtaan ovat pysyneet lähes samalla tasolla Talibanin ja vanhan hallituksen alla Afghanistan Journalist Safety Commiteen tilastojen mukaan. Silti yhtäkään toimittajaa ei ole vielä tapettu, vaikka Taliban ottikin toimittajia usein iskujensa kohteeksi ennen valtaan tuloaan.
 Toimittajat ovat edelleen äärimmäisen varovaisia raportoinnissaan. Sanjer ja Kasemi ovat kuulleet Talibanin uhkailupuheluista. Moni tiedostaa myös sen, että maasta on hyvin vaikeaa päästä pois, mikäli tarve tulee.
 Myös edellisen hallituksen aikana oli ongelmia. Toimittajia uhkailtiin, tapettiin ja he kohtasivat väkivaltaa, mutta tapauksia harvemmin tutkittiin. Afganistanin media kehittyi silti valtavasti vuoden 2001 jälkeen ensimmäisen Taliban-hallinnon kaaduttua.
 Median tila on nyt kuitenkin kutistumassa.
 Taliban on pyytänyt raportoimaan arkaluontoisista aiheista, kuten mielenosoituksista, erityisen varovaisesti Kasemin mukaan.
 – Kaikki kokeilevat vielä, miten pitkälle rajoja voi työntää.
 Samalla toimittajien liikkuminen maassa on kuitenkin helpottunut.
 – Jos olen täysin rehellinen, voin mennä minne hyvänsä nyt koska Taliban on vallassa. Ennen pelkäsimme heidän hyökkäävän matkan varrella, Safari sanoo.
 Turkki lähetti ruoka-apua Afganistanin pääkaupunkiin Kabuliin arviolta 2000 perheelle.
YK:n mukaan enemmän kuin puolet Afganistanin väestöstä kärsii aliravitsemuksesta, raportoi uutistoimisto AP.  AOP
 Onko Taliban muuttunut?
 Sanjer työskenteli 90-luvulla Talibanin virallisella radiokanavalla englanninkielisten uutisten lukijana. Valokuvat ja tv oli kielletty.
 Hän yllättyi nähdessään ensimmäistä kertaa Talibanin entisen oikeusministerin kasvot hiljattain, sillä mies oli ennen jyrkästi vastustanut valokuvia. Nyt tv-esiintymisetkin ovat Talibanille arkipäivää.
 – En usko, että Taliban on muuttunut. Mielestäni yhteiskunta on muuttunut, Sanjer sanoo.
 Afganistaniin kehittyi 20 vuoden aikana vapaa lehdistö, internet ja puhelimet yleistyivät, ja nyt Taliban joutuu kohtaamaan kaiken tämän, Sanjer huomauttaa.
 Siksi Taliban antoi myös Arianan ja ToloNewsin naisankkureiden jatkaa tv:ssä, ja heitä pyydettiin vain pukeutumaan islamilaisesti, miten he jo muutenkin tekivät.
 Vaikka monelle Kabulissa asuvalle Talibanin näkeminen keskustelu- ja viihdeohjelmissa saattaa olla kauhistus, Kasemin mielestä Talibanin esiintyminen mediassa on tärkeää.
 – Mielestäni on väärin ajatella, että kaikki, jotka katsoivat tv:tä olivat Talibania vastaan, tai että kaikki pelkäsivät Talibanin tappavan heidät. Todellinen tilanne maassa oli jakautunut kansa.
 Suurin huoli mediassa on nyt taloudellinen tilanne. Noin 70 prosenttia kanavista ja julkaisuista on joutunut sulkemaan ovensa, sillä ne olivat riippuvaisia ulkomailta saadusta rahoituksesta. Talibanin tultua valtaan varat jäädytettiin.
 Safari ei tiedä, mitä tulevaisuus tuo tullessaan. Nyt hänen perheensä luottaa hänen isänsä pieniin tuloihin.
 – Haluan lähteä Afganistanista. Mutta samalla yritän myös löytää keinoja selviytyä täällä.
 Miltä toimittajan työ Afganistanissa kuulostaa? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 14. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Toimittajien ahdinko kasvaa Afganistanissa: Journalistin työt vaihtuivat risusavottaan
 Kabulilainen naistoimittaja juonsi ohjelmaa naisten oikeuksista, nyt hän haastattelee Talibanin johtajia vaikka pelkää – "Haluan tehdä töitä"
 Kenraali Mobin on talibanjohtaja ja sometähti, jonka kanssa vanhoilliset haluavat selfien – tällaista on Talibanin levittämä propaganda

Talibaneja on nähty viihdeohjelmissa, mutta samalla Afganistanin sananvapaus kaventuu – he voivat tehdä mitä huvittaa, kertoo toimittaja Ylelle


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Korkeakouluopiskelijoilla enemmän ahdistus- ja masennusoireita kuin muilla aikuisilla
 THL:n tuoreen tutkimuksen mukaan  joka kolmas opiskelija kärsii masennus- tai ahdistusoireista . Naispuolisilla yliopisto- ja ammattikorkeakouluopiskelijoilla psyykkisiä oireita oli vielä miehiä enemmän, noin 40 prosentilla tutkimukseen osallistuneista. Nuorten aikuisten ongelmat voivat olla alkaneet jo ennen koronaa, mutta etäopiskelun aiheuttama yksinäisyys on todennäköisesti lisännyt niitä. Liikunnan havaittiin ehkäisevän ahdistusta ja masennusta, kertoo THL:n väestöyksikön kehittämispäällikkö  Suvi Parikka .
 Talibanit vierailevat tv-visailuissa, mutta oikeasti Afganistanin sananvapaus heikkenee
 Etilaatroz-sanomalehden toimittajat Nemat Naqdi ja Taqi Daryabi näyttävät Talibanin pahoinpitelyssä saamiaan vammoja. Heidät pidätettiin naisten oikeuksia kannattavan mielenosoituksen uutisoinnista syyskuussa.  Marcus Yam / AOP
 Talibanjohtajat  vierailevat Afganistanissa säännöllisesti tv-ohjelmissa . Jopa naiset haastattelevat heitä. Mutta mitään laajaa ilmapiirin vapautumista tai sananvapauden laajenemista ne eivät ennakoi. Musiikkiohjelmat on lopetettu, ulkomaisia saippuasarjoja ei näytetä ja monet afganistanilaiset toimittajat ovat paenneet maasta. Yle haastatteli kolmea afganistanilaista toimittajaa puhelimitse, ja he kertoivat pidätyksistä ja pahoinpitelyistä.
 Suomeen on vuosikymmeniä puuhattu ainutlaatuista huonekalumuseota
 Istuimia lahtelaisen huonekaluvalmistajan Iskun kokoelmista eri vuosikymmeniltä. Itseoikeutettu paikka erikoismuseolle olisi puuseppien kaupungiksikin kutsuttu Lahti.  Tuija Veirto / Yle
 Suomeen olisi mahdollista perustaa  kansainväliset mittakaavat täyttävä huonekalumuseo . Aineistoa on valtavasti. Erikoismuseohanke kompastui alun perin 90-luvun lamaan, eikä museota ole vieläkään perustettu. Nyt hanketta edistävä säätiö pohtii virtuaalimuseota.
 Rannikolla lämpenee, muualla pakkasta
 Yle
 Tänään on vielä laajalti pakkasta. Vain rannikolla lämpötila nousee nollaan. Heikot lumisateet tai jäätävät sateet ovat mahdollisia.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Joka kolmas opiskelija oireilee psyykkisesti, talibanit esiintyvät tv-visailuissa, Suomessa voisi olla ainutlaatuinen huonekalumuseo


Summary: Somevaikuttajat kauppaavat muutaman viikon mittaisia verkkovalmennuksia ja lupaavat niiden olevan loistava startti hyvinvoivaan elämään. Usein vaikuttaa kuitenkin siltä, että valmennuksissa lähinnä kilpaillaan siitä, kuka laihtuu nopeimmin, kirjoittaa Malinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 ”Suomen tehokkain rasvanpolttovalmennushaastaa sinut ylittämään itsesi. -- Haasteessa aamusi starttaa aina hyvällä energialla ja motivaatioboostilla.”
 Esimerkiksi näillä sloganeilla hyvinvointiyrittäjä  Ilona Siekkinen  markkinoisuosittua verkkovalmennustaan.
 Valmennus on malliesimerkki 2020-luvun hyvinvointibisneksen  menestysreseptistä. Siihen kuuluu karismaattinen somevaikuttaja, muutaman viikon kestävä verkkovalmennus sekä lupaus hyvinvoinnista.
 Samaa menestysreseptiä ovat hyödyntäneet ahkerasti viime vuosina Siekkisen lisäksi esimerkiksi hyvinvointivaikuttajat  Martina Aitolehti, Sonja Aiello  ja  Erna Husko . Heillä kaikilla on Instagram-tilillään kymmenien tai jopa satojen tuhansien seuraajien sitoutunut yleisö.
 Monet hyvinvointivaikuttajat ovatkin onnistuneet tekemään verkkovalmennuksista  kovaa bisnestä . Se on kunnioitettava saavutus. Esimerkiksi Siekkisen valmennus maksaa kuluttajalle 99 euroa.
 Suositut vaikuttajat muokkaavat valmennuksilla tuhansien ihmisten käsityksiä hyvinvoinnista  ja terveydestä. Siksi on tärkeää kiinnittää huomiota myös siihen,millaisin keinoin hyvinvointia itse asiassa tavoitellaan.
 Kyyninen ihminen ehkä sanoisi, että valmennuksissa taidetaan loppujen lopuksi kamppailla siitä, kuka laihtuu nopeimmin.
 Yleensä kaava on seuraava: Osallistujat kokkaavat vaikuttajan keksimiä reseptejä ja laskevat suupalojensa kalorit ja ravintoaineiden jakaumat tarkasti. Samalla he noudattavat säntillisesti vaikuttajan kehittämää treeniohjelmaa ja mittaavat ”edistymistään” vaa’an tai mittanauhan avulla. Vaikuttaja tsemppaa osallistujia suljetussa Facebook-ryhmässä. Ydinviesti on, että jokainen pystyy saavuttamaan unelmansa, jos tahtoa vain riittää.
 Sitten on loppuhuipennuksen vuoro.
 Moniin valmennuksiin kuuluu vapaaehtoinen muutoskuvakilpailu, jossa osallistujat lähettävät vaikuttajalle ennen ja jälkeen -kuvat vartalostaan sekä tiedon siitä, kuinka monta kiloa kuluneiden viikkojen aikana on karissut. Valmennuksen lopuksi vaikuttaja palkitsee upeimmat muodonmuutokset.
 Esimerkiksi Siekkisen valmennuksessa ”kovimman tuloksen” tehnyt lunastaa 2 000 euron rahapalkinnon ja 500 euron lahjakortin tuleviin valmennuksiin.
 Kyyninen ihminen ehkä sanoisi, että valmennuksissa taidetaan loppujen lopuksi kamppailla siitä, kuka laihtuu nopeimmin.
 Suuri joukko asiantuntijoita on yhtä mieltä siitä, että nopealla laihduttamisella on taipumus ennemminkin heikentää hyvinvointia kuin vahvistaa sitä.
 Valmennusten pilkuntarkoista säännöistä ja laihdutuskilpailusta syntyy  vaikutelma, että nimenomaan laihduttaminen on hyvinvoinnin kannalta relevanttia.
 Sillä erotuksella tosin, että valmennuksissa ei puhuta laihduttamisesta. Yleensä käytetään trendikkäämpiä termejä, kuten kiinteytyminen, freesimpi olo, elämäntapamuutos tai urheilullisempi olemus.
 Mutta eikö vaa’an ja mittanauhan lukemien tarkkailussa, kaloreiden laskemisessa ja muutoskuvien vertailussa ole perimmiltään kyse nopeaan laihtumiseen tähtäävästä dieetistä?
 Valmennukset ja niiden markkinointi vahvistavat mielikuvaa,  jonka mukaanaiempaa timmimpi kroppa on konkreettinen todiste onnistumisesta ja paremmasta hyvinvoinnista.
 Ajatus on räikeässä ristiriidassa tutkimustiedon kanssa.
 Suuri joukko asiantuntijoita on nimittäin yhtä mieltä siitä, että nopealla laihduttamisella on taipumus ennemminkin heikentää hyvinvointia kuin vahvistaa sitä.
 Esimerkiksi psykologian tohtori  Essi Sairanen  on osoittanut  väitöstutkimuksessaan , että tiukka syömisen rajoittaminen ei tue painonpudotuksen onnistumista. Sairasen tutkimuksen mukaan joustava ruokavalio on voittava strategia sekä painonhallinnan että psykologisen hyvinvoinnin kannalta.
 Ravitsemusasiantuntija ja Lihavuustutkijat ry:n puheenjohtaja  Patrik Borg   on todennut , että nopea laihdutustahti ja siitä usein seuraava painon jojoilu sekoittaa helposti ruokasuhdetta, heikentää itsetuntoa ja saa ihmisen luottamaan yhä vähemmän omaan kehoonsa.
 Syömishäiriöliiton asiantuntija   Katri Minkkisen  mukaan tiukat dieetit ja laihtumisen ihannointi ennen ja jälkeen -kuvilla voivat pahimmillaan altistaa syömishäiriötyyppiselle käyttäytymiselle.
 Minkkinen onkin kertonut olevansa huolissaan siitä, että dieeteistä on tullut uusi normaali, jossa oman ruokailun jatkuva tarkkaileminen esitetään merkkinä terveellisestä elämästä.
 Kokonaisvaltainen hyvinvointi koostuu  asiantuntijoiden mukaan levosta, liikunnasta, ravinnosta ja henkisistä voimavaroista. Ja kyllähän hyvinvointivaikuttajatkin puhuvat Instagram-tileillään ahkerasti kaikista hyvinvoinnin eri osa-alueista.
 Siksi onkin niin sääli, että valmennuksissa vaikuttajat keskittyvät ylistämään kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin sijaan suurimpia pudottajia.
 Johanna Malinen
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka ei aio enää koskaan laskea kaloreita.
 Kolumnista voi keskustella 14.12. klo 23.00 saakka.

Johanna Malisen kolumni: Dieetti on dieetti, vaikka sen hyvinvointipuheella höystäisi


Summary: Erikoismuseohanke kompastui alun perin 90-luvun lamaan, eikä museota ole vieläkään perustettu. Nyt hanketta edistävä säätiö pohtii virtuaalimuseota.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Suomalaista huonekaluvalmistuksen ja sisustuksen erikoismuseota on yritetty saada aikaiseksi pitkään. Alan toimijat perustivat Huonekalumuseosäätiön hanketta ajamaan vuonna 1990. Jo sitä ennen asia oli ollut vireillä.
 Huonekalumuseot ovat maailmalla harvinaisia. Useimmiten huonekalut ovat osa laajempaa kokonaisuutta esimerkiksi designmuseoissa.
 Säätiön keskeinen päämäärä on alusta asti ollut perustaa huonekalumuseo Lahteen. Työtä sen eteen on tehty sinnikäästi, mutta onnistumatta.
 – Paikkaa on soviteltu ja nevotteluja käyty useampaan otteeseen, mutta suunnitelmat eivät ole toistaiseksi edenneet, kertoo Huonekalumuseosäätiön puheenjohtaja  Kari Soljamo
 Kokoelma on karttunut erityisesti lahjoitusten turvin. Se on tallennettu Lahden museon tiloihin ja sisältää muun muassa viitisenkymmentä huonekalua, noin 20 000 valokuvaa ja mittavan määrän muuta materialia.
 – Erilaisia dokumentteja ja alkuperäispiirustuksia on ainakin 10 hyllymetriä.
 Lahden museoilla on omien kokoelmien ohella hallinnassaan lahjoituksena saatu Askon kokoelma. Olemassaolevista yrityksistä Iskulla on puolestaan yksityiskokoelma, joka riittäisi Soljamon mukaan jo yksinään yhden museon tarpeisiin.
 – Lahdessa on valtavasti potentiaalia perustaa erittäin korkeatasoinen museo.
 Iskulla on ollut mittava määrä tuoleja tuotannossa eri vuosikymmenillä. Joitakin malleista on otettu uustuotantoonkin. Tuija Veirto / Yle
 Lama söi huonekalumuseolta perustan
 Puuseppien kaupunkina tunnettu ja vahvaksi huonekaluteollisuuden sijaintipaikaksi noussut Lahti katsottiin museolle parhaaksi paikaksi.
 – Perustamishetkellä lähes joka toinen Suomessa valmistettu huonekalu tehtiin Lahdessa, Soljamo kertoo.
 Museon perustamisajankohta ajoittui laman kynnykselle. Lama yhdistettynä idänkaupan hyytymiseen oli suomalaiselle huonekaluteollisuudelle tyrmäys, josta ei ole toivottu vieläkään. Huonekaluyrityksiä kaatui ja työttömyys lisääntyi.
 – Suurista valmistajista jäljellä on Isku. Yhtiö parjää kohtuullisen hyvin tänä päivänä. Sen lisäksi meillä on paljon pieniä valmistajia. Niitä on alle tuhat, suuri osa on muutaman hengen yrityksiä.
 Myös säätiön toimintaan lama vaikutti.
 – Muun muassa Huonekaluviejät ja moni muu yhteistyötaho kaatui lamavuosiin.
 Kari Soljamon mukaan pelkästään yksityisten voimin ei erikoismuseota saada aikaan, mukaan tarvitaan julkinen taho.
 Yhtenä vaihtoehtona on mietitty virtuaalimuseota.
 – Se saattaisi olla edullinen ja helppo tapa toteuttaa tämäntyyppinen museo, museosäätiön puheenjohtaja pohtii.
 Voit keskustella aiheesta tiistai-iltaan klo 23:een asti.

Suomessa on ainutlaatuinen kokoelma huonekaluhistoriaa – kansainvälisesti merkittävää erikoismuseota on yritetty perustaa jo vuosikymmeniä


Summary: Ahdistus ja masennus on korkeakouluopiskelijoiden keskuudessa yleisempää kuin muussa aikuisväestössä, kertoo THL:n tutkimus. Naisopiskelijoista peräti 40 prosenttia kertoi ahdistuksen ja masennuksen oireista.

Tuore THL:n korkeakouluopiskelijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimus kantaa huolestuttavaa viestiä.
 Noin 6 000 osallistujan tutkimuksen mukaan ahdistus- ja masennusoireet ovat korkeakouluopiskelijoilla yleisempiä kuin koko muulla aikuisväestöllä. Joka kolmas opiskelija kärsii edellä mainituista oireista.
 Naisopiskelijoilla psyykkiset oireet ovat vielä miehiä yleisempiä. 40 prosenttia yliopistoa tai ammattikorkeakoulua käyvistä naisista kertoi ahdistus- tai masennusoireista. Naisten riski sairastua syömishäiriöön oli kolminkertainen miehiin verrattuna.
 THL:n väestönterveysyksikön kehittämispäällikkö  Suvi Parikka  kertoo, että nyt neljän vuoden välein toistettavaan tutkimukseen lisättiin ensimmäistä kertaa muiden laajojen väestötutkimusten mielenterveyttä käsitteleviä kysymyksiä. Näin opiskelijoita voidaan verrata muihin aikuisiin.
 Miksi kaikista kansanryhmistä juuri opiskelijat voivat niin huonosti?
 – Nuorten aikuisten kuormittuneisuus nousee muissakin tutkimuksissa esille, eli kyseessä ei ole pelkästään opiskelijoiden ongelma. Opiskelijat ovat kuitenkin kertoneet, että korona-ajan myötä opintojen vaatima työtaakka on kasvanut, Parikka kertoo.
 Parikka kuitenkin huomauttaa, että nuorten aikuisten psyykkinen kuormittuneisuus ja oireilu alkoivat lisääntyä jo ennen korona-aikaa. Pandemia onkin voinut iskeä vanhempien ongelmien päälle.
 THL:n kehittämispäällikkö Suvi Parikka toivoo, että koronavuosien vauriot saataisiin edes osittain korjattua uudella yhteisöllisyydellä. Janne Lindroos / Yle
 Etäopiskelu vaikuttaa aiheuttavan vakavia ongelmia nuorisolle
 Parikan mukaan kasvaneen kuormituksen taustalla voi olla etäopiskelusta johtuvia haasteita. Tutkimus on toteutettu koronaepidemian kolmannen aallon aikana, jolloin monet opiskelijat olivat pitkälti yksiöihinsä suljettuina. Opiskelu hoidettiin yksin ja mahdollisuudet ylläpitää sosiaalisia verkostoja ovat olleet huonot.
 Opiskelijaelämään yleensä liitettävät hauskat asiat kuten tapahtumat, juhlat, harrastukset ja muu sosiaalinen oheistoiminta ovat olleet kiellettyä.
 – Lisäksi vuonna 2020 opiskelunsa aloittaneet eivät ole välttämättä oppineet opiskelurutiineja, mikä vaikeuttaa tilannetta entisestään, THL:n Suvi Parikka sanoo.
 Asiantuntijoilta on kuulunut samanlaisia epäilyjä peruskoulun kasvaneiden  oppimisvaikeuksien suhteen . Vuosi 2020 saattaa jäädä lovena järjestelmään: ala- ja yläkoululaisia, lukiolaisia, ammattikoululaisia ja korkeakouluopiskelijoita, jotka eivät tiedä miten koulunkäynti tapahtuu.
 Aalto-yliopistossa automaatio- ja systeemitekniikkaa sekä matematiikkaa opiskeleva Antti Halava on nähnyt yksinäisyyden tuottavan ongelmia koulupiireissä. – Silloin tällöin opiskelu hajottaa, mutta se auttaa, että olen kiinnostunut omasta alastani. Kunhan muistaa pitää tasapainon koulun ja muun elämän välillä. Janne Lindroos / Yle
 Parikka toivookin, että kuluvana lukuvuonna 2. vuoden opiskelijat on otettu ikään kuin uudelleen osaksi kouluyhteisöä. Toisaalta tilanne ei näytä helpottuvan lähiaikoina. Vaikka syksyllä päästiinkin osittain takaisin kampuksille, on Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiöltä  kuulunut kurjia .
 – Korkeakouluopiskelijoiden mielenterveyspalveluiden kysyntä on ollut korkeampaa kuin muuten kuluvana vuonna, Parikka sanoo.
 Hänen mukaansa tämä antaa viitettä siitä, että koronan vaikutukset eivät ole aivan lyhyellä aikavälillä ratkeamassa. Erilaisia ja uusia tukikeinoja on mietittävä, jotteivät opiskelijat jää yksin, jonottamaan ruuhakutuneisiin palveluihin.
 Leena Nieminen opiskelee Aalto-yliopistolla kemiantekniikkaa ensimmäistä vuotta. Hän ymmärtää hyvin THL:n tutkimuksen tulokset. –  Olemme olleet pääosin etänä, ja se on todella rankka aloitus opiskeluille. Onneksi on pystynyt ainakin syksyn tapahtumissa tapaamaan muita opiskelijoita. Janne Lindroos / Yle
 Lääkkeeksi yhteisöllisyyttä ja urheilua
 Hoidontarpeen arviointi pitäisi pystyä tarjoamaan opiskelijoille, jottei riski pitkittyvästä ja vaikeasta mielenterveyden häiriön syntymisestä toteudu. Tärkeintä olisi kuitenkin puuttua juurisyihin.
 – Jos ongelmissa on kyse on etäopiskelusta johtuvista vaikeuksista, niin sitten tarvitaan koulujen henkilökunnalta tukea.
 Ammattilaisavun lisäksi opiskelijalla on itse mahdollisuuksia vaikuttaa omaan hyvinvointiinsa. Liikuntaa harrastavilla opiskelijoilla ahdistusta ja masennusta esiintyi vähemmän. Moni tutkimukseen osallistunut valitti kännykän selaamisen vaikuttavan nukkumista.
 – Hyvät yöunet ja terveellinen ruokavalio tukevat opiskelijoiden hyvinvointia ja toipumista, sosiaalisten piirien ohella, Parikka sanoo.
 Matti Kaurala on loppusuoralla kauppatieteiden ja rahoituksen opinnoissa Aalto-yliopistossa. – Sitä helposti luulee, että sitä jaksaa tehä ihan mitä vaan, kuinka paljon vaan. Itsellä urheilu ja koulun oheistoiminta ovat olleet henkireiät, joiden avulla jaksanut opiskella. Janne Lindroos / Yle
 Edellä mainittuihin liittyy kuitenkin ongelma: syvästi masentuneelle ihmiselle on turha ehdottaa lenkkeilyn aloittamista tai unirytmin korjaamista, kun pelkästään herääminen voi olla musertava kokemus.
 – Tässä esille nousee taas hoidontarpeen arviointiin pääseminen. Apua tarvitsevan on sitä saatava, Parikka sanoo.
 On kuitenkin selvää, että opiskeluterveydenhuolto ja sen mielenterveyspalvelut eivät ratkaise yksin nuorten aikuisten mielenterveysongelmia. Parikan mukaan tilanteeseen pitää puuttua monialaisella yhteistyöllä. Korkeakoulujen pitäisi aktiivisesti tavoitella sivuun jääneitä opiskelijoita takaisin koulun turvaverkon piiriin.
 – Korkeakouluilta tarvitaan panoksia yhteisöllisyyden, vertaistuen ja ihan perusopinto-ohjauksen esille nostamiseen ja vahvistamiseen, Parikka esittää.
 Miten tämä tulee tapahtumaan, siitä ei vielä selviä suuntaviivoja ole.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 14.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Korona-aika romutti opiskelijoiden henkistä hyvinvointia, eikä paluu kampuksille tuonutkaan helpotusta – mielenterveyspalveluiden kysyntä kasvoi

THL:n tutkimus: Korkeakouluopiskelijoilla esiintyy enemmän mielenterveysongelmia kuin muulla aikuisväestöllä, eikä selvää ratkaisua ole


Summary: Kentuckyssa sijaitsevan 10 000 asukkaan Mayfieldin pikkukaupungin on kuvailtu olevan kuin pommin jäljiltä.

Yhdysvalloissa kuudessa eri osavaltiossa epätoivoiset pelastustyöt jatkuvat  perjantain tuhoisien tornadojen  jäljiltä. Lähes sata ihmistä on kuollut ja kymmeniä on yhä kateissa.
 Pahinta tuhoa tornadot aiheuttivat Kentuckyn osavaltiossa, missä on vahvistettu ainakin 80 kuolonuhria. 10 000 asukkaan Mayfieldin pikkukaupungin on kuvailtu olevan kuin pommin jäljiltä. Kaupungissa tornadot tuhosivat kynttilätehtaan ja kymmenien tehtaalla työskennelleiden uskotaan kuolleen.
 Kentuckyn kuvernöörin  Andy Beshearin  mukaan tehtaan raunioista ei ole löytynyt yhtäkään eloonjäänyttä lauantain jälkeen..
 Ainakin 300 kansalliskaartin jäsentä on lähetetty osavaltioon etsimään uhreja ja mahdollisia eloonjääneitä.
 – He menevät ovelta ovelle – paitsi että monissa näistä yhteisöistä ei ole enää ovia. He liikkuvat raunioista raunioille, sanoi Beshear  The New York Timesin  mukaan.
 Uutiskanava CNN  kertoo, että Kentuckyssä oli sunnuntai-iltana paikallista aikaa yli 50 000 asukasta ilman sähköjä. Lisäksi juoksevasta vedestä on pulaa.
 Kentuckyn lisäksi tornadot aiheuttivat hävitystä Arkansasissa, Illinoisissa, Mississippissä, Missourissa ja Tennesseessä.
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Biden lupaa apua tornadojen tuhoista kärsineille osavaltioille – "Mitä tahansa tarvitaan"
 Yli sadan ihmisen pelätään kuolleen Yhdysvalloissa riehuneiden tornadojen vuoksi – Historian pahimmat tornadotuhot Kentuckyn osavaltiossa

Kuvernööri USA:n tornadojen uhrien etsinnöistä: ”Kansalliskaarti menee ovelta ovelle – paitsi että ovia ei enää ole”


Summary: Kaupunkilaiset arvostavat kotiinkuljetettua joulukuusta. Nuorella kuusenkuljettajalla on tavoite toimittaa sata kuusta jouluksi koteihin.

– Olin seitsemän, kun vein papalle kuusen. Siitä se lähti, kertoo kuusien kotiinkuljetusta harjoittava Eemeli Laukkanen.
 Nuori kuusikuski pähkäili, että jos pappakin maksaa kuusesta, voisi joku muukin maksaa.
 – Monen vuoden perinne muuttui bisnekseksi, kertoo nyt 17-vuotias Laukkanen.
 Kymmenen vuotta kuusien kanssa värkkäillyt pöytyäläinen kurvaa pihaan Chevroletin lava täynnä tuuheita kuusia. Itsenäisyyspäiväviikko on kiireinen, mutta kuusia toimitetaan vielä aattonakin.
 Päätoimialueena on Turun seutu, mutta kalenterissa on kuusenkuskauspäivät myös Saloon ja Uuteenkaupunkiin.
 Kuusien kuljetuksissa kiireisimmät päivät ovat joulukuun puolessavälissä ja pari päivää ennen aattoa. Johanna Manu / Yle
 Bisnekset ovat helpottuneet ikäpoikkeusluvalla saadun ajokortin myötä.
 – Viime vuonna kuljetin koppimönkijällä 50km/h ja nyt ehtii paremmin. Nyt saa täydempiä päiviä, iso harppaus toiminnalle, Laukkanen kertoo ylpeänä.
 Ammattiopisto Liviassa maa- ja metsätalousalaa opiskeleva kuusenkuljettaja tienasi viime vuonna kuusikaupalla rahat raivaussahaan. Nyt kohteena on Amerikka.
 – En törsää rahoja. Tarkoitus olisi lähteä Amerikkaan opiskelemaan.
 Viime vuoden tuloilla hankittu raivaussaha oli Laukkasen mukaan huippuhankinta. Sillä on pystynyt myös tienaamaan vähän lisää.
 – Mulla on aina ollut vähän se, että jotain tarvii tehdä vapaa-ajalla.
 Laukkanen pyöräyttää kuusen Chevroletin lavalta, sahaa uuden imupinnan ja antaa asiakkaalle vielä hoito-ohjeet. Moni asiakas on jo entuudestaan tuttu. Kuusikuski muistaa monen kohdalla minkälainen kuusen pitää olla.
 – Kuusia en ehdi kasvattamaan. Isän metsästä haetaan kauneimmat luonnonkuuset. Ne kelpaavat asiakkaille melkeinpä paremmin, kuin kasvatetut.
 Tuulia Mäkitalo Raisiosta tilasi kuusen toista kertaa nuorelta kuusikuskilta. Kaupunkiasujalle tällainen palvelu on erinomainen ja helppo.  Johanna Manu / Yle
 Puolentoista metrin kuusi Raisioon on toimitettu, seuraavaksi naantalilaiskotiin viedään 2,5 metrinen. Tavoitteena on saada kasaan sata kotiinkuljetusta täksi jouluksi.
 Tavoitteesta puuttuu vielä muutama kymmenen kuusikuljetusta. Tilauksia kuitenkin tulee jatkuvasti lisää ja matkakassa Amerikan reissua varten kasvaa sitä nopeammin, mitä useammin Chevrolet kiitää pitkin maakuntaa kuuset kyydissään.
 Kuusikuskin matka kulkee pitkin maakuntaa Salosta Uuteenkaupunkiin ja paikkakuntiin sillä välillä.  Johanna Manu / Yle
 Keskustele aheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 13.12. kello 23.

17-vuotias Eemeli Laukkanen kuljettaa kotitilansa kuuset asiakkaille: "Monen vuoden perinne muuttui bisnekseksi"


Summary: Neuvottelut työllisyystoimista alkavat tammikuussa. Hallitus on sopinut, että julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla vahvistavat keinot on puristettava kokoon helmikuussa.

Hallituksen pitäisi päästä helmikuun puolivälissä yksimielisyyteen työllisyystoimista, jotka vahvistaisivat julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla.
 Keräsimme hallituspuolueilta tietoja siitä, mitä keinoja on käsittelyssä tavoitteen saavuttamiseksi. Puolueet toimittivat omat ehdotuksensa työ- ja elinkeinoministeriölle marraskuun alkupuolella.
 Hallituslähteet kuvailevat Ylelle tulevia neuvotteluja: "hankalaa ja vaikeaa tulee olemaan, mutta kun toimille on tarkka päivämäärä, on vain pakko kirittää" ja “Ei tule olemaan mikään puistokävely, mutta kyllä me ne maaliin saadaan”.
 Valtiovarainministeriön virkamiehet laskevat toimien vaikutukset loppuvuoden aikana. Näin luvuista ei tarvitse kiistellä neuvotteluissa. Samalla arvioidaan, kuinka paljon yksittäiset keinot tuovat lisää työllisiä. Tavoitteleehan hallitus 80 000 uutta työllistä vuosikymmenen loppuun mennessä.
 Varsinaiset neuvottelut toimista alkavat loppiaisen jälkeen.
 Silja Viitala / Yle
 Siivousalalla on työvoimapula. CleanMarininin toimitusjohtaja  Mari Laaksonen  on saanut oppisopimuskoulutuksen avulla pysyviä työntekijöitä. Puolet siivousyrityksen työntekijöistä on maahanmuuttajataustaisia ja kolmannes on ollut oppisopimuskoulutuksessa. Laaksonen on kannustanut työntekijöitä kouluttautumaan työn ohella.
 “Laitoshuoltajan tai esimiehen ammattitutkinnon suorittaminen oppilaitoksessa kannattaa, koska se näkyy myös työntekijän palkassa ”, Laaksonen sanoo.
 Laaksosen mielestä oppisopimuskoulutuksen lisäys olisi toimiva työllisyyskeino. Myös osa-aikatyön tekemisen helpottaminen olisi tervetullutta, koska siivousalalla on tarjolla paljon kausityötä erityisesti näin joulun alla.
 Heti säästöjä vai pian tuloja tuovia ja työllisyyttä nostavia toimia?
 Hallituspuolueet lähestyvät eri tavoin keinovalikoimaa.
 Osa puolueista haluaa selkeitä säästöjä, jotka näkyvät julkisessa taloudessa heti. Toiset taas tekisivät rakenteellisia uudistuksia, jotka voivat kasvattaa aluksi menoja, mutta muutaman vuoden päästä vaikuttavat myönteisesti työllisyyteen ja julkiseen talouteen.
 Yhdestä hallituspuolueesta painotetaan, että he eivät halua tehdä säästöjä, jotka siirtävät menot luukulta toisella. Työttömyysturvaan tehtävät leikkaukset kasvattavat asumis- tai toimeentulotukimenoja.
 Hallituksen vasemmistopuolueet vahtivat työttömyysturvan muutoksia tarkasti. Ne suhtautuvat kielteisesti ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamiseen ja keston lyhentämiseen, joten nämä toimet tuskin ovat tällä kertaa valikoimassa.
 Osalle vasenta laitaa taas ei käy työttömyysturvan omavastuupäivien lisääminen. Työtön ei saa etuutta näiltä työttömyyden alussa olevilta päiviltä.
 Kaikilla ei ole kynnyskysymyksiä, vaan kokonaisuus ratkaisee. Eli kärjistäen se, mistä lopulta päästään sopuun.
 Joka tapauksessa etsittävät miljoonat koostuvat pienistä puroista. Suurin yksittäinen keino on ansiosidonnaisen työttömyysturvan euroistaminen. Kertyvä summa riippuu siitä, miten euroistaminen toteutetaan.
 Tässä puolueiden ehdotuksia säästöjen löytämiseksi ja arvio niistä kertyvästä summasta. Laskelmia tarkennetaan joulukuun aikana valtiovarainministeriössä.
 Kovat keinot
 1. Ansiosidonnaisen työttömyysturvan euroistaminen: 15–30 miljoonaa
 Nyt pitää tehdä töitä vähintään 18 tuntia viikossa, jotta työssäoloehto täyttyy. Työssäoloehtoa uudistettaisiin siten, että sen täyttymistä tarkasteltaisiin kuukauden aikana kertyneiden palkkatulojen mukaan, ei viikoittaisen työajan mukaan.
 Osa hallituspuolueista on sitä mieltä, ettei viikkotyötunteihin sidottu ehto vastaa enää työelämän todellisuutta: erilaisia pätkätöitä tekevät työntekijät jäävät nyt ansiosidonnaisen työttömyysturvan ulkopuolelle. Toisaalta muutoksen jälkeen osa ehdot tällä hetkellä täyttävistä jäisi ilman etuutta.
 Kertyvä säästö riippuu siitä, kuinka paljon työntekijän olisi ansaittava kuukaudessa. Jos tuloraja olisi 844 tai 1252 euroa kuukaudessa, etuusmenot alenisivat vähintään 15–30 miljoonaa euroa, laski työttömyysturvan kehittämistä selvittänyt  työryhmä raportissaan .
 2. Työssäoloehdon pidentäminen, säästöstä ei arviota
 Jotta työtön voi saada peruspäivärahaa tai ansiosidonnaista etuutta, hänen tulee olla töissä 26 viikkoa 28 kuukauden aikana, muuten hän saa työmarkkinatukea.
 Työssäoloehdon pituutta on lyhennetty tällä vuosituhannella. Vuonna 2003 tehtiin lyhennys 43 viikosta 34 viikkoon ja vuonna 2014 edelleen 26 viikkoon. Viime vuonna työssäoloehto laski koronan takia väliaikaisesti 13 viikkoon.
 Silja Viitala / Yle
 Keravalainen  Sari Liukkonen  on vuoroviikoin töissä pesulassa ja toimii Alzheimerin tautia sairastavan äitinsä omaishoitajana. Työn ja omaishoitajuuden yhdistäminen johti väsymiseen. Liukkonen sopi syksyllä työnantajansa kanssa, että hän vuorottelee töissä samassa tilanteessa olevan työkaverinsa kanssa.
 Järjestely helpotti arjen pyörittämistä, mutta Liukkosen kuukausitulot putosivat puoleen. Hän pitää omaishoidon korvausta aivan riittämättömänä. Liukkonen kaipaa hallitukselta lisärahaa, jotta työssäkäynnin ja omaishoitajuuden pystyisi yhdistämään joustavasti.
 “Minulle jää verojen jälkeen käteen 311 euroa. Töitä on 27 päivää kuukaudessa. Kolmena vapaapäivänä äidillä on sijaishoitaja, joka tienaa ennen veroja 100 euroa päivässä. Valtio ja kunnat hyötyvät valtavasti siitä, että omainen käy vanhuksen luona, vie lääkäriin ja hoitaa hänen asioitaan ”, Liukkonen sanoo.
 3. Omavastuupäivien nosto: 43 miljoonaa
 Työttömyyden alussa on viisi omavastuupäivää, joista ei makseta päivärahaa.  Juha Sipilän  (kesk.) hallituskaudella näitä päiviä oli seitsemän, mutta omavastuuaikaa lyhennettiin aktiivimallin käyttöönoton yhteydessä viiteen.
 Kahden päivän muutoksen laskettiin lisäävän julkisen talouden menoja 43 miljoonaa euroa.
 Osa vasemmistopuolueista kertoo kuitenkin Ylelle suhtautuvansa omavastuuajan pidentämiseen kielteisesti, joten muutos on tiukan neuvottelun takana.
 4. Ikääntyneiden työttömien erityissäännösten lopettaminen, ei säästöarviota
 Vaikka työttömyysturvan lisäpäivät eli eläkeputki lopetettiin, 58 vuotta täyttäneillä työttömillä on työttömyysturvassayhä  työssäoloehdon erityissäännöksiä   ja   työllistämisvelvoite , jotka käytännössä toimivat samoin kuin eläkeputki.
 Hallituksen oikealla laidalla olisi halua poistaa nämä erityissäännökset. Niiden säilyttäminen oli kuitenkin osa eläkeputken lopettamista koskevaa pakettia, jota nyt tuskin avataan.
 5. Työttömyysturvan keston lyhentäminen, ei vaikutusarviota
 Peruspäivärahaa ja ansiopäivärahaa maksetaan nyt 300, 400 tai 500 päivää. Päivärahojen kesto on sidottu työuran pituuteen ennen työttömyyttä tai/ja työttömän ikään.
 Vuonna 2015 Sipilän hallitus leikkasi päivärahojen kestoa 500 päivästä 400 ja 300 päivään. Yli 58-vuotiailla etuuden kesto säilyi 500 päivässä. Tällä säästettiin työttömyysturvamenoista noin 200 miljoonaa euroa.
 Osa hallituspuolueista vastustaa kestoon puuttumista, joten lyhentäminen tuskin etenee.
 6. Työttömyysturvan tason muutokset uran mukaan, säästöistä ei arviota
 Työttömälle maksettaisiin lyhyemmästä työpätkästä alempaa korvausta kuin pidemmästä työurasta. Näin periaatteessa tehdään jo työssäoloehdon kautta, mutta nyt puututtaisiin päivärahan tasoonkin.
 Osa puolueista katsoo, että mallin vaikutuksia työttömyysetuusjärjestelmään on hyvin vaikea ennakoida etukäteen. Millaisia säästöjä muutos toisi vai lisäisikö se lopulta menoja?
 7. Työttömyyspäivärahan sopeuttaminen taloussuhdanteisiin, ei vaikutusarviota
 Työttömyysturva olisi hyvinä aikoina matalampi, huonoina korkeampi. Osa puolueista on valmis selvittämään asiaa, mutta nyt ei tulla tekemään päätöksiä.
 8. Vuorotteluvapaan lopettaminen: 24 miljoonaa euroa
 Vuorotteluvapaan enimmäiskestoa lyhennettiin puoleen ja työuran pituutta kasvatettiin Sipilän hallituksen aikana. Tiukennukset ovat johtaneet vuorotteluvapaan käytön vähentymiseen.
 Osa hallituspuolueista olisi valmis koko järjestelmän lopettamiseen. Ne katsovat, että vuorotteluvapaalle jäävien olisi mahdollista kustantaa sapattivapaansa itse. Toisaalta vapaalle lähtevän paikalle pitää palkata työtön, mikä nostaa työllisyyttä.
 Viime vuonna Kela ja työttömyyskassat maksoivat vuorotteluvapaakorvauksia 24 miljoonan euron edestä.
 9. Aikuiskoulutustuen ehtojen muutokset, säästöt epäselviä
 Aikuiskoulutustukea maksettiin viime vuonna noin 187 miljoonaa euroa. Nykyisiä ehtoja voitaisiin tiukentaa tai tukea kohdentaa enemmän työmarkkinoiden muutoksista kärsiville aloille.
 Toisaalta hallitus on puhunut suomalaisten osaamisen parantamisesta ja jatkuvasta oppimisesta. Monet työntekijät käyttävät aikuiskoulutustukea  jatkokouluttautumiseen tai alan vaihtamiseen .
 Pehmeät keinot
 10. Korotukset opiskelijoiden tulorajoihin: 26 miljoonaa euroa
 Opintotuen vuosituloraja on sidottu nostettuihin tukikuukausiin. Hallitus korotti opiskelijoiden  tulorajoja neljänneksellä.  Määräaikainen korotus voitaisiin muuttaa pysyväksi.
 Tämä olisi yksi keino työvoimapulaan ja toisi verotuloja. Liiallinen työnteko voi kuitenkin vaarantaa opiskelijoiden valmistumisen tavoiteajassa.
 Valtiovarainministeriö arvioi ensi vuoden tulorajojen korotuksen vahvistavan julkista taloutta noin 26 miljoonalla eurolla.
 11. Oppisopimuskoulutuksen lisääminen, ei vaikutusarviota
 Hallituspuolueet näkevät oppisopimuskoulutuksen kasvattamisen ratkaisuna erityisesti työvoimapulaan, mutta sen tuomista säästöistä ei ole arviota. Myönteistä on se, ettei valtio maksa kaikkea, vaan koulutuksen kuluja jaetaan työnantajan kanssa.
 Anne Savin / Yle
 Koruartesaaniksi Tampereen Tredussa opiskeleva  Nina Mitlöhner  tekee kahta osa-aikaista työtä, maatalouslomittajan ja ammatillisen ohjaajan. Hän kokee jatkuvan opintotuen tulorajojen kanssa kikkailun vaikeaksi. Tulorajojen nostaminen auttaisi opintojen ja työn välillä tasapainoilua.
 “Sitten voisin luopua toisesta osa-aikatyöstä, jossa tulot vaihtelevat nollatuntisopimuksen takia kuukausittain. Ei tarvitsisi pelätä koko ajan Kelan tukien menetystä, kun tuloja tulisi tasaisemmin”, Mitlöhner sanoo.
 Koulujen aloituspaikkojen lisääminen on Mitlöhnerin mielestä hyvä ajatus, kunhan myös opettajiin ja tiloihin panostetaan samalla rahaa. Muuten lopputuloksena voi olla opetusryhmien paisuminen entisestään. Oppisopimuskoulutuksessa taas oppilaan ohjauksen pitää olla kunnossa.
 “Opiskelin maatalouslomittajan tutkintoa pari vuotta sitten. Kun koulusta ei kuulunut ohjausta, keskeytin opinnot puoli vuotta ennen valmistumista”, Mitlöhner kertoo.
 12. Erilaisia tukitoimia elämän nivelkohtiin, ei vaikutusarvioita
 Nuorten opintoihin siirtymisen sujuvoittaminen aloituspaikkojen määrän lisäämisellä.
 Ilman opiskelupaikkaa jäänyt nuori voisi suorittaa vuoden ilmaiset opinnot esimerkiksi avoimessa korkeakoulussa.
 Opiskelijoiden nopeampi siirtyminen työelämään valmistumista helpottamalla.
 Osa-aikaisen opiskelun helpottaminen työssäkäynnin ohella.
 Työttömyysturvalla  opiskelun laajentaminen nykyisestä.  Nykyisin olet joko päätoiminen opiskelija tai työtön. Vain te-toimiston päätöksellä voit opiskella ja saada työttömyysetuutta.
 Perhevapailta palaavien vanhempien työllistymisen sujuvoittaminen.
 13. Maahanmuuttajanaisten työllistyminen, ei vaikutusarviota
 Maahanmuuttajanaisten työllisyysaste on Suomessa  muita ryhmiä selvästi alhaisempi . Vain noin puolet heistä käy töissä. Heidän  auttamisensa eri keinoin  työmarkkinoille nostaisi työllisyyttä.
 14. Ylivelkaantuneiden asemaan ratkaisuja, ei vaikutusarviota
 Ylivelkaantuneiden työllistymistä kannustettaisiin ulosottojärjestelmän muutoksilla, velkajärjestelyyn pääsyn helpottamisella ja henkilökohtaisen konkurssin mahdollistamisella tietyin ehdoin.
 15. Työelämän ja omaishoidon yhteensovittamisen helpottaminen, ei vaikutusarvioita
 Suomalaisten ikääntyessä yhä useampi joutuu auttamaan omaisiaan heidän arjessaan. Jo nyt sadat tuhannet  työntekijät huolehtivat läheisistään  työn ohessa. Vähemmistö omaishoitajista saa nykyisin kunnalta varsinaista omaishoidon tukea.
 Erilaiset työajan joustot tai taloudellinen tuki  helpottaisivat työssäkäynnin ja omaishoidon yhdistämistä . Omaishoitajan työssäkäynnin mahdollistaminen vahvistaisi julkista taloutta verotulojen kautta.
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Jatkuva huoli ja palkattomat päivät rasittavat töissä käyvää omaishoitajaa – silti työ on henkireikä, sanoo kehitysvammaisen äiti Paula Portin
 Teollisuusliitto moittii työvoimapulaa valittavia yrityksiä toimettomuudesta – Riku Aalto esittää uuden työkaverin löytäjille tonnin palkkiota
 Asenneongelmat pahentavat työvoimapulaa, pohtii työministeri Tuula Haatainen: Suhtautumista vieraskielisiin ja viisikymppisiin pitäisi muuttaa

Näillä työllisyystoimilla hallitus runnoo sadan miljoonan säästöt kasaan – tässä yrittäjän, omaishoitajan ja opiskelijan terveiset neuvottelupöytään


Summary: Suojateho saattaa parantua, jos saa eri laadun rokotteen kullakin rokotuskerralla. Suomessa koronan toisen ja kolmannen piikin rokotusvälinä suositeltiin joulukuun alkuun asti vähintään kuutta kuukautta.

Koronarokotuksista Suomessa päättävät pohtivat alkavalla viikolla, onko aihetta nopeuttaa rokotustahtia, kertoo ylilääkäri  Hanna Nohynek  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta. Euroopan lääkevirasto EMA ilmoitti äskettäin, että valtiot voivat harkita kolmen kuukauden rokotusväliä, vaikka EMAn virallinen suositus on kuusi kuukautta toisen ja kolmannen annoksen välillä.
 Suomessa koronan toisen ja kolmannen piikin rokotusvälinä suositeltiin joulukuun alkuun asti vähintään kuutta kuukautta.
 – Kyse on siitä, mitä pyritään estämään. Rokotteen suojateho vakavaa koronatautia vastaan säilyy erittäin hyvänä ainakin kuusi kuukautta, paitsi hyvin vanhoilla ja riskiryhmiin kuuluvilla. Siinä mielessä vakavan koronataudin estämisessä 5–6 kuukautta on oikein hyvä rokotusväli. Jos kuitenkin halutaan lisätä suojaa omikronmuunnoksen läpäisytartunnoissa, jotka tähän asti ovat olleet valtaosin lieviä, silloin kolmen kuukauden rokotusvälikin on mahdollinen, Nohynek vertaa.
 Hän samalla muistuttaa, että niitä, jotka ovat saaneet toisen koronapiikin vähintään kolme kuukautta sitten, on Suomessa nyt nelisen miljoonaa.
 – Suomessa ei ole eikä tule lyhyen ajan sisällä olemaan neljää miljoonaa rokoteannosta. Tässä täytyy katsoa, mikä on logistisesti mahdollista: mihin annokset ja rokotteiden antajien työvoima riittävät.
  Onko omikronrokote tarpeen vai ei?
 Vaikka tuore omikronmuunnos näyttää kykenevän kiertämään rokotesuojaa paremmin kuin aiempi deltamuunnos, on omikronista saatu Nohynekin mukaan myös hyviä uutisia.
 – Omikronin aiheuttamat sairastumiset ovat ainakin alustavien tietojen mukaan olleet lievää tautimuotoa. Kahdellakin rokoteannoksella ollaan todennäköisesti suojassa vakavalta tautimuodolta.
 Nohynekin mukaan Britanniasta juuri saaduista tutkimustiedoista ilmeni, että vajaasta 600 todetusta omikrontartunnasta yksikään ei ollut johtanut vakavaan sairaalahoitoa vaatineeseen sairastumiseen.
 – Toisen rokoteannoksen jälkeen suojateho oli tuon analyysin mukaan 20 prosenttia lievää infektiota vastaan. Suojateho omikronin aiheuttamaa lievää sairastumista vastaan oli siis selvästi alentunut verrattuna siihen, jos aiheuttajana oli deltavariantti. Kuitenkin kolmannen rokoteannoksen jälkeen suoja myös lievää omikron-infektiota vastaan nousi 60–70 prosenttiin.
 Nohynekin mukaan tästä seuraa kysymys, tarvitaanko erillinen omikronrokote ehdottomasti.
 – Noiden tulosten perusteella nykyisetkin rokotteet tuovat merkittävää suojaa omikronilta.
 Nohynekin mukaan kahdellakin rokoteannoksella ollaan todennäköisesti suojassa vakavalta tautimuodolta. Anna Savonius / Yle
  Ristikkäisrokotus järkevää
 Nohynekin mukaan merkitystä on myös sillä, saako ihminen kullakin rokotuskerralla samaa rokotetta vai ei.
 – Kolmen koronarokotuksen antaminen kullakin kerralla eri rokotteella näyttäisi parantavan rokotussuojaa erityisesti silloin, kun ensimmäinen annos on ollut Astra Zenecaa. Suojateho paranee tällaisella ristikkäisrokotuksella.
 Nohynekin mukaan tosin vaikuttaa siltä, että ristikkäisrokotus saattaa hieman lisätä lyhytaikaisia haittavaikutuksia.
 – Ne näyttäisivät olevan sellaisia oireita, jotka ovat tyypillisiä viimeksi annetun rokotteen sivuvaikutuksia. Suomessa melko moni sai ristikkäisrokotuksen jo sitä kautta, että osa ensimmäisen piikkinsä Astra Zenecaa saaneista siirrettiin varmuuden vuoksi toisella rokotuskerralla Pfizerin tai Modernan rokotteen saajiksi.
 Mitä ajatuksia artikkeli herättää? Voit keskustella aiheesta maanantaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Koronatartunta vie hautaan yhä harvemmin – tapauskuolleisuus on pudonnut vuoden takaisesta puoleen, kertoo THL:n Salminen
 Eduskunta keskusteli sote-työntekijöiden "rokotuspakosta": kokoomus kiitteli esitystä, perussuomalaiset vannoivat pikatestien nimeen
 Suomeen varaudutaan hankkimaan koronarokotteita, joita ei ole aiemmin ollut saatavilla – niiden toivotaan lisäävän rokoteintoa

Nohynek: Lähipäivinä pohdinnassa, onko koronarokotusväliä syytä lyhentää kolmeen kuukauteen


Aini Palomo, 32, ajatteli ensimmäisen kerran eläkettä alle kolmekymppisenä – yhä useampi säästää eläkettään itse, kun luotto tulevaisuuteen horjuu
 Suomessa varaudutaan eläkkeisiin vähemmän kuin muualla Euroopassa, kertoo eurooppalaisten eläkevakuuttajien kattojärjestön kysely. Eläkeasiantuntijoiden mukaan yhtenä syynä voi olla se, että Suomen työeläketurva on verrattain kattava. Meilläkin  eläkesäästäminen on lisääntynyt 2000-luvulla .
 Selvitimme, mitkä työllisyystoimet ovat hallituksen neuvottelupöydällä
 Keravalainen Sari Liukkonen työskentelee pesulassa ja toimii Alzheimerin tautia sairastavan äitinsä omaishoitajana. Silja Viitala / Yle
 Hallituksen pitäisi päästä helmikuun puolivälissä yksimielisyyteen työllisyystoimista, jotka vahvistaisivat julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla.  Keräsimme hallituspuolueilta tietoja siitä, mitä keinoja on käsittelyssä tavoitteen saavuttamiseksi . Kysyimme myös yrittäjältä, omaishoitajalta ja opiskelijalta, miltä keinot kuulostavat.
 Jouni Hynysen sanoitukset vilisevät piruja ja perkeleitä, ja niitä hän näkee nykyajan kaupallisuudessa
 Jouni Hynynen kutsuu poliittisesti epäkorrekteja sanoituksiaan käsijarruteksteiksi: niiden kohdalla joutuu pohtimaan, mitä voi sanoa, mitä ei.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kulttuurivieras, Kotiteollisuus-yhtyeen laulaja  Jouni Hynynen   on huolissaan siitä, mitä kaupallinen viihde tekee meille . Ruudut ovat kaapanneet ihmisten huomion läheisten ihmisten sijaan. Hynynen aistii myös ajassamme itsesensuuriin kannustavaa ilmapiiriä, mikä johtaa tasapäistymiseen.
 Tornadot koettelevat Yhdysvaltain keskilänttä
 Ainakin kuusi ihmistä kuoli Amazonin jakelukeskuksen katon romahtaessa tuulen voimasta Illinoisin osavaltiossa. Lehtikuva / Getty Images
 Tornadot ja myrskyt ovat aiheuttaneet laajoja tuhoja useissa Yhdysvaltain osavaltioissa. Jopa  yli sadan pelätään kuolleen myrskyjen seurauksena . Voimakkaan myrskyn synnyttämiä tornadoja on arvioitu olleen yhteensä noin 30 kappaletta osavaltioissa maan keski- ja pohjoisosissa.
 Jäätävät sateet ja lumi tekevät ajokelistä hankalan
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Viikonloppuna pilvisyys on runsasta koko maassa ja hajanaisia sateita liikkuu eri puolilla maata. Sunnuntaina sateet painottuvat itään ja pohjoiseen. Etenkin idässä sateiden seassa on paikoin jäätävää sadetta, mikä huonontaa ajokeliä. Etelässä sataa myös räntää ja vettä. Pohjoisessa sateet ovat lunta.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Yhä useampi säästää eläkettä, nämä työllisyystoimet ovat hallituksen pöydällä, Jouni Hynynen on huolissaan kaupallisesta viihteestä


Summary: Korona-aika on aiheuttanut opiskelijoille erityisen paljon ahdistusta ja yksinäisyyttä. Hämeen ammattikorkeakoulussa aloittivat tänä syksynä ensimmäiset hyvinvointituutorit.

Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) yhdessä ryhmähuoneessa istuu viisi toisen vuosikurssin nuorta. Heidän kokemuksensa opiskelijaelämästä on täysin toinen kuin kaikilla muilla heitä ennen opiskelleilla.
 Opintoja on takana jo toista vuotta, mutta silti kaikki opiskelijat eivät osaa suunnistaa oman opinahjonsa kampuksella, eivätkä vieläkään tunnista kaikkia saman vuosikurssin kavereita.
 He ovat tyypillisiä korona-ajan opiskelijoita. Vain muutama viikko opintojen aloittamisesta kaikki muuttui etäopinnoiksi.
 Korona-ajan pitkä etäopiskelujakso on aiheuttanut opiskelijoiden keskuudessa erityisen paljon negatiivisia tunteita, kuten eristäytymisen tunnetta ja yksinäisyyttä. Opiskelijoiden ahdinko on huomattu muun muassa Ylioppilaiden Terveydenhoitosäätiössa, jonka mukaan  korkeakouluopiskelijoiden mielenterveyspalveluiden kysyntä  on syksyn aikana noussut selvästi.
 Menossa on Hämeen ammattikorkeakoulun jokaviikkoinen hyvinvointituutoreiden tapaaminen. Syksyllä aloittaneita, hyvinvointiin keskittyviä tuutoreita koulutetaan nyt kohtaamaan koronan koettelemia kanssaopiskelijoita.
 – Korona-aika on aiheuttanut yksinäisyyttä, tietynlaista pelkoa ja epävarmuutta, yksinhän me siellä tietokoneitten äärellä oltiin, sanoo sosionomiksi opiskeleva hyvinvointituutori  Risto Huuska .
 Hyvinvointituutorikollegat nyökkäilevät vierellä.  Annemari Nikkilä  arvelee, että pitkä etäopiskelujakso heikensi myös opiskelemista.
 – Se, että ei ollut verkostoitumista, vaikutti hyvin paljon oppimistulokseen.
 Kaikkia koettelevasta korona-ajasta on kaivettu esiin myös huumoria. Ville Välimäki / Yle
 Matilda Packalén  luettelee opiskelijaelämän pieniä asioita, kuten kouluruokailut ja opiskelijatapahtumat, jotka kaikki jäivät väliin.
 – Se on ollut vain yksin opiskelua omalta sohvalta.
 Hyvinvointituutorit tarjoavat vertaistukea ja mahdollisuuksia jutella
 Hyvinvointituutorit ovat osa Opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) rahoittamaa  Voima-hanketta . Kaikkiaan OKM rahoittaa korkeakouluissa ja yliopistoissa 38:aa eri hanketta, joilla haetaan keinoja koronan opiskelijoille aiheuttamaan ongelmiin. Voimassa on HAMKin lisäksi mukana myös Haaga-Helia ammattikorkeakoulu Helsinigissä.
 – Koen tärkeäksi, että me päästään toimimaan ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi. Tässä pääseee itsekin hyötymään, kun projektissa oppii kaikenlaisia uusia taitoja, sanoo sosionomiksi opiskeleva hyvinvointituutori  Jan Holm .
 Hyvinvointituutoreiden tärkein tehtävä on saada opiskelijoita yhteen, jolloin on mahdollisuus keskustella yksinäisyyden tunteista tai negatiivisista tunteista, joita opiskeluun liittyy.
 – Olemme järjestäneet opiskelijoille ilmaisia tapahtumia, joissa saa tavata muita ihmisiä ja hyvässä hengessä tehdään kaikenlaista muualla kuin tietokoneen äärellä, sanoo  Alma Kaipila .
 Tunteet vaikuttavat oppimiseen
 Voima-hanke teki kyselyn, jossa opiskelijoilta tiedusteltiin tunteista ja vertaistuesta. Esiin tuli runsaasti opiskelijoiden kokemia negatiivisia tunteita, kuten turhautumista, stressiä ja yksinäisyyttä.
 – Merkittävin tulos kyselyllä on se, että opiskelijat saivat huomata, että eivät ole tunteittensa kanssa yksin, sanoo Voima-hankkeen projektipäällikkö, Hämeen ammattikorkeakoulun Edu-yksikön yliopettaja  Leena Nikander .
 Hyvinvointituutoreita on tällä hetkellä Hämeen ammattikorkeakoulun lisäksi ainakin Oulun yliopistossa. Useissa toisen asteen oppilaitoksissa heitä on ollut jo pitkään. Ville Välimäki / Yle
 Nikanderin mukaan tunteilla on iso merkitys oppimisessa. Ne voivat sekä ehkäistä että edistää uuden oppimista.
 – On tärkeää ymmärtää, että meillä kaikilla on erilaisia tunteita ja meillä voi olla myös negatiivisia tunteita, eikä se ole paha asia, sanoo Leena Nikander.
 Hyvinvointituutorit myöntävät, että tunteet ovat edelleen arka puheenaihe.
 – Samassa asemassa olevalle henkilölle, joka ymmärtää ehkä eri tavalla kuin auktoriteetti, voi olla helpompaa puhua tunteista, pohtii hyvinvointituutoriMatilda Packalén.
 Hyvinvointituutorit toivovat, että jatkossa etäopiskelutilanteessa sosiaalisuuteen panostettaisiin enemmän kuin nyt on tehty.
 – Ehdottomasti yhteisöllinen puoli on se, mitä on kehitettävä. Se voi olla vaikka tapaaminen kerran viikossa maskit naamalla jossain isossa huoneessa, sanoo Alma Kaipila.

Opiskelijat eivät löydä luokkiaan, koska kampus on niin vieras – uudet hyvinvointituutorit helpottavat korona-ahdistusta korkeakouluissa


Summary: Somevaikuttaja Auri Kananen auttaa vaikeissa elämäntilanteissa olevia siivoamalla heidän kotinsa ilmaiseksi. Nuorten syrjäytyminen on Suomessa todellinen ongelma, josta edes syrjäytyneen läheiset eivät usein tiedä.

Jalat uppoavat pimeässä roskaan. Nenä täyttyy pölystä ja kissan virtsan voimakkaasta hajusta.
 On kuin astuisi kaatopaikalle, joka sijaitsee 30-neliöisessä kerrostaloasunnossa.
 Lattia on täynnä tyhjiä sipsipusseja, kissanruokapaketteja ja muovipulloja. Ulko-oveen nojaa vuori mainoksia, sanomalehtiä ja kirjeitä. Jääkaappi on täynnä pahasti mädäntynyttä ruokaa. Tiskit ja roskat ovat täyttäneet vessan ja keittiön lavuaarit. Mustat pimennysverhot on vedetty kiinni naapureiden katseilta.
 Asunnon vuokralainen on vaikeasti masentunut. Keittiö oli vuorautunut tiskeihin, roskiin ja valmisruokapaketteihin. Auri Kananen
 Ainoa näkyvä osa lattiaa löytyy pelituolin alta sekä suihkusta, jossa on kissan hiekkalaatikko. Yksinäiset ja pölyttyneet tuulettimet hurisevat pelottavasti hämärässä roskien valtakunnassa.
 Tällaista todellisuutta elää vain parikymppinen nuori nainen.
 Asunnossa ei ole siivottu kahteen vuoteen, ja vain yksi ystävä tietää naisen elämäntilanteesta. Nainen on vaikeasti masentunut ja syrjäytynyt. Hän on vain yksi lukuisista vaikeassa elämäntilanteessa olevista nuorista aikuisista, jotka eivät kykene pitämään kodistaan huolta, eikä kukaan tunnu tietävän tai välittävän.
 Ovi aukeaa. Kuuluu innostunut naurahdus.
 – Tämä on hyvä! Hei jes, täällä on vähän pölyäkin,  Auri Kananen  huudahtaa iloisesti astuessaan nuoren naisen asuntoon ensimmäistä kertaa.
 Aurin silmät loistavat. Poikaystävä  Sami Salminen  yskii perässä kissan virtsan hajun täyttämää ahdasta ilmaa.
 – Tällainen tällä kertaa, Sami toteaa etsiessään paikkaa askeleilleen roskien ympäröimänä.
 Auri ja Sami ovat nähneet siivouskeikoillaan monenlaisia koteja. Tässä asunnossa heitä yllätti kuivaroskan määrä. Aleksi Nuotio
 Auri tutkailee innoissaan tulevaa urakkaa. Erityisen iloinen hän on vessan limaisesta lattiasta. Hän tuskin malttaa odottaa, mitä roskien alta löytyy. Ehkäpä jotain lattioiden “herkullisia” pinttymiä tai lavuaareihin kiinni kasvaneita likakerroksia.
 Auri kuvailee, että hänen sielunsa lepää, kun hän siivoaa. Se on hänelle auttamisen suurin motivaatio. Liian siistit kohteet hän hylkää heti alkujaan – niitä on liian tylsää siivota. Nähtyään kuvia naisen asunnosta, Auri innostui heti: mitä likaisempi, sen parempi.
 Siivouksesta tuottelias somebisnes
 Auri Kananen kutsuu itseään siivousinfluensseriksi. Hänellä on eri sosiaalisen median palveluissa yhteensä yli viisi miljoonaa seuraajaa, jotka katsovat, kun hän siivoaa.
 Auri tekee nykyisin viikoittain kotisiivouksia vaikeissa elämäntilanteissa oleville ihmisille, joiden kodit ovat ajautuneet erityisen pahaan kuntoon. Myös nainen, jonka kotia Auri ja hänen poikaystävänsä ovat nyt tulleet siivoamaan, pyysi ystävänsä kanssa Aurin apua syksyllä 2021.
 Usein Auri saattaa olla jopa ainoa henkilö, joka saa tietää kodin kunnosta.
 Nuoren naisen tilanne oli äitynyt pahaksi, ja vain yksi ystävä tiesi naisen kodin kunnosta. Auri Kananen
 – Yleensä ihmiset ovat tosi häpeissään ja tärisevät, kun menen asuntoon, Auri kertoo.
 Siivouksen Auri tekee asukkaalle ilmaiseksi, mutta sosiaalisen median videoistaan hän tienaa nykyään tuhansia euroja.
 – En näe ristiriitaa siinä, että hyödyn siivouksista taloudellisesti, sillä se mahdollistaa sen, että pystyn auttamaan enemmän ihmisiä, Auri kertoo työstään.
 Auri aloitti videoiden tekemisen sosiaalisen median palvelu Tiktokiin reilu puolitoista vuotta sitten. Kotisiivousvideoita hän alkoi tekemään siivousfirman esimiestyönsä ohella, kun eräs yksinhuoltajaäiti pyysi Aurin apua perheen kotiin. Perheen isä oli tehnyt itsemurhan, eikä äidillä ollut voimia pitää kotia kunnossa.
 Auri julkaisi kotisiivouksesta videon Tiktokiin, ja siitä tuli hitti. Sosiaalisesta mediasta tuli Aurille päivätyö.
 Roskat vai ihminen
 Siivous alkaa.
 Auri ja Sami asettelevat kuvausvälineensä paikalleen ja ryhtyvät keräämään roskia jätesäkkeihin. Ne täyttyvät nopeasti. Naiselle tärkeät tavarat on tiedusteltu etukäteen, ja ne laitetaan talteen kirjeiden ja muiden arvokkaiden esineiden kanssa.
 Roskien alta löytyy muun muassa laskujen eräpäivämuistutuksia, koulun erottamispäätös, puhelin, läppäri, Kelan tukema matkakortti, pelikonsoli ja hieman rahaa. Lehtikasojen alta ilmestyvät puhtaat valkeat puputossut, skeittilauta ja rullaluistimet. Roskien seasta löytyy myös muutamia alkoholipulloja, kuitenkin avaamattomina. Tietokonepöydällä on masennuslääkepaketti
 .
 Auri odotti eniten vessan siivoamista. Lattiaan oli pinttynyt likaa ja terveyssiteitä, ja muovipussit olivat täynnä käytettyä kissanhiekkaa. Auri Kananen
 Nuoren naisen naapuri huomaa, kun Auri ja Sami kantavat roskasäkkejä pikkuhiljaa kasvavaan kasaan kerrostalon pihalle.
 Naapurille syntyy huoli – nimittäin siitä, kuka roskien kuljetuskustannukset maksaa. Nuoren naisen hätä jää toissijaiseksi.
 – Henkilökohtaisesti tällainen ärsyttää, sillä ne roskat nyt ovat pienin murhe. Yritettäisiin vaan auttaa toinen toisiamme tässä maailmassa, Auri toteaa.
 Lemmikit tuovat syrjäytyneelle turvaa
 Roskien määrä tuntuu loputtomalta. Kaiken seasta löytyy runsaasti kissan leluja, ja eteisen lipaston päällä on marsuhäkki, jossa on uudenveroiset kiipeilytelineet ja pieni mökki. Marsua ei näy.
 Auri kertoo, että asukkailla on useimmiten lemmikkejä, ja monesti ne ovat heidän ainoita ystäviään. Myös tällä nuorella naisella on kissa, jota nainen kuvaili Aurille elämänsä valoksi.
 – Kysyn usein näiltä ihmisiltä, mitä he toivoisivat elämältään tulevaisuudessa. Todella moni vastaa, että lisää eläimiä. Ne tuovat heille turvaa, Auri kertoo.
 Sosiaalinen media osaa kuitenkin olla julma. Aurin videoiden kommenttikentässä ollaan eniten huolissaan lemmikeistä ja usein unohdetaan kokonaan ihminen, joka tarvitsisi apua.
 Aurin ja Samin ensimmäinen siivouspäivä meni pitkälti roskien keräämiseen ja lajittelemiseen. Aleksi Nuotio
 – Hyvin harvoin ollaan huolissaan siitä itse ihmisestä. Totta kai ymmärrän, että se lemmikki ei ole itse päättänyt asua siellä, vaan on täysin viaton sivullinen tilanteessa, Auri toteaa.
 Auri on lukuisten siivouskeikkojen jälkeen pistänyt merkille, että lemmikkien lisäksi erilaiset pelit tuovat usein lohtua masentuneelle tai syrjäytyneelle.
 Myös nuoren naisen hyllykössä on runsaasti erilaisia videopelejä. Ne on järjestetty siisteihin kasoihin vain pienen pölykerroksen vuoraamana. Videopelien lisäksi nainen omistaa paljon erilaisia animefiguureja.
 – Jos oma todellisuus on todella masentava, niin peleihin on varmasti helppo paeta, Auri kuvailee.
 Kotiin kadonneista nuorista on huoli
 Koronapandemia on lisännyt nuorten syrjäytymisriskiä.  Kaija Appelqvist-Schmidlechner  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta kertoo, että erilaisten sulkutilojen vuoksi ammattilaisten on ollut vaikeampaa tavoittaa syrjäytyneitä ja syrjäytymisvaarassa olevia nuoria, ja jo palveluiden piirissä oleville on ollut vaikeampi tarjota tukea.
 Nuoria, jotka eivät ole kytköksissä työelämään, koulutukseen ja erilaisiin sosiaalisiin suhteisiin, on vuoden 2019 OECD:n selvityksen mukaan Suomessa noin 48 000. Arviot kuitenkin vaihtelevat määrittelyn mukaan 48 000–100 000 nuoren välillä, syrjäytymisen ennaltaehkäisyn tutkimuspäällikkönä työskentelevä Appelqvist-Schmidlechner kertoo.
 Osa syrjäytyneistä nuorista ei koskaan pääse tilastoihin.
 – Muun muassa kotiin jumittuneista ja syrjäytyneistä nuorista on huoli, koska heistä ei tiedetä, he eivät tule tilastoissa esille eivätkä itse yritä hakea apua tai tukea. Heitä on todella vaikea tavoittaa.
 Asunnon pinnat olivat uusia ja hyvässä kunnossa, mikä yllätti myös Aurin ja Samin. Auri Kananen
 Syrjäytymisen syyt ovat moninaisia ja pitkiä jatkumoita kasaantuvista ongelmista. Yksi suuri ongelma on erityisesti mielenterveyspalveluiden vaikea saatavuus.
 – Avun saaminen mielenterveyspuolelle kestää aivan liian kauan tällä hetkellä. Olemme tilanteessa, jossa sammuttelemme jo syttyneitä tulipaloja, vaikka tehokkaampaa olisi ennaltaehkäistä ja tukea mielen hyvinvointia ennen kuin ongelmat syntyvätkään, Appelqvist-Schmidlechner toteaa.
 Toivon kautta
 Auri Kananen on nähnyt ja kuullut paljon erilaisia tarinoita ja kohtaloita. Hän näkee konkreettisesti viikoittain, miltä näyttää vaikea mielenterveysongelma ja syrjäytyminen yhteiskunnasta.
 Mieleenpainuvimmat siivouskokemukset Aurille heräävät kuitenkin usein ilon, toivon ja onnistumisten kautta. Hän muistaa erityisesti nuoren tytön, joka kertoi avunpyynnössään, ettei halua kuolla enää joka päivä, mutta hänen asuntonsa muistuttaa joka aamu hänen herätessään pimeistä ajoista.
 Asunnon siivoamiseen kului kaksi päivää. Auri kertoo, että ilman kuvaamista hän siivoaisi kyseisenlaisen asunnon apulaisen kanssa reilussa kahdeksassa tunnissa. Auri Kananen
 – Hänelle oli tapahtunut kauheita asioita, mutta nyt hän laittoi minulle viestiä, että on saanut pidettyä kämppäänsä siistinä ja valmistuu opinnoistaan, Auri kertoo hymyillen.
 – Myös ensimmäinen kotisiivous on jäänyt mieleeni, varsinkin se, kun yksinhuoltajaäidin lapset tulivat halaamaan, Auri muistelee.
 Nuoren naisen asunto muuttuu kuin toiseksi viikonlopun aikana.
 Roskien alta on paljastunut siisti laminaattilattia, ja keittiö kiiltää kuin uusi. Vessan lattiaa ei enää korista haiseva kissanhiekka, kengänpohjiin tarttuva limainen lika, hiustupot tai lattiaan pinttyneet terveyssiteet. Vessan ovi mahtuu vihdoin menemään kiinni.
 Auri ja hänen poikaystävänsä Sami Salminen ostivat siivouksen jälkeen asukkaalle vessaan muun muassa käsipyyhkeitä, roskiksen ja wc-paperia. Auri Kananen
 Auri ja Sami ostavat asukkaalle siivoustarvikkeita, roskiksia, pyyhkeitä ja uudet lakanat. Myös kissalle on tuotu herkkuja ja uutta kissanhiekkaa. Verhot on avattu, ja sähkömiehenä työskentelevä Sami on asentanut olohuoneeseen valaisimen – valo täyttää asunnon. Ilma tuoksuu raikkaalta.
 Lähdön hetkellä Auri saa tekstiviestin: nainen on uskaltanut kertoa tilanteestaan äidilleen.
 “Sun kanssa juttelu rohkaisi kertomaan totuuden, tänään vielä uskalletaan soittaa vuokranantajalle. Onneksi sä olit siellä selittämässä, niin ei tarvitse yksin selittää kaikkea. ”
 – Aika ihana viesti! Hyvä, että kertoi äidilleen. Hän on niin nuori tyttö, että pitääkin äidin tietää, Auri huudahtaa iloisesti.
 Katso Perjantai-dokkari: Auri, kuonan kuningatar nyt Areenassa tästä.
 Lisää aiheesta:
 Nuori voi olla koulusta pois jopa kolme viikkoa ennen kuin kukaan puuttuu asiaan – Siirin pelasti nuorisokodin johtaja, Faruq jäi tyhjän päälle
 Räppäri Hassan Maikal on nähnyt, miten syrjäytyneet nuoret ajautuvat lähiöissä jengien vietäviksi: "Ainoa yhteisö, joka tukee ja ymmärtää"
 "Kuplat erkanevat yhä kauemmaksi toisistaan" – Logged in -dokumenttien ohjaaja Sami Kieksi sai tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon

Lattiaan pinttyneitä terveyssiteitä, puoli metriä roskaa ja mädäntynyt jääkaappi – Somesiivooja Auri Kananen näkee syrjäytyneiden karun todellisuuden


Summary: Sisilialaisen hiippakunnan viestintäjohtajan mukaan piispa halusi lasten pohtivan joulun merkitystä.

Sisiliassa Noton roomalaiskatolinen hiippakunta on pyytänyt julkisesti anteeksi lasten vanhemmilta, koska hiippakunnan piispa  Antonio Staglianò  oli kertonut lapsiryhmälle, ettei joulupukkia ole olemassa.
 Piispa Staglianò sanoi viime viikolla uskonnollisessa tilaisuudessa myös, että juomavalmistaja Coca-Cola on valinnut joulupukin punaisen asun markkinointisyistä.
 Lasten vanhemmat kauhistuivat piispan kommenteista.
 Noton hiippakunta sanoi Facebookissa perjantaina julkaisemassaan viestissä, että piispa Staglianòn tarkoituksena ei ollut murskata lasten unelmia kaksi viikkoa ennen joulua.
 Hiippakunnan viestintäjohtaja, pastori  Alessandro Paolino  kirjoitti Facebookissa uutistoimisto AP:n mukaan, että Staglianò yritti painottaa joulun todellista merkitystä sekä tarinaa  Pyhästä Nikolauksesta .
 Pyhä Nikolaus oli piispa, jonka kerrotaan jakaneen lahjoja köyhille. Häntä pidetään esikuvana joulupukki-hahmolle.
 Piispa kannusti lapsia pohtimaan joulun merkitystä
 Paolino sanoi Facebookissa, että joulupukki kuvastaa antamisen, anteliaisuuden ja jakamisen tärkeyttä.  BBC:n mukaan  Paulino kirjoitti, että piispa Staglianò halusi lasten pohtivan nykyisin kuluttamisesta tunnetun joulun merkitystä.
 Monet sisilialaiset vanhemmat eivät olleet tyytyväisiä Paolinon selitykseen.
 He syyttivät Facebook-viestin kommenttikentässä piispa Staglianòa sekaantumisesta perheiden perinteisiin sekä pandemiasta kärsineiden lasten mielialan musertamisesta.
 Piispa Antonio Staglianò sanoi  la Repubblica -lehdelle , että hän ei sanonut lapsille, ettei joulupukkia ole olemassa. Piispan mukaan he puhuivat tarpeesta erottaa, mikä on totta ja mikä ei.
 – Halusin selittää, että kulutuskulttuuri on eri asia kuin antamisen kulttuuri, joka on joulun sanoman todellinen perusta. Jeesus-vauva syntyi antaakseen itsensä koko ihmiskunnalle, Staglianò sanoi lehdelle.

Italialainen piispa kertoi lapsille, että joulupukkia ei ole olemassa – kirkko pyysi anteeksi kauhistuneilta vanhemmilta


Summary: Helsingin Kaapelitehtaalle noussut Tanssin talo on viittä vaille valmis. Kävimme katsomassa, miltä uudessa vierailuteatterissa näyttää.

Tanssille pyhitetty vierailuteatteri, Tanssin talo, alkaa olla valmis. Helsingin Kaapelitehtaalle noussut kohde luovutettiin tilaajalle pari viikkoa sitten, ja avajaisia vietetään helmikuun alussa.
 Talon johtaja  Niki Matheson  kertoo, että Tanssin talo herättää jo nyt kateutta pohjoismaisissa kollegoissa. Sekä Kööpenhaminassa, Oslossa että Tukholmassa on tanssille pyhitetty teatteri.
 – Olemme ainoa, jolla on uudisrakennus, ja oma, täysin tanssille rakennettu suuren mittakaavan näyttämö, Matheson sanoo.
 Hän harmittelee tässä vaiheessa vain sitä, ettei Tanssin talon rahoitus ole samalla tasolla kuin muissa Pohjoismaissa.
 – Toivotaan, että saisimme korjattua sitä vuosien myötä, jotta voisimme tehdä enemmän omaa ohjelmistoa, ja tukea sitä kautta tanssin toimijoita.
 Niki Matheson johtaa Tanssin taloa. Mårten Lampén / Yle
 Talon toimintaa tukevat sekä Helsingin kaupunki että valtio kumpikin 650 000 eurolla vuodessa. Summalla ei silti vielä rakenneta merkittävää ohjelmistoa, ja apuun on saatu jälleen kerran yksityinen säätiö: Jane ja Aatos Erkon säätiö myönsi Tanssin talolle miljoona euroa kansainvälisen ohjelmiston tuottamiseen vuosille 2022–2023. Sama säätiö mahdollisti koko Tanssin talon rakentamisen.
 Talon johtaja uskoo, että hän saa vierailuteatterin pyörimään monipuolisella toiminnalla.
 – Esitämme tanssia ja vuokraamme tilojamme ulkopuolisille. Järjestämme yritystapahtumia, konsertteja ja erilaisia muita tilaisuuksia. Meillä on valtava tiivis ohjelma tekeillä jo ensi syksyksi, Matheson sanoo.
 Tanssin talosta tulee myös nykysirkuksen uusi näyttämö.
 Kymmeniä tuhansia kiloja terästä
 Tanssin talon uudisrakennus sijaitsee Kaapelitehtaan pohjoissiiven päädyssä. Uudisrakennuksessa on talon suuri näyttämö, jossa on 700 ihmisen katsomo. Tanssin ystäville tuttu Pannuhalli on talon pieni näyttämö, joka vetää hieman yli 200 katsojaa. Pannuhallista on puhkaistu ovi uudisrakennukseen.
 Tanssin talon pääsuunnittelija, arkkitehti  Teemu Kurkela  kertoo, ettei Tanssiin taloon haluttu vau-arkkitehtuurista tuttua efektiä.
 – Emme lähteneet työstämään taloa muodon vaan tanssin periaatteiden kautta.
 Kurkelalle Tanssin talo on kuin vanhaan tehtaaseen liitetty “uusi, iso kone”, joka sisältää tanssia.
 Tanssin talon julkisivua hallitsee teräksinen levy. Talon sivustalla tulevat vastaan pyöreät paljetit, jotka symboloivat rytmiä. Havainnekuva. JKMM ARKKITEHDIT
 Talon päämateriaalit, betoni ja teräs, kiinnittävät kohteen Kaapelitehtaan teolliseen perintöön. Julkisivuissa huomio kiinnittyy valtaviin teräksisiin levyihin, jotka ovat vielä osin suojamuoveissa.
 – Ne ovat samaa mittakaavaa kuin Kaapelitehdas. Levyt on nostettu irti maasta, ja julkisivussa on varmaan kymmeniä tuhansia kiloja terästä. Voi ajatella, että ne ovat vähän kuin tanssi. Keveyden vaikutelma vaatii paljon lihaksia, Kurkela sanoo.
 Hän kehuu talon logistiikkaa. Tanssin taloon voi peruuttaa kaksi isoa rekkaa, ja lavasteet saadaan suoraan näyttämölle. Myös teatteritekniikka on Kurkelan mukaan korkealla tasolla.
 – Se mahdollistaa sen, että kiertävät maailmantähdet pääsevät tänne, ja esitykset saadaan nopeasti pystyyn. Tällainen talo on maailmallakin harvinainen, Kurkela toteaa.
 Tanssin talon rakentaminen on sujunut aikataulussa, mutta tämäkään taideinstituutio ei ole välttynyt kohuilta. Matheson on nimittäin talon toinen johtaja. Ensimmäinen,  Matti Numminen,  erosi viime vuoden lokakuussa, kun hän menetti taloa pyörittävän yhdistyksen hallituksen luottamuksen. Numminen ehti olla pestissä vajaat kaksi vuotta.
 Eron perimmäistä syytä ei koskaan kerrottu julkisuuteen, mutta taustalla vaikutti todennäköisesti talon epäonninen nimeäminen, ja sitä seurannut kohu. Nummisen johdolla Tanssin talosta leivottiin Form, mutta nimi oli tanssitaiteilijoille liikaa, ja Tanssin talo palautettiin teatterin nimeksi.
 Tanssin talon rakentaminen maksoi lopulta hieman yli 40 miljoonaa euroa. Rahoitus tuli Jane ja Aatos Erkon säätiöltä, Helsingin kaupungilta, valtiolta ja Kaapelitehtaan omistavalta Kaapelitalo-kiinteistöyhtiöltä.
 Teemu Kurkela JKMM-arkkitehdeista on Tanssin talon pääsuunnittelija.  Suunnittelu tehtiin yhteistyössä ILO-arkkitehtien kanssa. Jari Kovalainen / Yle
 Tanssin talon uusi johtaja on tuottaja Niki Matheson
 Tanssin talon johtaja Matti Numminen eroaa: "Työsuhteeni on päätetty yhteisellä sopimuksella"
 Tanssin talon nimikiista päätökseen - Tanssin talosta tuli Tanssin talo
 Tanssin talon uusi nimi Form on lentämässä roskiin – Talon johtaja: “Teimme virheen”
 Tanssin talo sai nimen – se on Form
 Olipa yllätys – Tanssin talolle löytyi johtaja pienestä kriisiteatterista
 Tanssin talon ilme ratkesi ilman kilpailua – Helsinki saa ”leijuvan laatikon"

Pääsuunnittelija Tanssin talosta: "Tällainen on maailmallakin harvinainen" – katso video