Summary: FluBot-haittaohjelma on jyllännyt jo pian viikon, ja sen saastuttamasta laitteesta voi tulla osa ongelmaa, kun viestit jatkavat leviämistä sen kautta.

Yrittäjä  Kim Huhtala  Kokkolan Autofiksauksesta sai pari päivää sitten firman puhelimeen tekstiviestin, jossa kerrottiin, että hänelle on ääniviesti.
 Mies klikkasi pahaa aavistamatta viestiä ja sen sisältämää linkkiä. Puhelin meni sekaisin.
 Huhtala ymmärsi, että kyseessä oli huijaus, mutta silloin oli jo myöhäistä. Melko pian tuli ensimmäinen ihmettelevä puhelu Rovaniemeltä: autofirman numerosta oli lähtenyt viestejä eteenpäin.
 Soittoja alkoi tulla saman illan aikana eri puolilta maata. Osa tyytyi kyselemään, miksi yritys oli lähettänyt viestejä.
 Jotkut lähestyivät vihaisilla, jopa uhkaavilla tekstiviesteillä.
 – Kun ei tiedä, mitä puhelin on lähettänyt, vähän jännittää, kun jotkut siitä niin kiivaantuivat, sanoo Huhtala.
 FluBot-haittaohjelma aktivoitui pian viikko sitten ja levittää erilaisia tekstiviestejä, joissa pyydetään avaamaan linkki ja vielä antamaan suostumus ohjelman asentamiseen. Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksella ei ole vielä selvää kuvaa siitä, mistä ne tulevat.
 Haittaohjelmien tavoitteena on usein tietojen, esimerkiksi salasanojen varastaminen ja pääsy pankkitietoihin. FluBot-haittaohjelmissa saastunut laite lähettää myös haittaohjelmaa levittäviä huijausviestejä edelleen eli omasta puhelimesta voi tulla osa ongelmaa.
 Lue lisää:   Huijaustekstiviestejä lähettävä haittaohjelma ei näytä hidastumisen merkkejä – Kyberturvallisuuskeskukseen satoja ilmoituksia tietoturvaloukkauksista
 Akkua kului illan aikana 70 prosenttia, vaikka Huhtala ei puhelinta paljon käyttänytkään.
 Hän soitti operaattorille, joka kertoi, ettei voi tehdä asialle juuri mitään. Rikosilmoituksen voisi tehdä, mutta senkään tehosta ei ole takuita.
 Mies palautti puhelimen tehdasasetukselle, vaihtoi pinkoodit ja muut tunnukset. Viestiliikenne hiljeni. Pankin sovelluksia tai PayPalia kännykässä ei onneksi ollut.
 Aikaa puhelimen putsailuun ja ihmisten kanssa soitteluun kului kaikkiaan työpäivän verran.
 – Nyt on tehty mitä voi. Jää nähtäväksi, mitä jatkossa vielä tulee, sanoo Huhtala.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 1. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue myös:   Poliisi varoittaa haittaohjelmasta: älä avaa ääniviestiä sisältävää linkkiä, huijausviestit voivat kerryttää jatkossa puhelinlaskuasi

Yrittäjä lankesi huijausviestiin, ja sai jopa uhkaavia viestejä – "Vähän jännittää, kun siitä niin kiivastuttiin"


Euroalueen inflaatio kiihtyi kaikkien aikojen ennätystahtiin marraskuussa, kun kallistuvat energiahinnat vauhdittivat kuluttajahintojen nousua.
 EU:n tilastovirasto Eurostat kertoi, että hintojen nousutahti oli 4,9 prosenttia, oltuaan lokakuussa 4,1 prosenttia. Kyseessä on korkein luku yli 20 vuoteen, sinä aikana kun Eurostat on kerännyt tilastoa euromaiden inflaatiosta.
 Euroopan keskuspankin inflaatiotavoite euroalueelle on kaksi prosenttia. EKP:n johtokunnan jäsen  Isabel Schnabel  ennakoi pari viikkoa sitten, että euroalueen inflaatio nousee korkeimmilleen marraskuussa ja kääntyy ensi vuoden puolella taas laskuun.
 Inflaation kiihtyminen euroalueella ja Yhdysvalloissa aiheuttaa painetta EKP:lle ja Yhdysvaltojen keskuspankille hillitä koronakriisiin takia käynnistettyjä elvytystoimia.

Euroalueen inflaatio kiihtyi lähes viiteen prosenttiin


Summary: Valtion rahoituksen turvin Suomessa on vireillä yli 40 hanketta, jossa poistetaan virtavesistä patoja. Joet palautetaan luonnontilaan, jotta uhanalaiset vaelluskalat saavat lisääntymisalueita.

Päijänteen taimenet ovat hakanneet päätään Virtaankosken patoon Sysmässä jopa sata vuotta, kun ne ovat pyrkineet kudulle Tainionvirran yläjuoksulle. Uhanalaiseksi taantunut kalalaji saa nyt uutta toivoa, kun vesivoimala vaihtaa omistajaa, ja Tainionvirran ennallistaminen pääsee käyntiin.
 Virtaankosken voimalan säännöstelypato on tarkoitus purkaa. Tilalle kaavaillaan pohjapatoa huolehtimaan siitä, että vedenkorkeus ylävirralla pysyisi nykyisellään, mutta kalat pääsisivät nousemaan kutupuuhiin. Taimenen lisäksi joen vapauttamisesta hyötyy vaellussiika. Kaloille avautuu vapaa vaellusreitti aina Etelä-Savon ja Keski-Suomen alueilla sijaitsevalle Suonteelle asti.
 Virtaankosken voimalan ostaa Etelä-Karjalan virkistysaluesäätiön omistama Hiitolanjoen Voima Oy. Kaupan tarkoituksena on, että voimalan pato puretaan ja koski ennallistetaan. Lisäksi on tarkoitus myöhemmin purkaa Nuoramoistenkoskessa oleva pato.
 Hiitolanjoen esimerkki  vauhditti Tainionvirran vapauttamista, sillä Virtaankosken Voiman taustalla on samoja henkilöitä kuin Hiitolanjoella.
 Kalastusbiologi  Hannu Salo  Pohjois-Savon Ely-keskuksen Järvi-Suomen kalatalouspalveluista toteaa, että hanke on erittäin merkittävä Kymijoen vesistössä.
 – Uskomme ja toivomme, että Tainionvirrasta tulee Päijänteen taimenelle erittäin tärkeä lisääntymisalue. Sellainen kuin se oli ennen patojen rakentamista, hän painottaa.
 Valtion rahat vipuna
 Tainionvirran ennallistamisen ja Virtaankosken voimalan purkamisen tärkein taustatekijä on valtion rahoitus. Kuluvalla hallituskaudella vaelluskalojen lisääntymisoloja parannetaan noin 15 miljoonalla eurolla. Eri vaiheissa vireillä olevia kalatie- ja padonpurkuhankkeita on nelisenkymmentä.
 Voimalan omistava yhtiö on myymässä Sysmän Virtaankosken voimalan Etelä-Karjalan virkistysalueyhdistykselle. Tähtäimessä on voimalan purkaminen. Mika Moksu / Yle
 Kuuluisin esimerkki on  Etelä-Karjalassa Simpeleellä sijaitsevan Hiitolanjoen  vapauttaminen. Isoja hankkeita ovat myös Kuusinkinjoen kunnostus Kuusamossa ja Saramonjoen ennallistaminen Nurmeksessa.
 Valtion varoja on mahdollista saada enintään 50 prosenttia kunnostuksen kokonaiskustannuksista. Rahoituksesta vastaa maa- ja metsätalousministeriö. Tainionvirran kohdalla tarkkaa summaa ei vielä tiedetä, mutta kyseessä on miljoonaluokan hanke.
 – Valtion rahoitusta tarvitaan, sillä kyse on yksityisen omaisuuden muuttamisesta uuteen käyttöön. Pienillä vesivoimaloilla, kuten Virtaankoskella, on aikanaan ollut suuri merkitys alueen energiantuotannossa ja teollistumisessa. Valtion rahalla saadaan vivutettua mukaan yksityistä rahaa, muistuttaa maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.)
 "Padonpurku on hopealuoti"
 Tainionvirran vapauttamisen suurin yksityinen rahoittaja tällä hetkellä on Maailman luonnonsäätiö WWF yhdessä Lassi Leppisen säätiön kanssa. Hankkeeseen tulee rahaa "satoja tuhansia". WWF:n meri- ja sisävesiasioista vastaava ohjelmajohtaja  Sampsa Vilhusen  mielestä Tainionvirta on sisämaan tärkeimpiä ennallistamiskohteita, sillä se hyödyttää Suomen toiseksi suurimman järven uhanalaista taimenpopulaatiota.
 – Padon purkaminen on hopealuoti, luonnon näkökulmasta se toimii nopeasti ja pysyvästi. Kerran puretun padon tilalle ei rakenneta uutta, Vilhunen painottaa.
 WWF on ollut mukana jo kymmenissä padonpurkuhankkeissa. Sekä Vilhunen että ministeri Leppä sanovat, että virtavesien kunnostaminen on vahvassa myötätuulessa. Poliittinen hyväksyntä on laajaa ja vesistökunnostusten myönteinen näkyvyys on madaltanut kynnystä uusien töiden aloittamiseen.
 Vilhusen mukaan merkittävä syy on myös siinä, että ely-keskukset ovat kiinnittäneet aiempaa tarkemmin huomiota vesivoimaloiden kalatalousvelvoitteisiin. Esimerkiksi kalateitä vaaditaan entistä useammin patojen rinnalle.
 Virtaankosken voimalaa ei saa tällä hetkelllä käyttää sähköntuotantoon, koska kalatie puuttuu. Mika Moksu / Yle
 Vaiheikkaasta historiasta kohti vapaata tulevaisuutta
 Tainionvirta on ollut padottuna 1910-luvusta alkaen. Vesivoiman tekeminen virran varrella on ollut vaiherikasta kautta historian, mutta erityisesti 2000-luku on ollut kiharainen.  Voimala on ollut pois tuotannosta  vuodesta 2012. Kalastusviranomaiset  velvoittivat voimalayhtiön rakentamaan padon ohi kalatien , ennen kuin sähköntuotantoa voisi jatkaa. Asiaa on käsitelty useissa oikeusasteissa.
 Kalatie on kallis, ja toimettomana seisova voimala on tuottanut vain tappiota omistajalleen. Omistajia on epäilty myös vesiluparikkomuksesta, mutta syytteitä ei koskaan nostettu ja esitutkinta lopetettiin vuonna 2014.
 Nyt Virtaankosken Voimalla on edessään uusi lupaprosessi, joka tähtää voimalan purkamiseen. Se vie parhaassakin tapauksessa vuoden. Koskien kunnostuksiin menee oma aikansa. Villeinä syntyneitä taimenia voidaan odottaa Tainionvirrasta vasta useiden vuosien kuluttua.
 – Aiemmin kunnostettuja koskia joudutaan kunnostamaan uudelleen, ja poikas- sekä mäti-istutuksilla luodaan uusi vaeltava taimenkanta. On jopa vuosikymmenten asia, että sellainen muodostuu, muistuttaa kalastusbiologi Hannu Salo.

Suomi palauttaa jokia luonnontilaan kiihtyvällä vauhdilla – Tainionvirta vapautuu vesivoimasta Päijänteen taimenille


Summary: Rajavartiolaitoksen koirapartio löysi kylmissään, mutta muuten hyvässä kunnossa olleet aikuiset miehet perävaunun akselien päällä olleesta piilopaikasta.

Kaksi irakilaismiestä löydettiin 30. lokakuuta piiloutuneina rekan perävaunun alle Helsingin satamassa, tiedottaa Rajavartiolaitos.
 Rajavartiolaitoksen koirapartio löysi heidät valvoessaan maahan saapuvaa liikennettä.
 Rekka oli saapunut laivalla Tallinnasta. Miehet olivat hyvässä kunnossa.
 – Hiukan he olivat kylmissään, koska oltiin meren rannassa ja sattui olemaan aika vilakka päivä, Rajavartiolaitoksen tutkinnanjohtaja  Juho Sillanpää  kertoo.
 Tiedotteessa piilopaikkaa kuvaillaan hengenvaaralliseksi, etenkin jos rekka olisi kiihdyttänyt täyteen vauhtiin.
 Miehillä ei ollut maahantuloon oikeuttavia asiakirjoja. Heidän epäillään saapuneen Schengen-alueelle Valko-Venäjältä. Tapausta tutkitaan laittoman maahantulon järjestämisenä. Suomessa asuvien ihmisten epäillään osallistuneen miesten maahantulon järjestämiseen.
 – Meillä allkaa olla aika selkeä käsitys miesten reitistä. He eivät olleet kovin pitkää aikaa varsin haasteellisissa olosuhteissa olleessa piilopaikassaan, Sillanpää sanoo.
 Tapaus on Sillanpään mukaan Suomessa ainutlaatuinen. Vastaavaa yritystä ei ole Sillanpään mukaan ollut.
 Esitutkinta on kesken.

Kaksi irakilaista löydettiin rekan perävaunun alle piiloutuneina Helsingin satamassa


Summary: Eteläpohjalaisen Alavudenjärven rannalle rakennetaan viisi hakepuubioreaktoria. Vastaavia ei ole Suomessa ennen ollut. Tavoite on, että ravinteet imeytyvät reaktoreiden hakkeseen ja vähentävät järven kuormitusta.

Etelä-Pohjanmaalla Alavudella kokeillaan uutta menetelmää järven suojeluun.
 Alavudenjärven rantaan on suunniteltu viisi hakepuubioreaktoria. Niistä kolmas saatiin asennettua marraskuun viimeisellä viikolla.
 Tavoitteena on, että järven ympäristön viljelysmailta hulevedet saadaan juoksemaan reaktoreiden läpi, ja matkalla järveen ravinteet ja kiintoaineet jäävät havupuuhakkeeseen.
 Amerikassa hyviä tuloksia
 Projektipäällikkö  Timo Rintala  Alavuden kaupungilta levittää haketta reaktoriin ja esittelee systeemiä:
 – Tähän boksiin pannaan haketta, sitten se peitetään harsolla ja maalla. Kun valumavedet ohjataan hakkeeseen, prosessi käynnistyy ja pieneliöstö alkaa syödä ravintoaineita.
 Suomessa kyseessä ovat ensimmäiset peltoalueille sijoitettavat rantareaktorit.
 – Pohjois-Amerikassa näitä on tutkittu 15 vuotta vastaavissa ympäristöissä ja tulokset ovat olleet hyviä, toteaa Rintala.
 Aikaisemmin Suomessa on puuhaketta testattu vesien puhdistamisessa esimerkiksi kalojen kiertovesikasvatuksessa ja pienimuotoisesti myös turvetuotannossa. Yksi reaktori on tehty Taivalkosken Tyräjärvelle porojen talvilaiduntamistarhaan.
 Tältä näyttää boksi, joita tulee yhteensä viisi Alavudenjärven rantaan. Birgitta Vuorela  / Yle
 Boksi täytetään havupuuhakkeella, jonka on määrä imeä ravinteet hulevesistä.   Birgitta Vuorela / Yle
 Viettäviä viljelysmaita
 Alavuden vesistöhankkeen suunnittelija, suunnittelubiologi  Juha Siekkinen  pitää Alavudenjärveä kiinnostavana kokeilukohteena hakepuubioreaktoreille.
 Järven ympärillä on paljon viettäviä viljelysmaita.
 – Aivan varmasti sieltä ravinteita huuhtoutuu järveen, ja tässä tarvittaisiinkin monenlaisia vesiensuojelutoimenpiteitä, toteaa Siekkinen.
 Nyt järven valuma-alueella tehtävät toimenpiteet ovat jatkoa Alavudenjärven muutaman vuoden takaiselle kunnostamiselle. Tavoitteena on, että kunnostettu järvi myös pysyy terveenä.
 Lue myös:   Alavudenjärveä uhkasi rehevöityminen – järveä on kunnostettu nyt kahden vuoden ajan
 Kunnostuksen yhteydessä järven eteläpäähän rakennettiin yli kahden hehtaarin kosteikkoalue estämään ravinteiden pääsyä järveen.
 Suunnittelubiologi Juha Siekkinen on valinnut hakepuubioreaktoreille sopivat paikat.  Birgitta Vuorela / Yle
 Sopii suojavyöhykkeelle
 Kosteikkoihin verrattuna Juha Siekkinen pitää hakepuubioreaktoreiden etuna niiden pientä kokoa. Reaktorit voidaan sijoittaa esimerkiksi pellon suojavyöhykkeelle.
 – Kun ojasta otetaan vettä, niin purkupaikka voi olla jo 20 metrin päässä.
 Reaktori voidaan asentaa myös laitumelle eikä se estä karjan tai esimerkiksi hevosten liikkumista laitumella.
 – Kun reaktorin päällä on puoli metriä maata, niin se kestää kyllä eläimet. Koneilla ei reaktorin päällä kannata kuitenkaan liikkua, neuvoo Siekkinen.
 Projektipäällikkö Timo Rintala arvioi hakepuubioreaktorit myös edullisiksi ratkaisuiksi hulevesien puhdistamiseen.
 – Olen laskenut, että tässä kohteessa hintaa yhdelle rekatorille tulee 6000 euroa. Se pitää sisällään suunnittelun, materiaalit ja työn.
 Huoltokustannuksetkaan eivät rasita. Puuhake joudutaan vaihtamaan vasta 10–15 vuoden jälkeen.
 Suunnittelija Juha Siekkinen (vas.) , projektipäällikkö Timo Rintala ja urakoinista vastaavan Maanrakennus Soukkalan yrittäjä Heikki Korpi olivat tyytyväisiä töiden etenemiseen.  Birgitta Vuorela / Yle
 Aika näyttää tehon
 Timo Rintalan mukaan vasta parin vuoden päästä voidaan sanoa, kuinka hyvin reaktori estää raviteiden pääsyä järveen.
 – Ensimmäiseksi toivotaan, että vesi alkaa tosiaan kulkea reaktorin kautta ja vettä alkaa tulla purkuputkesta, sanoo puolestaan Siekkinen.
 Kysymys on kokeilusta, jossa tärkeää on pitkä seuranta. Sitä on tarkoitus jatkaa vuosia. Vesinäytteitä otetaan ojasta ennen reaktolria ja reaktorin purkuputkesta.
 – Meillä on patolaitteet lähtöpäässä ja tulopäässä, joten näytteet on helppo ottaa.
 Odotus on, että reaktori estää tehokkaasti typen pääsyn ja jossain määrin myös fosforin pääsyn järveen.
 Alavudenjärvellä reaktoreiden paikat on suunniteltu tarkaan. Ojia, virtaamia ja maastoa on tutkittu ja kartoitettu paikat, joissa ravinteiden valumariskit ovat suurimpia.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 1. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi :
 Poikkeuksellisen kirkas järvi lainehtii itärajan pinnassa – nyt tutkijat haluavat estää sen pilaantumisen
 Vanhat metsäojitukset vaikuttavat yhä suomalaisiin järviin
 Ilmastonmuutos mitätöi jo tehtyä vesiensuojelutyötä: valtio vastaa jättihaasteeseen korottamalla vesistökunnostuksen määrärahoja roimasti

Uudet reaktorit pysäyttävät pelloilta valuvat ravinteet jo rannalle – aika näyttää, auttaako amerikkalaiskeksintö suomalaisten järvien suojelussa


Summary: Koronarokotustaan lykänneet kertovat Ylelle, miksi epäröivät rokottautumista ja miksi lopulta päättivät ottaa sen.

“Onpas tyhmä syy.”
 “Turhaan pelkäät paljon testattua rokotetta.”
 “Älä ota sitä, jos se kerran niin paljon ahdistaa.”
 Tähän tapaan  Katarinalle , 23, vastattiin, kun hän kysyi somessa, ovatko muut ahdistuneisuushäiriöstä kärsivät epäröineet koronarokotteen ottamista.
 – Olen altis salaliittoteorioille, sillä ahdistuksen takia yliajattelen asioita ja löydän kaikesta jotain epäilyttävää, Katarina sanoo.
 Asian arkaluontoisuuden vuoksi hän esiintyy jutussa pelkällä etunimellään.
 Koko pandemian ajan Katarina on seurannut tarkasti Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n viestintää ja koronauutisia. Niiden rinnalla hän on selannut keskustelufoorumeja, blogeja sekä tuttujen ja tuntemattomien Facebook-kirjoituksia. Nyt hän sanoo, ettei välttämättä olisi kannattanut.
 Kertomukset rokotteen aiheuttamista vakavista ja pitkäkestoisista haittavaikutuksista saivat Katarinan pelkäämään. Kun rokotteita alettiin jakaa ikätovereille, hän päätti odottaa ja seurata, mitä oireita muut saavat.
 Kun sukulaiset kyselivät, joko hän on hakenut rokotteensa, Katarina valehteli, ettei ollut edes huomannut olevansa vuorossa. Hän aikoi välttää koronan ja rokottautumisen linnoittautumalla kotiinsa. Hänen onnekseen aikuislukion kurssit oli mahdollista tehdä etänä eikä juuri mihinkään ollut pakko mennä.
 Kesäkin kului neljän seinän sisällä.
 Niin pitkään kuin Katarina saattoi pysytellä lähinnä kotona, hän arvioi rokotteen mahdolliset haittavaikutukset suuremmiksi kuin riskin sairastua koronaan. Henrietta Hassinen / Yle
 Sitten Katarina sai tietää saaneensa opiskelupaikan. Syksyllä hän aloittaisi sosionomin koulutuksen. Katarina iloitsi hetken ja sitten ahdistui. Hän ymmärsi, ettei lähiopetukseen osallistuminen ilman rokotetta olisi vastuullista tai turvallista.
 Yle kysyi koronarokotteen ottamista epäröineiltä lukijoilta, mikä sai heidät muuttamaan mielensä. Kuuntele tästä Takaisin Pasilaan -podcastin jakso, jossa käymme läpi vastauksia.
 Päätös syntyi pop up -rokotuspisteellä
 Katarina ei varannut aikaa, koska uskoi peruvansa sen joka tapauksessa. Hän jatkoi asian lykkäämistä, kunnes tulisi sopiva hetki olla haittavaikutusten ilmaantuessa kipeänä.
 Kerran hän sattui kauppakeskuksessa pop up -rokotuspisteelle ja hetken mielijohteesta käveli sisään.
 – Onneksi jono ei ollut niin pitkä, että olisin ehtinyt harkita asiaa uudestaan.
 Itse pistos meni hyvin ja Katarina selvisi pienillä flunssan kaltaisilla jälkioireilla.
 Koulussa hän ei kehdannut kertoa, että hänellä on vain yksi rokoteannos. Valtaosa kurssikavereista oli tuplarokotettuja, ja he pitivät asiaa itsestäänselvyytenä.
 – Kun on ollut bileitä, en ole voinut sanoa, että minulla ei ole rokotetta, en voi tulla.
 Katarinan piti jäädä pois muihin syihin vedoten. Parin viikon päästä hänelläkin on viimein rokotepassi ja sen myötä lupa kulkea ja mennä.
 Eilen hän nimittäin otti toisen rokotteen.
 Katarina otti toisen koronarokoteannoksen 29. marraskuuta.  Henrietta Hassinen / Yle
 Kaikki rokotetta välttelevät eivät ole rokotevastaisia
 Yli 12-vuotiaista suomalaisista lähes 82 prosenttia on saanut tähän mennessä kaksi koronarokoteannosta. Suomessa on kuitenkin edelleen lähes 1,4 miljoonaa rokottamatonta.
 Vaikka rokotustahti on hidastunut,  psykologien mukaan  ei voida olettaa, että kaikki nyt rokottamattomat olisivat rokotevastaisia. Osa pohtii päätöstään edelleen.
 Lääketieteellisen aikakauskirja Duodecimin mukaan  rokotushalukkuuteen vaikuttavat yhteiskunnan asenneilmapiiri ja rokotepuhe mediassa sekä kunkin omat käsitykset tautiin ja rokotuksiin liittyvistä riskeistä. Lisäksi usko salaliittoteorioihin voi vähentää rokotushalukkuutta ja rokotteen ottamisen helppoudellakin on merkitystä.
 Tilastokeskuksen  Kansalaispulssi-kyselyn  mukaan suomalaiset pitävät suojaa vakavaa tautimuotoa vastaan tärkeimpänä syynä ottaa rokote. Muiden suojeleminen koronaviruksen tartunnalta on vastaajille lähes yhtä tärkeää.
 Mahdolliset haittavaikutukset ovat vaikuttaneet rokottautumiseen suhtautumiseen lähes 30 prosentilla saman kyselyn vastaajista.
 Kun Yle kysyi lukijoilta ajatuksia koronarokotteen ottamisesta, moni rokotekantaansa epäröivistä kertoi punnitsevansa vastakkain koronan aiheuttaman taudin haittoja ja rokotteen mahdollisten sivuvaikutusten haittoja.
 Näitä asioita on punninnut myös  Tiina Peltola , 51. Hänellä on rokotteista aikaisempia huonoja kokemuksia.
 Krooninen väsymysoireyhtymä ilmenee uupumuksena, joka pahenee vähäisestäkin fyysisestä tai henkisestä rasituksesta eikä lievity levolla. OIli Perttula
 Sikainfluenssarokotuksen jälkeen voimat romahtivat
 Peltola sairastaa kroonista väsymysoireyhtymää (ME/CFS). Hän sai diagnoosin vuonna 2018, mutta oireet alkoivat jo vuonna 2010 – noin kaksi kuukautta sen jälkeen, kun hän oli saanut Pandemrix-rokotteen sikainfluenssaa vastaan.
 – Yhtenä päivänä voimat vain romahtivat. Aiemmin remontoin ja hoidin lapsiperheen askareita aamusta iltaan ja sitten en jaksanut enää edes vähäisiä kotitöitä.
 Sairautta ei ole todettu rokotehaitaksi, mutta ajallisen yhteyden sekä vertaisten vastaavien kokemusten vuoksi Peltola epäilee rokotteella olleen osuutta sairastumiseen.
 THL:n tutkimuksen mukaan  kroonisella väsymysoireyhtymällä ja Pandemrix-rokotteella ei ole yhteyttä.  Norjalaistutkijoiden mukaan  varsinaisella sikainfluenssaviruksella sen sijaan on vaikutusta oireyhtymän syntyyn.
 Peltola on seurannut koronaan liittyvää uutisointia ja tiedotusta huolestuneena. Hänen mukaansa rokoteuutisointi on yksipuolista ja sen sävy syyllistävää.
 – Vaikka olisikin niin, että hyödyt ylittävät reippaasti haitat, se ei poista sitä tosiasiaa, että aina joku sairastuu vakavasti.
 Astra Zenecan valmistamasta koronarokotteesta  ilmeni Suomessakin vakavia laskimotukostapauksia . Modernan rokotteella havaittiin olevan  yhteys nuorten miesten sydänlihastulehduksiin . Vakavat haittavaikutukset olivat hyvin harvinaisia ja Pfizerin rokotteesta niitä ei ole ilmennyt.
 Tiina Peltola viettää aikansa pääasiassa kotona ja uskoo, ettei hänen riskinsä saada koronatartunta ole kovin suuri.  Olli Perttula
 Peltola sanoo, että kynnys rokottautumiseen olisi matalampi, jos hän voisi luottaa yhteiskunnan apuun harvinaisen vakavan ja pitkäaikasen rokotehaitan sattuessa. Kokemus kroonisen väsymysoireyhtymän kanssa kamppailusta on vienyt luottamuksen avun ja hoidon saamiseen. Siksi päätös on nyt vaikea.
 Olo on kuin jatkuvassa krapulassa
 Peltola on seurannut koronarokottautumisen etenemistä oman potilasryhmänsä parissa ja todennut vain harvan saavan pitkäaikaisia haittoja. Huolellisen harkinnan jälkeen hän kallistui itsekin ottamaan rokotteen. Vaakakupissa rokottautumisen puolesta painoi halu joskus matkustaa.
 Halu matkustaa sai Peltolan ottamaan ensimmäisen koronarokotteen. Olli Perttula
 Reilu viikko ensimmäisen pistoksen jälkeen, Peltola kuvailee hänen vointinsa muistuttavan jatkuvaa krapulaa. Päätä särkee ja kuvottaa, pystyssä on hankala olla.
 Toisen rokotteen ottamista hän harkitsee vielä.
 – Jos tämä olo jatkuu, en uskalla ottaa toista rokotetta. Jos se helpottaa, olen myötämielinen.
 Lue myös:
 Kun piikki pelottaa niin, että pyörryttää ja oksettaa – osa voi jättää koronarokotteen ottamatta piikkikammon takia, arvioi psykiatrian professori
 Jouni Marttinen on elossa päästyään tehohoitoon: "Hävettää, etten mennyt rokotukseen" – katso, mitä tapahtuu epidemian ytimessä koronaosastolla

Katarina, 23, uskoi salaliittoteorioita eikä ottanut koronarokotetta – sitten hetki kauppakeskuksessa sai hänet muuttamaan mielensä


Summary: Joulumyynnin onnistuminen on lähes kriittistä monille erikoiskaupan aloille. Kivijalkaliikkeissä odotetaan tämän joulun myynnistä viime vuotta vilkkaampaa.

Leikkikalujen ja askartelutarvikkeiden vähittäiskauppa

Tiina Tanttari  perusti leluliikkeen Mikkelin keskustaan vuosi sitten syksyllä. Tanttarilla oli pitkä kokemus vakuutusalalta, mutta lelukaupan pitäminen on uutta.
 – Olin jo pitkään haaveillut tästä ja kun Mikkelissä ei ollut lelukauppaa, päätin sellaisen perustaa, Tanttari sanoo.
 Tanttari ei ole katunut alanvaihtoa hetkeäkään. Edes korona ei ole säikäyttänyt ja kivijalkaliikkeessä odotetaan tämän vuoden joulumyyntiä toiveikkaana.
 – Joulu on meille tärkeä, sillä leluja myydään jouluna paljon. Viime joulun myynti oli todella hyvää, ja olen tyytyväinen jos se nyt tulee olemaan parempaa kuin viime vuonna, Tiina Tanttari sanoo.
 Tiina Tanttari on iloinen että perusti vuosi sitten lelukaupan Mikkeliin. Asiakkaat ovat löytäneet hyvin kviijalkaliikkeeseen.  Petri Aaltonen / Yle
 Hyvästä joulumyynnistä on viitteitä ainakin Kaupan liiton tietojen mukaan.  Liiton jäsenkyselyssä  joulukaupan ennakoidaan tänä vuonna olevan viime vuotta virkeämpää.
 Joulumyynnillä onkin erityisen suuri merkitys erikoiskaupoille, joissa liikevaihto voi olla joulukuussa yli kaksinkertainen keskiverto kuukauteen verrattuna.
 Erilaiset aistilelut ovat tänä jouluna kysyttyjä lelukaupassa.  Petri Aaltonen / Yle
 Konttipula näkyy myös kivijalkaliikkeiden hyllyissä ja hinnoissa
 Tänä vuonna joulumyyntiin tuo omat haasteensa  maailmanlaajuinen kuljetuskriisi , joka näkyy myös mikkeliläisten kivijalkaliikkeiden hyllyissä.
 – Konttipulat ja muut vaikuttaa myös meidän toimialan tavaraliikenteeseen. Ei välttämättä tule kaikki niin kuin oli suunniteltu. Mutta onneksi meillä on paljon pienempiä toimittajia, paikallisia ja kotimaisia, joiden kanssa pyritään tekemään yhteistyötä, sanoo Lemmikkitarvike Riemu Mikkelin kauppias  Maarit Karhu-Teiskonen.
 Kuljetuskriisi on nostanut tavaroiden hintoja.
 – Hinnat nousee aika hurjaa tahtia, ja toimittajat vaihtelee systeemejä tämän tästä. Mutta korona on opettanut semmoiseen muutokseen, ettei vielä yöunet ole tämän takia menneet, Karhu-Teiskonen sanoo.
 Karhu-Teiskosella on yli parinkymmenen vuoden kokemus lemmikkitarvikebisneksestä. Hän on nähnyt alaa niin kauppaketjun näkökulmasta kuin viimeiset neljä vuotta oman kivijalkaliikkeen kautta.
 Moni lemmikin omistaja haluaa muistaa karvakaveriaan jouluna. Maarit Karhu-Teiskonen auttaa sopivan lahjan hankkimisessa.  Petri Aaltonen / Yle
 Niin Karhu-Teiskosen kuin Tanttarinkin liikkeellä on verkkokaupat kivijalkaliikkeiden rinnalla. Molemmat yrittäjät myöntävät verkkokaupan olevan tekijä, joka pitää yrityksen elinvoimaisena.
 – Kyllä se meillä ainakin on aikamoinen elinehto. Ensin on kupit olleet niin päin että kivijalka on mahdollistanut sen verkkokaupan synnyttämisen ja kehittämisen, mutta kyllä se alkaa kääntyä niin päin että kohta se on niin että verkkokauppa mahdollistaa sen kivijalan, Karhu-Teiskonen sanoo.
 Palvelu on valttia
 Siinä missä isot kauppaketjut kilpailevat jouluasiakkaista marraskuisilla massiivisilla alekampanjoilla, luottavat kivijalkaliikkeiden yrittäjät muihin keinoihin.   – Totta kai palvelu on yks valtti, ja asiakaslähtöisyys. Myös se että, liikkeeseen on helppo tulla ja tuotteilla on helppo saatavuus, Tiina Tanttari kertoo.
 Lemmikeille on myynnissä joulusomisteita siinä missä ihmsillekin.  Petri Aaltonen / Yle
 Kaupan liiton kyselyn mukaan yli neljäsosa kaupoista ennakoi joulumyynnin aikaistuvan tänä vuonna. Mitä lähemmäs joulua mennään, kasvaa kivijalkaliikkeiden merkitys.
 – Kyllähän se lemmikin joululahjan ostaminen asettuu täällä kivijalassa viimeisiin päiviin ennen joulua. Että kun kaikki muu on jo hoidettu, niin sitten käydään hakemassa koirallekin se joululahja, Karhu-Teiskonen sanoo.
 Myös lelukaupasta lahjoja hankitaan viimeisiin aukiolohetkiin saakka.
 – Aatonaattoon asti lelukaupan ovi käy ja sitten rauhoitutaan vasta jouluun, Leikin lahjan yrittäjä Tiina Tanttari sanoo.
 Aiotko sinä suosia kivijalkakauppoja jouluostoksissasi? Voit keskustella aiheesta 1.12. klo 23.00 saakka.
 Lue lisää:
 Osa joululahjoista loppuu kaupoista poikkeuksellisen aikaisin, ennustavat kauppiaat: erityisesti viihde-elektroniikka hupenee hyllyistä

Tiina Tanttari perusti lelukaupan keskellä koronaa ja yllättyi kysynnästä – kivijalkaliikkeissä odotetaan hyvää joulumyyntiä jo toista kertaa peräkkäin


Summary: Aluevaaleille ei ole käymässä kuin kuntavaaleille, jotka siirrettiin koronatilanteen takia. Nyt kansasta on niin suuri osa rokotettu, ettei vaalien siirtämiselle ole vaalijohtaja Arto Jääskeläisen mukaan tarvetta.

Uuden virusmuunnoksen mutkistama koronatilanne ei muuta vaalisuunnitelmia. Aluevaalit pidetään Suomessa 23. tammikuuta 2022.
 Aluevaaleille ei ole käymässä siis kuntavaalit. Kuntavaalit siirrettiin koronatilanteen takia. Vaalien siirtämistä ei ole edes harkittu, kerrotaan oikeusministeriöstä.
 Oikeusministeriön vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  sanoo, että vaalien siirtoa ei ole mietitty eikä tällaisia ehdotuksia ole tullut puolueilta.
 – Oikeusministeriön näkemys on, että vaaleja ei ole syytä siirtää.
 Kuntavaalit päätettiin viime keväänä siirtää koronatilanteen takia, mutta silloin tilanne oli Jääskeläisen mukaan eri.
 – Viime helmikuussa, kun kuntavaalit päätettiin siirtää, rokotukset olivat vasta alussa. Nyt yli 80 prosenttia suomalaisista on rokotettu. Rokotukset suojaavat vaalivirkailijoita ja äänestäjiä.
 Ennakkoäänestykset aluevaaleihin alkavat 12. tammikuuta eli 1,5 kuukauden kuluttua.
 Uudet vaalit
 Aluevaalit ovat Suomessa ensimmäistä kertaa. Uudistuksessa maahan perustetaan 21 hyvinvointialuetta ja niille siirretään kunnista vastuu sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisestä.
 Helsingin kaupunki ei ole hyvinvointialue eikä kuulu mihinkään hyvinvointialueeseen eikä siellä siten toimiteta aluevaaleja.
 Oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläinen sanoo, ettei tarvetta vaalien siirtämiselle ole. Kuva on vuodelta 2018.  Jani Saikko / Yle
 Kuntien budjeteista ja työntekijöistä merkittävä osa siirtyy hyvinvointialueille. Pirkanmaalle syntyy Suomen suurin hyvinvointialue, jolla on noin 18 000 työntekijää ja sen budjetti on noin kaksi miljardia euroa.
 Hyvinvointialue tarkoittaa sitä, että esimerkiksi Tampereen kaupungin menot pienenevät 64 prosenttia.
 Hyvinvointialueen ylintä päätösvaltaa käyttää aluevaltuusto, jonka jäsenet ja varajäsenet valitaan aluevaaleilla. Vaalit ovat välittömät, salaiset ja suhteelliset ja vaaleissa on yhtäläinen äänioikeus. Valtuuston toimikausi on neljä vuotta.
 Hyvinvointialuelaissa säädetään, että pienimmillä alueilla valitaan kuitenkin vähintään 59 valtuutettua ja suurimmilla vähintään 89 valtuutettua. Ensimmäisissä aluevaaleissa valitaan kuitenkin nämä vähimmäismäärät valtuutettuja.
 Aluevaalit toimitetaan samanaikaisesti kuntavaalien kanssa vuodesta 2025 lukien. Ensi vuonna ne ovat erilliset.
 Näillä koronaohjeilla mennään
 Korona aiheuttaa erityisjärjestelyjä myös aluevaaleihin. Aluevaalit ovat talvella, eli käytännössä äänestäminen tapahtuu sisätiloissa.
 Tämä ei Arto Jääskeläisen mukaan muodostu ongelmaksi, koska turvallisuudesta on huolehdittu, kuten kuntavaaleissa.
 Äänestämään tullaan maski päällä. Pidetään turvavälit. Paikalla on käsidesiä. Paikalle saa tuoda oman kynän, mutta sitä ei ole pakko tuoda. Tiloja tuuletetaan ja puhdistetaan säännöllisesti.
 Vaalivirkoilijoille ei tehdä koronapikatestiä. Muutamissa kunnissa on aluevaaleissakin drive-in-piste.
 Tällainen on Jääskeläisen mukaan esimerkiksi Sastamalassa.

Aluevaalien siirtämistä ei ole harkittu – tällaisia varotoimia tammikuun vaaleihin on tulossa koronan takia


Summary: Sairaanhoitopiireistä hieman yli puolet on leviämisalueita, joissa voidaan käyttää koronapassia vaihtoehtona rajoituksille.  Selvitimme, kuinka innokkaasti rokotteita nyt otetaan eri puolilla maata.

Tamperelaiset ovat intoutuneet ottamaan rokotuksia niin vilkkaasti, että rokotuspaikoille on syntynyt ruuhkia. Viime viikonloppuna monessa pisteessä tehtiin kävijäennätyksiä. Esimerkiksi Koskikeskuksessa rokotteet loppuivat kesken, ja niitä piti hakea lisää.
 – Kysynnän kasvuun ei ole pystytty ihan niin nopeasti vastamaan. Ruuhkaa on tullut erityisesti siellä, mihin ei tulla ajanvarauksella, sanoo hoitotyön päällikkö  Birgit Aikio  Tampereen kaupungilta.
 Tilastot vahvistavat kysynnän kasvun. Marraskuun toisella viikolla Tampereella annettiin 2 767 koronarokotetta. Kolmannella viikolla rokotuksia oli 3 648 ja neljännellä eli viime viikolla jo 4 527. Birgit Aikion mukaan syynä on pari viikkoa sitten käyttöön otettu koronapassi.
 Birgit Aikion mukaan koronapassi on nostanut rokotusintoa Tampereella selvästi. Marjut Suomi / Yle
 – Ihan selvästi on nähtävillä se, että empivätkin ovat päättäneet rokotteen ottaa, jotta pääsevät tapahtumiin ja ravintoloihin, joissa koronapassi vaaditaan.
 Vastaavaa piikkiä ei vielä näy koko Pirkanmaan laajuudella. Koronapassi näyttää innostaneen erityisesti tamperelaisia nuoria, arvioi Tampereen yliopistollisen sairaalan infektioyksikön apulaisylilääkäri  Reetta Huttunen .
 – Muutos näkyy selvästi nuorissa ikäryhmissä. Tampereella tämä on selvästi tavoittanut hyvin ihmisiä. Tampereella kaikissa nuorten aikuisten ikäryhmissä on saavutettu ensimmäisen rokotteen osalta 80 prosentin raja.
 Ykkösrokotteiden menekki kasvoi Vaasassa
 Yle kysyi rokotusinnosta kaikista manner-Suomen sairaanhoitopiireistä. Viisitoista vastasi, ja niistä kuusi kertoi rokottamisen piristyneen viime aikoina.
 Pirkanmaan lisäksi ainakin jonkinlaista kasvua on ollut Etelä-Karjalan, Etelä-Pohjanmaan, Kanta-Hämeen, Länsi-Pohjan ja Vaasan sairaanhoitopiireissä. Kaikki ovat leviämisalueita, joissa voi käyttää koronapassia vaihtoehtona rajoituksille. Leviämisalueita on  THL:n mukaan  tällä hetkellä 13.
 Heikki Kaukorannan mukaan koronapassin käyttöönotto on lisännyt erityisesti ensimmäisten rokotusten ottamista- Yle/Anne Teir-Siltanen
 Vaasan sairaanhoitopiirissä on havaittu, että ykkösrokotteiden menekki on selvästi virkistynyt. Vaasan kaupungin johtava ylilääkäri  Heikki Kaukoranta  kertoo, että vaatimus koronapassista on selvästi piristänyt nimenomaan ykkösrokotteen ottamista. Niitä menee nyt noin 20 prosenttia enemmän kuin pari viikkoa sitten.
 Esimerkiksi viime viikolla Vaasassa annettiin kaikkiaan 1 882 koronarokotetta. Näistä ykkösrokotteita oli 217, ja niiden ottajista nuoria aikuisia oli 170. Määrällisesti eniten otetaan kuitenkin kolmansia rokotteita.
 Tampereella ei ole tilastotietoa siitä, kuinka suuri osa viime aikoina rokotetuista on ollut ensimmäisen rokotteen ottajia. He näyttävät kuitenkin suosivan pop up -rokotustapahtumia ja kaupunkia kiertävää rokotebussia. Niissä jopa puolet asiakkaista on ensimmäisen rokotteen ottajia.
 HUS: Koronapassin vaikutus kohtuullisen vaatimaton
 Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä koronapassi on piristänyt rokotusten ottamista. HUSin vs. johtajaylilääkärin  Jari Petäjän  mukaan kyse ei ole mistään suuresta lisäyksestä.
 – Vaikutus jäi kuitenkin määrällisesti kohtuullisen vaatimattomaksi ajatellen sitä, kuinka paljon rokottamattomia väestössä on.
 Jari Petäjä kertoo, että koronapassi voi pääkaupunkiseudulla tulla pian käyttöön myös 20 hengen yleisötilaisuuksissa ja yleisissä kokouksissa. Matti Myller / Yle
 Koronapassin käyttöönotto ei myöskään kiihdyttänyt rokotustahtia pitkällä aikavälillä. Petäjä arvelee, että tilanne voi kuitenkin olla muuttumassa.
 – Koronapassin arvo on tietyllä tavalla noussut merkittävästi, kun ravintolarajoitukset ovat nyt aivan toisella tasolla kuin ennen.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä kertoi maanantaina suosittavansa Etelä-Suomen aluehallintovirastolle, että pääkaupunkiseudulla sisätiloissa järjestettävien yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten osallistujamäärä rajataan 20 henkilöön. Toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus välttyä rajoituksilta ottamalla käyttöön koronapassi.
 – Epidemiatilanne on tällä hetkellä erittäin hankala ja tartunnat leviävät aivan liian nopeasti etenkin rokottamattomassa väestössä, sanoo vs. johtajaylilääkäri Jari Petäjä.
 Petäjän mukaan nyt on nopeasti tehtävä kaikki voitava, jotta sairaanhoidon kuormituksen huippua saataisiin tasattua vuodenvaihteen tienoille.
 Rokotebussi kurvaa Etelä-Pohjanmaalla
 Etelä-Pohjanmaan rokotuskattavuus on ollut maan alhaisimpia. Nyt rokottautumisessa näkyy piristymisen merkkejä, kertoo Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Elina Kärnä.  Varsinaisia ruuhkia ei ole ollut, mutta rokotuksiin on hakeuduttu viime viikkoina aiempaa enemmän.
 Liikkuvasta rokotusyksiköstä on hyviä kokemuksia. Rokotebussi kiersi alkuun eri puolilla Seinäjokea, mutta se on ollut myös sairaanhoitopiirin käytössä pitkin maakuntaa.
 Etelä-Pohjanmaallakin rokotuksiin hakeudutaan nyt aiempaa enemmän, sanoo Elina Kärnä.  Kati Ala-Renko / Yle
 Myös Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirissä on huomattu, että rokoteajat vaikuttaisivat menevän nyt aiempaa nopeammin. Tarkempaa tietoa ei tällä hetkellä ole.
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirissä koronapassi on lisännyt rokotuksiin hakeutumista, mutta ei merkittävästi. Ykkösrokotteita on mennyt etenkin walk in -rokotuspäivässä Hämeenlinnassa. Walk in -rokotuspäiviä on tulossa joulukuussa lisää.
 Lappeenrannan lentokentälle lisää henkilöstöä
 Jonkinlaisesta ruuhkasta kertoo Tampereen lisäksi Lappeenranta. Lappeenrannassa oli maanantaiaamuna ruuhkaa, kun asiakkaat hakivat sekä korona- että influenssarokotuksia. Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin Eksoten terveyspalvelujen johtaja  Tuula Karhula  kertoo, että koronapassi ja koronavirusmuunnos omikron ovat jonkin verran lisänneet intoa rokottautumiseen.
 Tuula Karhulan mukaan Lappeenrannassa ihmiset hakeutuvat nyt sekä korona- että influenssarokotuksiin. Kari Saastamoinen / Yle
 Karhulan mukaan Eksote pyrkii järjestämään lisähenkilöstöä rokotuksiin ja terveysneuvontaan Lappeenrannan lentokentälle. Kentältä lennetään muiden muassa Bergamoon, Berliiniin, Memmingeniin, Wieniin ja Budapestiin.
 Toisaalta Etelä-Karjala on edelleen Suomen huippua rokotuskattavuudessa. Ensimmäisen rokotuksen on saanut 88,9 prosenttia väestöstä ja toisen 85,6 prosenttia väestöstä.
 Omikronista odotetaan lisätietoa
 Useimmat sairaanhoitopiirit kertovat, että rokotusinnossa ei ole näkynyt viime aikoina erityisiä piristymisen merkkejä. Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla ravintolarajoitukset astuivat voimaan jo lokakuussa. Koronapassi otettiin käyttöön 16. lokakuuta, joten se ei ole enää mikään uusi ilmiö.
 Liikkuvasta rokotusyksiköstä on hyviä kokemuksia sekä Pohjanmaalla että Tampereella. Tässä jonotetaan bussin Tampereen Tesomalla. Timo Turpeinen / Yle
 Miten tilanteeseen sitten vaikuttaa maailmalla huolta aiheuttava omikronmuunnos? HUSin vs. johtajaylilääkäri Jari Petäjän mukaan sitä on vielä liian aikaista arvioida.
 – Olemme muun maailman tavoin todella jännittyneitä kuulemaan variantin käyttäytymisestä.
 Myös Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri hallintoylilääkäri  Juhani Grönlund  kertoo, että omikrontilanteen kehittymistä seurataan jatkuvasti. Erityisesti kiinnostavat tiedot mutaation tartuttavuudesta ja leviämisestä. Grönlundin mukaan uusi tieto otetaan huomioon juhlapyhien varautumissuunnitelmissa.
 Lue lisää:
 THL:n Mika Salminen: Omikronmuunnoksen leviäminen Suomeen on vääjäämätöntä, paniikkiin ei silti ole syytä
 Mitä haluaisit tietää uudesta omikronmuunnoksesta? Ehdota kysymyksiä, etsimme niihin vastaukset
 Koronataistelussa on edetty toivonkipinästä aina uuteen pettymykseen – psykologi nostaa esiin kolme seikkaa, joita pohtia omassa ajattelussa

Koronapassi lisäsi rokottautumisintoa vain osalla alueista – Tampereen rokotuspaikoilla tehtiin viikonloppuna kävijäennätyksiä


Summary: Jääkäriprikaatissa varushenkilöille teetettiin harjoitus, jossa heidän päältään ajettiin panssarivaunulla. Jääkäriprikaatin mukaan koulutus on täysin turvallinen ja luo yhteishenkeä ja armeijamuistoja.

Puolustusvoimissa varushenkilöitö koulutetaan paikoin rankoinkin menetelmin. Osa koulutuksista kysyy fyysistä kuntoa, osa lähinnä henkistä kanttia tai rohkeutta. Puolustusvoimien mukaan niiden merkitys on muun muassa yhteenkuuluvuuden tunteen luomisessa tai yhteisten armeijamuistojen kerryttämisessä.
 Lue myös:   Komentaja tviittasi videon, jossa panssarivaunu ajaa varushenkilöiden päältä – tästä harjoituksessa on kyse
 Millaisissa rankoissa koulutuksissa sinä olit mukana armeija-aikana? Millainen merkitys "miehuuskokeilla" tai rohkeustesteillä on nykyaikaisten, monimutkaisten hybridikonfliktien maailmassa?
 Vastaa kyselyyn ja osallistu jutun tekemiseen!

Millaisia muistoja sinulla on armeijan rankoista koulutuksista? Kerro kokemuksesi, teemme juttua


Summary: Yhdysvaltain presidentti Joe Biden sanoo, että uusia rokotteita pystytään kehittämään tarvittaessa vauhdilla. Modernan johtajan kommentit aiheuttavat uutta epävakautta osakemarkkinoilla.

Lääkeyhtiö Modernan toimitusjohtaja sanoo, että nykyisten koronavirusrokotteiden teho omikronmuunnosta vastaan on vähäisempi kuin viruksen aikaisempia muotoja vastaan.
 Omikronmuunnoksen mittavat mutaatiot ja sen nopea leviäminen eteläisessä Afrikassa viittaavat siihen, että nykyisiä rokotteita täytyy päivittää vuodenvaihteessa, sanoo Modernan  Stéphane Bancel  tänään tiistaina  Financial Times -lehden  haastattelussa.
 Bancelin mukaan voi kestää kuukausia, ennen kuin lääkeyhtiöt saavat valmistettua omikronia varten uudistettuja rokotteita suurelle yleisölle.
 Omikronmuunnoksen tarttuvuudesta ja vakavuudesta sekä rokotteiden tehosta sitä vastaan ei ole vielä vedenpitävää tietoa. Maailman terveysjärjestö WHO sanoo, että lisää tietoa saadaan lähiviikkoina.
 Viikonloppuna osakemarkkinat vavahtelivat uusien liikkumisrajoitusten pelossa, mutta maanantaihin mennessä pörssikurssit näyttivät jo olevan tasaantumaan päin.
 Bancelin tuoreet kommentit ovat tänään laittaneet markkinat jälleen syöksyyn.
 Biden: Uudistettuja rokotteita kehitetään tarvittaessa
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  pyrki eilen maanantaina rauhoittelemaan koronaviruksen uudesta omikronmuunnoksesta huolestuneita ihmisiä.
 – Tämä uusi muunnos aiheuttaa huolta, mutta paniikkiin ei ole syytä, Biden sanoi televisiopuheessa.
 Presidentti sanoi, että Yhdysvallat ei ole asettamassa uutta sulkutilaa omikronmuunnoksen vuoksi. Hän kehotti kansalaisia rokottautumaan, huolehtimaan käsihygieniasta ja käyttämään maskeja.
 Bideni sanoo uskovansa, että nykyiset rokotteet suojaavat hyvin myös omikronmuunnoksen aiheuttamaa vakavaa tautimuotoa vastaan. Yhdysvaltain hallinto seuraa kuitenkin tilannetta yhdessä lääkeyhtiöiden kanssa.
 – Siinä toivottavasti epätodennäköisessä tapauksessa, että uudistettuja rokotteita tai tehosterokotuksia tarvitaan uuden muunnoksen hillitsemiseen, nopeutamme niiden kehittämistä ja jakamista, Biden lupasi.
 Talviolympialaiset haasteen edessä
 Omikronmuunnos on levinnyt vauhdilla useisiin maihin ympäri maailmaa. WHO pitääkin globaalia leviämistä erittäin suurena riskinä.
 Viimeisimpänä uutta muunnosta on havaittu muun muassa Japanissa, joka on nyt sulkenut rajansa ulkomaalaisilta matkailijoilta.
 Kiina ilmoitti tänään tiistaina, että omikronin leviäminen aiheuttaa uusia haasteita talviolympialaisille, jotka on tarkoitus järjestää Pekingissä helmikuussa.
 Kiina ja Intia lupasivat lähettää uusia koronarokotteita Afrikkaan. Omikronmuunnosta havaittiin ensimmäisenä eteläisessä Afrikassa, ja alhaisen rokotekattavuuden vuoksi mantereen onkin pelätty olevan otollinen syntysija uusilla virusmuunnoksille.
 Lue lisää:
 Tuoreimmat tiedot koronavirustilanteesta
 THL:n Mika Salminen: Omikronmuunnoksen leviäminen Suomeen on vääjäämätöntä, paniikkiin ei silti ole syytä
 Tutkija näkee uudessa omikronmuunnoksessa huolestuttavia merkkejä – STM:n Puumalainen: Tuskin vaikuttaa kotimaan jouluun
 Etelä-Afrikan presidentti tuomitsee omikronin vuoksi asetetut matkustuskiellot – Ramaphosan mukaan aluetta syrjitään epäoikeudenmukaisesti
 Omikronmuunnos leviää yhä laajemmalle – WHO:n mukaan kyseessä on ”erittäin korkea” maailmanlaajuinen riski

Modernan toimitusjohtaja epäilee nykyisten rokotteiden tehoa omikronia vastaan


Summary: Perussuomalaisten eduskuntaryhmän vaihtoehtobudjetti keventäisi verotusta ja leikkaisi kehitysyhteistyörahoista puoli miljardia euroa.  Eduskunta keskustelee opposition vaihtoehtobudjeteista keskiviikkona 1.  joulukuuta.

Perussuomalaisten eduskuntaryhmän tänään tiistaina julkistetun vaihtoehtobudjetin kärkiteemoja ovat maahanmuuttokulujen leikkaaminen, Euroopan unionin aiheuttamien menojen karsiminen ja polttoaineverojen keventäminen.
 Perussuomalaiset alentaisi liikenteen polttoaineveroa 254 miljoonalla ja lämmityspolttoaineveroa sadalla miljoonalla eurolla. Työn verotusta vaihtoehtobudjetissa kevennettäisiin 145 miljoonalla eurolla alentamalla työtulon vähennystä.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  linjaa, että kansalaisten ostovoimaa on vahvistettava.
 – Asumisen ja autoilun kustannuksia ja myös työn verotusta on kevennettävä. Perussuomalaisten vaihtoehtobudjetista tehdyn vaikutusarvion mukaan tämä hyödyttäisi yksinasuvia 90 euroa vuodessa, pariskuntia 220 euroa ja lapsiperheitä 319 euroa, Tavio listaa perussuomalaisten verolinjan vaikutuksia.
 Perussuomalaisten mielestä työtulovähennyksen korottaminen lisää työllistymisen kannustimia etenkin pienituloisimmilla.
 – Perussuomalaiset antaa kansalaisten itse päättää, minne he työnsä tulokset käyttävät sen sijaan, että ne rahat verotuksen kautta viedään valtiolle ja sitten sosialistihallitus päättää kansalaisen puolesta, mihin ne rahat käytetään, Tavio perustelee veronkevennyksiä.
 Suomen teollisen kilpailukyvyn parantamiseksi perussuomalaiset esittää teollisuuden päästökaupan kompensaatiotuen säilyttämistä ja kauppamerenkulun väylämaksujen poistamista.
 "Suomen on aika oppia sanomaan EU:lle ei"
 Perussuomalaiset jatkaa vaihtoehtobudjetissaan  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen EU- ja ilmastopolitiikan arvostelua..
 Vaihtoehtobudjetissa linjataan, että perussuomalaiset vastustaa "jyrkästi suomalaisten työllään maksamien verovarojen heittämistä EU:n loputtomiin tukikaivoihin".
 – Valtavan EU:n elpymispaketin sopimuksen muste on tuskin kuivunut, kun EU kaavailee jo uutta sosiaalista ilmastorahastoa.
 – Perussuomalaiset vaativat suhteellisuudentajua EU:n uusiin ilmastotoimiin, jotka osuvat kohtuuttomasti suomalaisen veronmaksajan kukkaroon. Suomen on aika oppia sanomaan EU:lle ei, perussuomalaisten eduskuntaryhmä tekee pesäeroa Euroopan unioniin.
 "Suomen tavoitteena tulee olla nolla turvapaikanhakijaa"
 Maahanmuuttokuluihin perussuomalaiset esittää useita leikkauksia. Kotouttamisen menoista perussuomalaiset säästäisi 162 miljoonaa, maahanmuuttajien vastaanottokuluista 71 miljoonaa, vastaanottokeskusten menoista 30 miljoonaa ja vastaanottorahasta 21 miljoonaa euroa.
 – Perussuomalaisella politiikalla emme enää maksa muiden maiden laskuja emmekä toimi koko maailman sosiaalitoimistona. Suomen tavoitteena tulee olla nolla turvapaikanhakijaa, vaihtoehtobudjetissa toistetaan puoluejohtaja  Riikka Purran  (ps.) sanoja.
 Perussuomalaisten vaihtoehtobudjetti vähentäisi valtion menoja yhteensä 728 miljoonaa euroa, josta kehitysavun leikkauksen osuus olisi 520 miljoonaa euroa.
 Veronkevennykset vähentäisivät valtion tuloja 681 miljoonaa euroa, joten perussuomalaisten vaihtoehtobudjettissa otettaisiin uutta velkaa 47 miljoonaa euroa vähemmän kuin hallituksen budjettiesityksessä.
 Voit keskustella tästä artikkelista 1.12.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kokoomuksen vaihtoehtobudjetti: Koulutuksen vahvistamiseen lähes 1,3 miljardin euron ohjelma
 KD:n vaihtoehtobudjetti: 500 miljoonan euron lisäpotti terveydenhoidon tilanteen parantamiseksi

Perussuomalaisten vaihtoehtobudjetti: Suurimmat kevennykset polttoaineveroihin


Summary: Lääkäripula on johtanut terveydenhoidon ruuhkautumiseen Kainuussa ja etenkin Kajaanissa. Jonoja yritetään purkaa kasvattamalla etävastaanoton määrää.

Kajaanissa potilas joutuu odottelemaan kiireetöntä hoitoaikaa jopa kolme kuukautta. Kunnassa tavoitteena on hoitaa kiireettömät puhelut kolmessa päivässä. Nyt niihin menee viikko.
 Vaikea tilanne on jatkunut tämän syksyn.
 Taustalla on henkilöstöpula ja työntekijöiden haluttomuus ottaa käyttöön etävastaanoton työkaluja, kuten esimerkiksi omasote-palvelua, kertoo Kainuun soten vastaanotto- ja terveyspalvelujen vastuualuepäällikkö  Arja Horto .
 Horton mukaan tällä hetkellä Kajaanissa pääterveysasemalla lääkäreitä on kuusi ja yhtä monta paikkaa on täyttämättä. Myös sairaanhoitajien paikoista on täytettynä vain puolet.

 Lääkäripula  on ollut merkittävä ongelma Kainuussa aikaisemminkin , eikä helpotusta ole näköpiirissä.
 Muualla Kainuussa jonoja onnistuttiin lyhentämään
 Jonoton hoitomalli. Sen myötä Sotkamossa, Kuhmossa ja Suomussalmella hoitoa saa nyt seitsemässä päivässä hoidontarpeen arvioinnista. Kajaanissa toimintamallin käyttöönotto ei ole onnistunut.
 Mallin tavoitteena on kasvattaa etävastaanotolla hoidettujen potilaiden osuutta.
 Näin jonoja pyritään purkamaan Jonottomaan hoitomalliin siirtyminen aloitettiin pilotilla Sotkamossa 1.6.2020. Samana vuonna malli otettiin käyttöön Kuhmossa, Kajaanissa ja Suomussalmella. Pienemmät kunnat Paltamo, Ristijärvi ja Hyrynsalmi aloittavat mallin käytön tämän hetkisten suunnitelmien mukaan ensi vuonna. 10 miljoonan euron säästötavoitteet ja henkilöstöpula tuovat lisäpainetta kustannusten kasvun hillitsemiseksi.
 Uudistus vastaa henkilöstöpulaan ja tulossa olevaan seitsemän päivän hoitotakuuseen.
 Hallituksen esity s seitsemän päivän hoitotakuusta terveydenhuollossa on lausuntokierroksella. Hoitotakuu tulisi voimaan hyvinvointialueiden perustamisen yhteydessä vuonna 2023.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan nyt lähes kaksi kolmasosaa kunnista ja kuntayhtymistä pystyy varmistamaan hoidon saannin viikossa. Jonottomalla hoitomallilla on purettu terveydenhuollon jonoja myös muualla Suomessa.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että yhteydenottoon pyritään vastaamaan joko samana tai viimeistään seuraavana päivänä. Potilaan hoidosta vastaa yhteydenottoon vastannut sairaanhoitaja, joka pyrkii auttamaan yhteydenottajaa heti, eikä aseta häntä jonottamaan aikaa. Tarvittaessa potilas siirretään lääkärille.
 Lääkärit ja sairaanhoitajat työskentelevät yhteisessä tilassa, jossa sairaanhoitaja voi tarvittaessa kysyä ohjetta lääkäriltä tai ohjata puhelun suoraan hänelle. Samalla hoidosta vastaava ammattilainen antaa potilaalle suoran puhelinnumeron.
 Vastuualuepäällikkö Horton mukaan merkittävä muutos hoitomallissa on se, että esimerkiksi sairaanhoitajat eivät varaa aikoja lääkärille, vaan he itse hallitsevat omia aikojaan.
 – Jokainen ammattilainen itse ratkaisee, pyytääkö asiakkaan vastaanotolle, kun sen katsoo tarpeelliseksi, hän tarkentaa.
 "Jos näennäisesti ei ole jonoja, se ei kerro lääketieteellisestä laadusta mitään"
 Uutta toimintamallia on kritisoitu paineesta hoitaa suuri osa potilaista etävastaanotolla, jolloin diagnoosia ei kaikissa tilanteissa pystytä tekemään.
 Muun muassa  Kainuun sanomien mielipidepalstalla  on nostettu ongelmia esille. Yksi kirjoittaneista on yleislääketieteen erikoislääkäri  Merja Ruha . Hän työskenteli vuodesta 2012 Kuhmon terveysasemalla ja irtisanoutui lokakuussa, koska ei kokenut pystyvänsä tekemään työtään koulutuksensa periaatteiden mukaisesti.
 Oulun yliopisto ilmoitti marraskuussa, että se ei pidä Kainuun terveysasemia soveltuvina paikkoin a lääketieteen opiskelijoiden harjoittelulle  (Kainuun sanomat).
 Ruhan mukaan toimintamallia on markkinoitu hoidon nopealla alkamisella ja jonojen poistumisella. Hänen kokemuksensa kuitenkin on, että vaikutukset ovat kosmeettisia.
 – Jos näennäisesti ei ole jonoja, se ei kerro lääketieteellisestä laadusta mitään.
 Ruha kertoo, että hänellä on ollut vain nimellinen mahdollisuus ottaa potilaita vastaanotolleen. Käytännössä puhelinjonojen purkamisen ohessa ei ole ollut aikaa vastaanottaa potilaita.
 Hän tarkentaa, että etävastaanotolla on paikkansa, mutta hänestä sitä pitäisi käyttää harkiten.
 Ruha kertoo, että keskeistä on potilaan hoitoon pääsy ja potilaan terveyshyöty. Hänestä paras olisi hybridimalli.
 – Näppituntuma on, että paljon on ollut asiakkaiden siirtelyä ammattilaiselta toiselle.
 Vastuualuepäällikkö Horton mukaan potilasvahinkoilmoituksien määrä ei ole kasvanut. Hän toivoo, että potilas antaisi palautetta, jos on kokenut saaneensa huonoa hoitoa.
 – Henkilöstö on suurin kuluerä, mutta haluamme pitää siitä kiinni. Sote-uudistuksen tavoite on, että ei tarvitsisi lakkauttaa yksiköitä, vaan pystyisimme tarjoamaan palveluita jokaisessa kunnassa.
 Keskustelu on auki 1. joulukuuta kello 23:een asti.

Kiireettömään hoitoon kuukausien jono Kajaanissa – muualla maakunnassa ongelmia on ratkottu etähoidolla, mutta lääkäreistä siinä on riskejä


Summary: Tutkijoiden ideoimassa Suomen liittovaltiossa olisi nykyistä vähemmän hallinnollisia alueita ja niillä enemmän tehtäviä. Osavaltiot myös kilpailisivat keskenään verotuksella ja palveluillaan.

Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVA:n tutkijat ovat ajatelleet Suomen maakunnat uusiksi. Alueuudistuksessa ei tehtäisikään hyvinvointialueiden tilkkutäkkiä, vaan Suomi jaettaisiin kymmeneen osavaltioon ja Suomi koostuisi niiden muodostamasta liittovaltiosta Sveitsin malliin.
 Maakunnille on annettava riittävästi valtaa, tehtäviä ja välineitä toiminnan rahoittamiseksi omilla tuloilla, jotta alueuudistuksen kaltaisesta vallan hajauttamisesta ja uudesta hallinnon tasosta olisi hyötyä, kirjoittavat EVA:n vieraileva tutkija, sveitsiläinen  Natanael Rother , tutkimuspäällikkö  Ilkka Haavisto  ja toimituspäällikkö  Sami Metelinen  EVA:n Raportissa Suomen Yhdysvallat.
 Tutkijat ehdottavat Sveitsin oppeihin nojautuen, että Suomesta tehtävässä liittovaltiossa kaikki tehtävät, joita ei ole välttämätöntä hoitaa valtion tasolla, siirretään alempien tasojen hoidettavaksi. Osavaltiot huolehtisivat sosiaali- ja terveydenhuollon lisäksi esimerkiksi joukkoliikenteestä, omasta infrastruktuuristaan, aluekehityksestä ja toisen asteen koulutuksesta, EVA:n tiedotteessa kerrotaan.
 Osavaltiot olisivat Uusimaa, Aura, Häme, Uusi Karjala, Kaleva, Untamola, Pohjanmaa, Pohjola, Lappi ja Ahvenanmaa.
 Ne rakentuvat olemassa olevien maakuntien, työssäkäyntialueiden ja alueiden elinkeinorakenteen pohjalle. Osavaltioita on oltava maakuntia vähemmän, jotta jokainen niistä olisi väestöltään ja taloudeltaan riittävän vahva menestyäkseen itsenäisenä.
 – Tärkeintä osavaltiossa on sen asukkaiden itsehallinto, joka mahdollistaa osavaltiolle paikallisiin olosuhteisiin parhaiten sopivien ratkaisujen tekemisen. Osavaltioita on oltava myös riittävän monta, jotta niiden välille voi syntyä kilpailua yrityksistä ja asukkaista, sanoo EVAn tutkimuspäällikkö Ilkka Haavisto.
 – Osavaltiot voivat kilpailla esimerkiksi verotuksella ja palveluiden laadussa. Kilpailu kannustaa jokaista osavaltiota etsimään omia vahvuuksiaan, korjaamaan heikkouksiaan ja oppimaan muilta Haavisto toteaa.

Uusi Karjala, Kaleva ja Untamola – tällaisia osavaltioita EVA:n tutkijat haluaisivat, jos Suomesta tehtäisiinkin kymmenen osavaltion liittovaltio


Summary: Barbados luopui kuningatar Elisabetista valtionpäänä oltuaan osa Britannian kuningaskuntaa lähes 400 vuotta. Maan ensimmäinen presidentti on Sandra Mason.

Maailman nuorin tasavalta, Karibianmerellä sijaitseva Barbados on nimennyt kuuluisimman kansalaisensa, poplaulaja  Rihannan  viralliseksi kansallissankariksi.
 – Jatka timantin lailla säihkymistä ja kunnian tuomista kansallesi sanoillasi ja teoillasi, minne ikinä menetkin, pääministeri  Mia Mottley  sanoi uudelle kansallissankarille, viittauksena tämän tunnettuun kappaleeseen  Diamonds .
 Näyttävät ilotulitukset sekä tanssi- ja lauluesitykset säestivät maanantain ja tiistain välisenä yönä Barbadoksen muuttumista tasavallaksi.
 Pieni, alle 300 000 asukkaan saarivaltio jätti taakseen lähes 400-vuotiset siteensä entiseen siirtomaaisäntäänsä Britanniaan. Vaikka Barbados on ollut itsenäinen valtio 1960-luvulta saakka, maa luopui nyt myös kuningatar  Elisabetista  valtionpäänä.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Maan ensimmäisen presidentin  Sandra Masonin  virkaanastujaisia juhlistettiin pääkaupungissa Bridgetownissa heti puolenyön jälkeen paikallista aikaa tiistaina.
 – Päättäväisyydellä ja yhteen ääneen julistamme, tästä päivästä ikuisuuteen, Barbadoksen parlamentaariseksi tasavallaksi, Mason sanoi.
 Juhlallisuuksiin osallistui myös Britannian kruununprinssi  Charles , joka vakuutti pitämässään puheessa Britannian ja Barbadoksen välistä ystävyyttä muuttuneesta suhteesta huolimatta.
 Barbados on 2000-luvulla tehnyt pesäeroa kolonialismin ja orjuuden varjostamaan historiaansa. Maa säilyy yhä jäsenenä Kansainyhteisössä, joka koostuu Britanniasta ja sen kymmenistä entisistä siirtomaista.
 Lue lisää:
 Kuningatar Elisabetin valtakausi Barbadoksella päättyy – maailman nuorin tasavalta syntyy tänään Karibialla
 Barbados haluaa eroon kuningatar Elisabetista
 Kansainyhteisö päätti: Britannian prinssi Charles seuraavaksi johtajaksi
 Liechtenstein, Barbados, Benin ja Seychellit – Me olemme Suomen pienimpiä vähemmistöjä

Rihanna julistettiin heti kansallissankariksi tasavallaksi muuttuneella Barbadoksella – "Jatka timantin lailla säihkymistä"


Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan vanhojen osakeasuntojen hinnat nousivat lokakuussa 3,6 prosenttia vuodentakaisesta. Suurista kaupungeista hinnat nousivat eniten Helsingissä ja Tampereella. Helsingissä kasvua oli 6,9 prosenttia ja Tampereella 4,9 prosenttia.
 Lokakuussa kiinteistönvälittäjien kautta tehtiin vajaat kaksi prosenttia enemmän vanhojen kerros- ja rivitaloasuntojen kauppoja kuin vuosi sitten.

Vanhojen osakeasuntojen hinnat nousivat lokakuussa 3,6 prosenttia vuodentakaisesta


Summary: Suomesta on toistaiseksi löytynyt kaksi koronavirustapausta, joissa epäillään olevan kyse omikronvirusmuunnoksesta. Varmistus saadaan muutaman päivän kuluessa, kun näytteet on tutkittu laboratoriossa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtaja  Mika Salminen  pitää vääjäämättömänä, että omikronmuunnos leviää myös Suomeen yksittäistapauksia laajemmin. Salminen vieraili tiistaina  Ylen aamussa  ja radion  Ykkösaamussa .
 – Maailma on yhdistetty erilaisin lento-, laiva- ja maayhteyksin. Erittäin vaikea on estää virusmuunnosten leviäminen. On aina tiedetty, että näitä tulee syntymään ja ne tulevat vähitellen leviämään. Voimme ehkä hieman hidastaa prosessia ja sillä voittaa jonkin verran aikaa, Salminen sanoo.
 Suomesta on löytynyt kaksi koronavirustapausta, joissa epäillään olevan kyse omikronvirusmuunnoksesta. Varmistus saadaan muutaman päivän kuluessa, kun näytteet on tutkittu laboratoriossa.
 THL:n mukaan molemmissa tapauksissa tartunnan saaneella on kontakti ulkomaille. Sairastuneet on määrätty eristykseen ja heidän kontaktinsa on kartoitettu.
 – Vielä ei puhuta leviämisestä vaan yksittäisistä tapauksista. On mahdollista, että tapauksia on enemmänkin, sillä emme tiedä, koska muunnos on syntynyt ja miten kauan se on maailmalla liikkunut, Salminen sanoo.
 Hätäjarrua painetaan liian herkästi
 Salminen haluaa kuitenkin rauhoitella kansalaisia uudesta koronaviruksen omikronmuunnoksesta. Uuden muunnoksen tarttuvuudesta ja vakavuudesta ei ole vielä varmaa tietoa, mutta useat maat ovat jo asettaneet matkustusrajoituksia.
 Salmisen mukaan erilaisten muunnosten ilmaantuminen oli odotettua, eikä paniikkiin ole syytä.
 – Koko maailmassa on painettu voimakkaasti hätäjarrua aika vähäisen tiedon perusteella. Jos syntyy sellaisia muunnoksia, jotka laajemmin väistäisivät rokotteita, niin sitten rokotteita muutetaan. Ihan niin kuin tehdään influenssarokotteiden kohdalla, Salminen sanoo.
 Hätäjarrun painamisessa on myös riskinsä. Salminen varoittelee, että maat rupeavat piilottelemaan tietoa uusista muunnoksista, jos se johtaa niiden eristämiseen.
 – Se ei ole kenenkään intresseissä. Pitäisi keksiä jokin parempi keino, että ei refleksinomaisesti eristetä alueita pitkän päälle, Salminen sanoo.
 Lue lisää:
 HUSin Lasse Lehtonen: Uuden rokotteen kehitys omikronmuunnosta vastaan veisi puolesta vuodesta vuoteen
 THL: Suomessa tutkitaan kahta omikronepäilyä – sairastuneet määrätty eristykseen
 Tutkija näkee uudessa omikronmuunnoksessa huolestuttavia merkkejä – STM:n Puumalainen: Tuskin vaikuttaa kotimaan jouluun

THL:n Mika Salminen: Omikronmuunnoksen leviäminen Suomeen on vääjäämätöntä, paniikkiin ei silti ole syytä


Summary: Viime päivinä moni suomalainen on saanut huijausviestejä puhelimeen, joilla voidaan kalastella käyttäjien salasanoja ja pankkitunnuksia. Viestien linkkejä ei tule avata.

Itä-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisario varoittaa aggressiivisista huijausviesteistä, jotka leviävät Suomessa.
 – Jos saat puhelimeen tekstiviestin, jossa väitetään, että sinulle on saapunut ääniviesti ja jossa on linkki, laita viesti saman tien roskakoriin, äläkä klikkaa linkkiä, neuvoo rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  Itä-Suomen poliisilaitoksesta.
 Viime päivinä moni suomalainen on saanut suomalaisista numeroista huijaustekstiviestejä, joissa kehotetaan katsomaan saapunut ääniviesti tai esimerkiksi MMS-viesti.
 Kun linkkiä klikkaa, puhelin pyytää lupaa Voicemail-nimisen ohjelman asentamiseen.
 Sen kautta puhelimeen asentuu Flubot-niminen haittaohjelma.
 – Pelkästään linkin klikkaaminen ei tee puhelimelle vielä vahinkoa, mutta jos ohjelman asentaa, puhelimeen tulee haittaohjelma, jolla on edellytykset puhelimen pankkisovellusten tietojen kalasteluun, sanoo Liikenne- ja Viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntija  Juho Jauhiainen .
 Haittaohjelma ja sen tekijä pyrkii saamaan muun muassa käyttäjän pankkitietoja ja salasanoja käyttöönsä linkin kautta.
 Rikosylikomisario Pohjolaisen mukaan rikosilmoituksia Flubot-haittaohjelman kautta kalasteltujen pankkitunnusten käytöstä ei ole vielä tehty ainakaan Itä-Suomessa, mutta ne tulevat yleensä viiveellä.
 Tekstiviestit alkavat tulla puhelimista, joihin haittaohjelma on asennettu
 Niistä puhelimista, joihin haittaohjelma on asennettu, alkaa lähteä viestinä samaa huijausviestiä eteenpäin liittymän omistajan tietämättä.
 – Suomalaisia puhelinnumeroja ei ole väärennetty, vaan ne viestit tulevat näistä haittaohjelmista saastuneista suomalaisten puhelimista, Jauhiainen kertoo.
 Haittaohjelma niin sanotusti monistaa itseään huijatuksi joutuneiden kautta, ja viesteistä kasvanut puhelinlasku tulee liittymän omistajalle.
 Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntijan mukaan puhelinnumerot, joihin viestit lähetetään, tulevat haittaohjelman kautta.
 Haittaohjelma voi mahdollistaa puhelimessa olevien yhteystietojen varastamisen.
 Myös lasten ja nuorten puhelimet voi olla hyvä tarkistaa haittaohjelman varalta. Kuvituskuva: kuvan henkilö ei liity juttuun.  Yle / Henrietta Hassinen
 Viestitulvien estäminen vaikeampaa kuin viime kesänä
 Kyseessä on viime kesältä tuttu, mutta muuntautunut ja uudestaan aktivoitunut Flubot-haittaohjelma.
 – Tämä on todella aktiivinen haittaohjelma, joka alkoi Suomessa viime viikolla. Ongelma vaivaa koko Eurooppaa, mutta Suomi on tämän hetkinen huijareiden pääkohde, Jauhiainen sanoo.
 Viime kesänä saman haittaohjelman viestitulvat pystyttiin estämään puhelinoperaattoreiden avulla, ja ongelma ei kasvanut Suomessa.
 Nyt Flubot-haittaohjelma on Jauhiaisen mukaan muuntautunut niin, että puhelinliittymiä tarjoavien operaattoreiden on vaikea estää sen toimintaa eli viestien lähettämistä.
 Toimi näin, jos puhelimeesi on asennettu haittaohjelma
 Jos asensit puhelimeesi Flubot-haittaohjelman huijausviestin kautta, helpoin tapa poistaa haittaohjelma on palauttaa puhelin tehdasasetuksille.
 Haittaohjelman voi myös poistaa sovelluksista, kun etsii sovelluksista Voicemail-sovelluksen, jossa on kasettia muistuttava logo.
 Vaihda salasanat saastuneesta puhelimesta sen jälkeen, kun olet poistanut haittaohjelman.
 Ole lisäksi yhteydessä pankkiin. Jos olet käyttänyt luottokorttia tai pankkitunnuksia puhelimellasi, tarkista, ettei luottokorttia ja pankkitilisi tietoja ole käytetty väärin.
 Rahan menetyksistä tulee tehdä rikosilmoitus.
 Puhelimestasi on voitu lähettää huijausviestejä eteenpäin, ja se näkyy puhelinlaskussa. Ota sen vuoksi yhteys myös puhelinliittymän operaattoriin.
 Lue lisää:
 Huijaustekstiviestejä lähettävä haittaohjelma ei näytä hidastumisen merkkejä – Kyberturvallisuuskeskukseen satoja ilmoituksia tietoturvaloukkauksista

Poliisi varoittaa haittaohjelmasta: älä avaa ääniviestiä sisältävää linkkiä, huijausviestit voivat kerryttää jatkossa puhelinlaskuasi


Summary: Pyhtään lentokenttää ylläpitävä yhtiö aikoo tehdä mallin siitä, miten tulevaisuuden digitaalinen lentokenttä voisi toimia.

Kymenlaaksossa sijaitseva Pyhtään lentokenttä on tällä hetkellä kuin mikä tahansa pieni lentokenttä Suomessa.
 Lentokentällä on hyvin vaihtelevaa toimintaa. Esimerkiksi maavoimat käyvät tekemässä siellä harjoituksia helikoptereilla. Kentällä sijaitsee muun muassa halli, jossa on esimerkiksi historiallisia ilma-aluksia.
 Lentokenttä on kuitenkin muuttumassa merkittävästi. Kenttää ylläpitävä yhtiö Redstone Aero Oy aikoo tehdä kentästä tulevaisuuden ilmaliikenteen tutkimuspaikan.
 Lue lisää:   Pyhtään lentokentästä Suomen sähköisen ilmailun keskus – valtio maksaa 2,5 miljoonaa euroa
 Yhtiön tarkoitus on rakentaa Pyhtään lentokentästä ainutlaatuinen malli sille, miten tulevaisuuden digitaalinen lentokenttä voisi toimia. Konkreettisesti tämä tarkoittaa esimerkiksi uuden ilmailuteknologian testaamista.
 Pyhtäällä tutkitaan esimerkiksi sitä, miten nykyinen raskas lentoliikenne ja miehittämättömät ilma-alukset voivat käyttää samaa ilmatilaa turvallisesti.
 Tulevaisuudessa ilmatilaa tarvitsevat perinteisen raskaan lentoliikenteen lisäksi esimerkiksi miehittämättömät droonit, joilla voidaan kuljettaa esimerkiksi paketteja.
 – Vaikka tilaa tuntuu olevan huikean paljon, täytyy olla tietyt säännöt, että mahdutaan samaan ilmatilaan. Siihen on olemassa teknologiset edellytykset, joita joutuu vielä vähän testaamaan ja kokeilemaan, Redstone Aero Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Esa Korjula  kertoo.

 Professori  Jorma Mäntynen  suunnittelu- ja konsultointiyritys WSP Finland Oy:stä kertoo, että miehittämättömät koneet voisivat palvella muun muassa alueiden vientiteollisuutta esimerkiksi varaosien, komponenttien tai arvokkaiden raaka-aineiden kuljettamisessa.
 – Pyhtäälle voisi laskea rahtikone, jolla on muutaman tuhannen kilon lasti. Sitä voisi jakaa drooneilla Kymenlaaksoon ja Kaakonkulmalle. Tämä on yksi asia mitä Pyhtäällä testataan.
 Lentokentälle rakennetaan tutkimuskeskus
 Pyhtään lentokentän digitaalisen mallin kehittämiseen liittyvät myös satelliittiteknologian ja etälennonjohdon käyttöönotto sekä 5G-verkon rakentaminen. 5G-verkko auttaa esimerkiksi lentokentän kunnossapidon automatisoinnissa.
 – Kiitotietä pidetään yllä nyt niin, että työntekijä ajaa traktorilla tai kuorma-autolla, jossa on harjapuhallin. 5G-teknologian avulla kiitotielle voidaan lähettää sama laite miehittämättömänä, Esa Korjula selvittää.
 Etälennonjohto puolestaan mahdollistaa usean kentän johtamisen yhdestä paikasta. Se alentaisi lentokenttien kustannuksia. Kentät myös pystyttäisiin avaamaan nykyistä joustavammin ja tehokkaammin.
 Lue lisää:   Pyhtään lentokenttä aikoo lähteä kokeilemaan lennonjohtamista etänä – pienet lentokentät halutaan ripeämmin auki esimerkiksi taksilentoja varten
 Professori Jorma Mäntynen vertaa etälennonjohtoa teams-videosovellukseen.
 – Teamsissa näemme toisemme ja materiaalit, joita haluamme näyttää. Ihan samalla tavalla voimme nähdä etälennonjohdossa toiselle kentälle. Digitaalisesti näkisimme jopa tarkemmin kiitotiellä pesäpallon kokoisen esineen, jota ei näkisi pupilleilla.
 Yksi konkreettinen askel digitaalisen lentokentän rakentamisessa Pyhtäällä otetaan ensi vuonna, jolloin alueelle ruvetaan rakentamaan tutkimuskeskusta. Sinne on sijoittumassa yliopistoja, tutkimuslaitoksia ja kaupallisia toimijoita.
 Pyhtäältä kaikkialle Suomeen
 Uuden ilmailuteknologian lisäksi Pyhtäällä testataan professori Jorma Mäntysen mukaan myös uusia liikentoimintamalleja, joiden avulla uutta teknologiaa voitaisiin hyödyntää kaupankäynnissä.
 Uuden teknologian ja liiketoimintamallien avulla pyritään saamaan kustannustehokasta liikennettä eri lentokenttien välille. Pyhtään kokemuksia on tarkoitus monistaa muille lentokentille Suomessa.
 Lue lisää:   Iso hävittäjävalmistaja aikoo kehittää sähkölentokonetta pikkuruisella lentokentällä Suomessa – täältä nousee ehkä piankin ilmaan myös droonitaksi
 – Pohjalla on se, miten elinkeinoelämän ja matkailun saavutettavuutta voitaisiin parantaa pitkien etäisyyksien maassa. Haetaan uuden aikakauden teknologiaa ja katsotaan, mitä sen avulla voidaan tehdä fiksummin, Mäntynen selittää.
 Redstone Aero Oy:n hallituksen puheenjohtaja Esa Korjula katsoo, että raskaalla reittiliikenteellä on jatkossakin paikkansa. Sen rinnalle tarvitaan kuitenkin joustavampaa lentoliikennettä kuten lentotaksit. Tämä on yksi osa Pyhtään lentokentän kehittämistä.
 – Lentokenttätaksin pitäisi toimia samalla tavalla kuin maataksin. Nyt on jo käytössä hyvin tehokasta kalustoa, joka vaihe kerrallaan muuttuu ympäristöystävällisemmäksi ja tehokkaammaksi.
 Lue lisää:
 Ehkä jo ensi vuonna droonit kuljettavat Euroopasta tilatut paketit Seinäjoelle ja takaisin – brittiläis-bulgarialainen yritys luo lentoverkostoa, johon kuuluu myös Suomi
 Kotimaan lentomatkustus ei ehkä palaa lainkaan koronaa edeltäviin määriin – liikemiehille taksilentoja

Paketit kulkevat tulevaisuudessa drooneilla – Pyhtäällä testataan, miten ne saadaan samaan ilmatilaan turvallisesti muun lentoliikenteen kanssa


Summary: Suomalaisten avustusinto oli jo ehtinyt laantua, mutta koronan aiheuttama hätä nosti joulukeräysten tuoton ennätyslukemiin viime vuonna. Tänä jouluna tuskin päästään yhtä suuriin lukemiin.

Pari vuotta sitten mikkeliläinen  Emmi Nykänen  perusti kavereidensa kanssa porukan, joka hankkii yhdessä lahjoja vähävaraisille lapsille.
 – Viime vuonna ostimme jääkiekkopelin, parit kuulokkeet ja älykellon. Toissa vuonna hankimme mikrofonin, koska eräs nuori halusi aloittaa podcastien tekemisen.
 Nykänen tovereineen käy valitsemassa sopivat lahjatoiveet Hope-yhdistyksen joulukuusesta itsenäisyyspäivän jälkeen, kun helposti toteutettavat lahjat on jo käyty poimimassa.
 – Joulu on monelle lapselle yksi vuoden kohokohdista. Siihen latautuu paljon odotuksia. Toivomme pystyvämme karsimaan edes osan pettymyksistä pois hankkimalla näitä vähän arvokkaampia lahjatoiveita, jotka jää helposti sinne Hopen kuuseen killumaan, sanoo  Pauliina Hukkanen .
 Mikkelin Hopen asiakasperheissä on noin 500 lasta, joista jokainen on esittänyt kaksi lahjatoivetta.  Jarkko Riikonen / Yle
 Porukka ei ole ajatuksineen yksin. Koronapandemian myötä viime vuoden joulukeräykset tuottivat kotimaan vähäosaisten hyväksi ennätyksellisen paljon.
 Esimerkiksi Pelastakaa Lapset ry keräsi viime jouluna 2,9 miljoonaa euroa, mikä on yli miljoona euroa enemmän kuin vuotta aiemmin. Pelastusarmeijan perinteisen Patakeräyksen tuotot nousivat neljänneksellä 1,25 miljoonaan. Hopen tuotot lähes tuplaantuivat 2,3 miljoonaan euroon.
 – Tämä kertoo ihmisten hyvästä tahdosta ja siitä, että suomalaiset ovat äärimmäisen hädän hetkellä valmiita auttamaan toisiaan, sanoo viestintä- ja varainhankintajohtaja  Sanna Kuusisto  Pelastakaa Lapset ry:sta.
 Arviot tämän vuoden keräystuloksesta varovaisia
 Ennen koronapandemian alkua suomalaisten lahjoitusinto ehti jo hiipua, kertoo Taloustutkimuksen  Hyväntekeväisyys 2020 -tutkimus .
 Joulupuu ry:n hallituksen puheenjohtaja  Doris Tuohimaa  arvioi, että auttamishalu on kasvanut muun muassa siksi, että perheiden ja nuorten ahdinko on tullut median kautta voimakkaasti esille.
 – Kun itselläkin on saattanut olla vaikeaa koronan takia ja rajoitukset ovat tuntuneet inhottavilta, niin on pystynyt paremmin samaistumaan siihen, miltä joidenkin elämässä tuntuu ihan päivittäin, Tuohimaa sanoo.
 Viime vuonna Joulupuu-keräykseen annettiin 72 000 lahjaa. Uusi verkkolahjoituskampanja e-Joulupuu tuotti noin 360 000 euroa.
 Hopen takahuoneessa odottavat laatikot, joissa lasten saamat lahjat toimitetaan perheisiin.  Jarkko Riikonen / Yle
 Koronan myötä suomalaiset haluavat kohdistaa avun lähelle, usein omalle paikkakunnalle. Esimerkiksi kehitysmaihin suuntautuvan Toisenlainen lahja -keräyksen tuotot säilyivät viime vuonna ennallaan, kertoo Kirkon Ulkomaanapu.
 Jos viime vuosi oli ennätyksellinen, niin arviot tämän vuoden keräystuloksesta ovat varovaisia.
 Pelastusarmeija tavoittelee perinteistä miljoonan euron tulosta. Hopen toiminnanjohtaja  Eveliina Hostila  arvioi, ettei tänä jouluna päästä viime vuoden tasolle.
 – Mutta luvut tulevat olemaan korkeammat kuin vuonna 2019, hän kirjoittaa sähköpostissaan.
 Ylen haastattelemista järjestöistä ainoastaan Joulupuu-keräys tavoittelee viime vuotta suurempaa keräystulosta, 100 000 pakettia ja viime joulun tasolla olevaa verkkolahjoituspottia.
 Lahjoittajilta toivotaan aktiivisuutta tänäkin jouluna, sillä pitkittynyt koronakriisi heijastuu edelleen monen suomalaisen elämään.
 – Koronakriisi on lisännyt lasten ja nuorten eriarvoistumista ja syrjäytymisriskiä. Asiantuntijat arvioivat, että koronakriisin vaikutukset lapsiperheisiin ovat vasta osittain näkyvissä. Toivomme, että ihmisten hyvä tahto kantaa tänäkin jouluna, sanoo Sanna Kuusisto Pelastakaa Lapset ry:stä.
 Osa lasten lahjatoiveista toteutetaan verkko-ostoksina. Mikkelin Hopen vapaaehtoinen Erja Hoberg avaa Postin tuomia paketteja.  Jarkko Riikonen / Yle
 Verkkokeräykset vetävät, mutta sosiaalisuutta kaivataan
 Monelle järjestölle joulukeräys on vuoden tärkein kampanja. Sen tuloilla rahoitetaan myös tulevan vuoden toimintaa.
 Koska ihmiset eivät korona-aikana ole liikkuneet kaduilla samaan tapaan kuin aiemmin, ovat lipaskeräykset ja feissaus menettäneet voimaansa. Siksi järjestöillä on aiempaa suurempi paine hankkia lahjoituksia verkon kautta.
 Verkkokeräyksestä huolimatta Pelastusarmeija ei ole luopunut perinteisistä joulupadoista korona-aikanakaan. Keräyspisteet toimivat myös kohtauspaikkoina.
 – Haluamme olla läsnä ihmisten elämässä, kohdata heidät ja toivottaa hyvää joulua. Kerääjinä on paljon vapaaehtoisia, joten tässä on myös sosiaalinen ulottuvuus, Pelastusarmeijan Viestintäsektorin päällikkö  Esa Nenonen  sanoo.
 Toteutuneita lahjatoiveita Mikkelin Hopen keräyspisteessä.  Jarkko Riikonen / Yle
 Sosiaalisuuden nimiin vannovat myös Mikkelin lahjaringin jäsenet. Pauliina Hukkanen oli hankkinut lahjoja vähävaraisille lapsille aiemminkin, mutta halusi lähteä mukaan porukkaan yhteisöllisyyden vuoksi.
 – Emmin luomassa ryhmässä on ihanaa yhteisöllisyyttä. Jokainen voi laittaa sinne haluamansa summan, omien voimavarojensa mukaan, Hukkanen sanoo.
 Samalla tutustuu uusiin ihmisiin. Hukkanen ei esimerkiksi ollut tavannut ryhmään kuuluvaa  Sini Tarikkaa  ennen Ylen haastattelua. Saman pöydän äärellä istuessaan he ovat yhtä mieltä siitä, että hyväntekeväisyyden merkitys on vain korostunut suomalaisessa yhteiskunnassa.
 – Hyväntekeväisyyttä tekemällä korostuu se, että kaikkein pienimmätkin muistetaan, eikä ketään unohdeta, Tarikka sanoo.
 Ryhmää motivoi lahjojen ostamiseen myös se, ettei kyse ole pelkästään joulusta. Parhaimmillaan lahja antaa lapselle mahdollisuuden uuteen harrastukseen.
 – Ainakin itselläni on ajatus, että voitaisiin napata toiveita, joista lapsella on iloa vuosiksi eteenpäin, Sini Tarikka sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 1.12. klo 23.00 saakka.

Joulukeräykset tuottivat viime vuonna ennätyspotin: "Suomalaiset ovat hädän hetkellä valmiita auttamaan", sanoo keräysjärjestön johtaja


Summary: Afrikkalaisten maiden – ei länsimaisten museoiden – pitää saada päättää, mitä varastetuille taide-esineille tapahtuu, kirjoittaa Ylen Afrikan-toimittaja Liselott Lindström.

Keväällä Nairobin kansallismuseossa oli näytillä jotain erikoista: tyhjiä näyttelyhyllyjä.  Invisible inventories  -näyttelyllä haluttiin muistuttaa kenialaisia siitä, mistä he jäävät paitsi.
 Vuodesta 2018 kenialaiset taiteilijat ja tutkijat ovat keränneet tietokantaa siitä, missä Keniasta brittien siirtomaa-aikana usein väkivalloin ryövätyt esineet ovat.
 Nyt tiedossa on yli 32 000 esinettä ympäri länsimaita. Moni museo tai muu instituutio ei kuitenkaan ole edes vastannut tiedusteluun, kertoo  Juma Ondeng  Kenian kansallismuseosta. Hän oli mukana perustamassa hanketta.
 Ondeng ei hankkeen alussa kannattanut esineiden palauttamista. Hän ajatteli, että parempi että ne jäävät sinne missä ovat.
 – Mutta mieli muuttui pikkuhiljaa, nyt suhtaudun asiaan todella tunteella, hän sanoo.
 Ondeng kertoo brittien tekemästä joukkomurhasta lähellä hänen kotikaupunkiaan. Chetamben ja Lumbokan joukkosurmassa tapettiin satoja ihmisiä ja varastettiin esineitä, kun britit yrittivät sinetöidä valtansa siirtomaassaan vuonna 1896.
 – En enää katso näitä esineitä esineinä. Katson niitä sotasaaliina, rajuina ihmisoikeusloukkauksina ja sosiaalisena epäreiluutena, hän sanoo.
 Invisible inventories -näyttely koostui tyhjien hyllyjen lisäksi nykytaiteesta, tiedosta varastetuista esineistä ja audiovisuaalisesta materiaalista. Lamek Orina / Inventories Programme
 Ja sitä ne ovatkin . Eri arvioiden mukaan jopa 90 prosenttia afrikkalaisista historiallisista taide-esineistä sijaitsee jossain mantereen ulkopuolella.
 Tunnetuimmat ja arvokkaimmiksi mielletyt sotasaaliit lienevät niin kutsutut Beninin pronssiesineet. Brittisotilaat varastivat esineet vuonna 1897 nykypäivän Nigeriassa sijaitsevasta Beninin kuningaskunnasta.
 Vuonna 2017 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  lupasi vierailulla Burkina Fasossa, että esineitä palautettaisiin Ranskasta takaisin Länsi-Afrikkaan maan entisiin siirtomaihin. Tänä vuonna Ranska on osittain täyttänyt lupauksensa.  Marraskuun alussa Beniniin  (siihen nykypäivän maahan) palautettiin esineitä.
 Iso-Britannia ei ole suhtautunut Ranskan palautuksiin suopeasti. Lontoon British Museumissa on valtava taide-esineiden kokoelma, jonka palauttamisesta he eivät suostu edes neuvottelemaan. Iso-Britannian lain mukaan esineet ovat museon omaisuutta, ja museo on ilmaissut pelkoa siitä, että länsimaiset museot tyhjenevät. Museo ei myöskään luota afrikkalaisten museoiden kykyyn säilyttää esineitä.
 Jim Chuchu (vas) pitää museoinstituutiota rakenteeltaan kolonialistisena.  Hänelle museot ovat lähinnä tila, jossa säilytetään esineitä. Lamek Orina / Inventories Programme
 Jim Chuchu , kenialainen taiteilija ja elokuvantekijä sekä taidekollektiivi Nest Collectiven jäsen, on ollut yksi päähenkilöistä Kenian kartoittaessa maailmalla olevia esineitä. Hän julkaisi  TEDtalkin  aiheesta kesällä.
 – Esineiden kautta ihmiset kertovat, että olimme täällä. Pyydämme esineitä takaisin, jotta voimme muistaa, keitä me olemme, hän sanoo puheessa.
 Chuchu vastaa videopuheluun, ja kertoo tarkemmin, mitä tarkoitti.
 – Esineet peilailevat sitä, mitä heimolle tai yhteisölle on ollut tärkeää. Kun ne viedään, ryöstetään myös mahdollisuus ymmärtää itseään historiassa, hän sanoo.
 Tunnetuimpia anastettuja esineitä  ovat Pokomo-heimon rumpu ja Nandi-heimon johtajahahmon kallo.
 Brittisotilaat tappoivat  Koitalel Samoein  raa’asti Nandi-heimon vastustaessa siirtomaaherroja vuonna 1905. Kallo vietiin Britanniaan, mutta ei ole varmaa tietoa siitä, missä se on.
 Kallon uskotaan olevan Pitt Rivers-museossa, joka on osa Oxfordin yliopistoa. Heimo vaatii sekä kallon palauttamista että yli 150 miljoonaa euroa kompensaatioksi siirtomaa-aikana tehdyistä hirmuteoista.
 Brittisotilaiden surmaaman Nandi-heimon johtajan kallo on yksi Keniasta viedyistä esineistä, joita vaaditaan takaisin. Lamek Orina / Inventories Programme
 British Museumin varastossa on puolestaan yli sata vuotta lojunut Pokomo-heimon pyhä rumpu, joka ei koskaan ole ollut edes esillä.
 Rumpu oli pokomoiden jumala maan päällä. Kun ontosta puurungosta ja lehmännahasta tehtyä  ngadji -rumpua soitti, ääni kantautui kaikkiin kyliin Pokomo-kuninkaan alueella.
 Kun rumpu vietiin, kuningaskunta romahti.
 Pokomo-heimon nykyinen kuningas sanoi  Washington Post-lehden  parin vuoden takaisessa haastattelussa, että rummun mukana heiltä meni ymmärrys siitä, keitä he ovat.
 – Se ei ollut pelkästään rumpu, se oli koko yhteistön sielu, selittää kansallismuseon Ondeng.
 Kenian kansallismuseo ei itse pyydä palautuksia, mutta tekee tiivistä yhteistyötä eri yhteisöjen kanssa. Siksi tietokanta halutaan julkiseksi, jotta eri heimot ja yhteisöt voivat kertoa, mitä heiltä viedyt esineet ovat tarkoittaneet heille ja vaatia niitä takaisin. Ondeng toivoo, että myös Kenian hallitus auttaisi yhteisöjä.
 – Kun jokin esine on museossa, se nähdään vain “afrikkalaisena taiteena” eikä länsimaissa ole ymmärrystä siitä, mitä se on yhteisölle tarkoittanut, sanoo Ondeng.
 Juma Ondeng kertoo, että jotkut museot ovat jakaneet tietoa kenialaisista esineistään, mutta eivät salli tietokantojensa julkaisemista. Lamek Orina / Inventories Programme
 Kevään  Invisible inventories   -näyttely oli yksi Kenian kansallismuseon suosituimmista ikinä. Se koostui tyhjien hyllyjen lisäksi nykytaiteesta, tiedosta ja audiovisuaalisesta materiaalista ja poiki laajan keskustelun sekä sosiaalisessaettä perinteisessä mediassa.
 Ondengin mielestä on ironista, että länsi läksyttää Afrikkaa jatkuvasti hyvästä hallinnosta, läpinäkyvyyden tärkeydestä ja sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta, mutta toimii esineiden osalta näin.
 – Se on ihmisoikeusloukkaus eikä siitä pääse minnekään. Esineet pitää palauttaa, koska se on oikein. Se on virheiden oikaiseminen, Ondeng sanoo.
 Chuchu sanoo, että paljon tietoa Kenian historiasta 1800-luvun loppupuolesta itsenäistymiseen vuonna 1963 puuttuu, koska esineet jotka kertovat sitä historiaa ovat poissa.
 Kolme vuotta sitten Chuchu tunsi paljon vihaa ja katkeruutta, nyt lähinnä pettymystä.
 Afrikan historiaa  kerrotaan lähinnä kolonialismin historiana. Kun taide-esineet ovat näytillä länsimaissa, se on Afrikan historian kertomista ilman ymmärrystä ja oikeaa asiayhteyttä.
 Kolonialismin aikana tuhottiin, kyseenalaistettiin ja naurunalaistettiin afrikkalaisia kulttuureja, uskontoja ja perinteitä.
 Se tuhosi identiteettejä ja itseymmärrystä, ja se on myös osasyy monelle konfliktille mantereella, toteaa Chuchu.
 Esineiden pitäminen länsimaissa on kolonialismin jatkumoa tähän päivään asti. Afrikan mailla pitäisi itse olla oikeus päättää, haluavatko esineitä takaisin. Se olisi moraalisesti oikea asia tehdä.
 Kuten afrikkalainen sananlasku kuuluu: Historia ylistää metsästäjää, kunnes leijona saa kertoa tarinansa.
 Pitäisikö entisten siirtomaaisäntien palauttaa viemänsä kulttuuriaarteet? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23:een asti.
 Lue myös : Entiset siirtomaavallat luopuvat Afrikasta viedyistä esineistä – Ranska palautti taideaarteita Beniniin, skotlantilainen yliopisto Nigeriaan

Analyysi: Afrikkalaiset taideaarteet eurooppalaisissa museoissa ovat suoraa jatkumoa kolonialismista


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Kokosimme tärkeimmät kysymykset ja vastaukset tammikuun aluevaaleista
 Tammikuussa valitaan edustajat 21 uuteen hyvinvointialueeseen, joiden kontolle siirtyy nykyisten terveyskeskusten toiminta, erikoissairaanhoito, julkinen hammashoito, neuvolat, mielenterveys- ja päihdepalvelut, pelastuspalvelut sekä moni muu asia.
 Tämä juttu kertoo, miten pääset vaikuttamaan  uuteen hyvinvointialueeseen tammikuun vaaleissa. Artikkeli on tarjolla seitsemällä eri kielellä.
 Kaivoslaista neuvotellaan valtavassa ristipaineessa
 Kaivoskriittiset kansanliikkeet osoittivat mieltään kaivoslain uudistamisen viivästymisestä sekä kaivostoiminnan aiheuttamista ympäristöriskeistä 11. marraskuuta. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Malminetsinnän koeporauksia tehdään Suomessa juuri nyt niin paljon, että kairausvälineistä voi paikoitellen olla jopa pulaa. Kaivannaisbuumi värittää  hallituksen neuvotteluita kaivoslain päivittämisestä.  Jumiutunut lakiesitys yritetään saada eduskuntaan alkuvuonna.
 Samaan aikaan vaatimukset ympäristön suojelemiseksi ovat kovat. Rautalammilla kaivossuunnitelmia vastustava  Kaisa Naukkarinen  pitää kaavailtuja lakimuutoksia vain pienenä viilauksena.
 Joulukeräysten ennätyspotti jäänee saavuttamatta
 Vapaaehtoisvoimin toimiva suomalainen hyväntekeväisyysyhdistys Hope ry tukee vähäosaisia ihmisiä. Mari Vesanummi / Yle
 Miltei kaksi vuotta kestänyt poikkeusaika on lisännyt suomalaisten halua lahjoittaa hyväntekeväisyyteen. Ennen korona-aikaa järjestöjen keräystuotot olivat laskussa, mutta viime vuoden joulukeräykset tuottivat ennätysmäärän rahaa. Järjestöt arvelevat,  ettei tänä vuonna päästä vastaaviin lukuihin .
 Yksin Keniasta on ryöstetty maailmalle yli 32 000 esinettä
 Brittisotilaiden surmaaman Nandi-heimon johtajan kallo on yksi Keniasta viedyistä esineistä, joita vaaditaan takaisin. Lamek Orina / Inventories Programme
 Eri arvioiden mukaan jopa 90 prosenttia afrikkalaisista kulttuuriaarteista on ryöstetty maanosan ulkopuolelle.  Esimerkiksi Keniasta on viety  yli 32 000 esinettä. Moni museo suhtautuu niiden palauttamiseen nuivasti. Esimerkiksi Lontoon British Museum ei edes suostu neuvottelemaan valtavan esinekokoelmansa palauttamisesta.
 Länsimaissa ylimalkaisesti "afrikkalaisen taiteen" nimellä kulkevat esineet ovat Keniassa syvästi heimojen identiteettiin ja itseymmärrykseen liittyviä, usein pyhiä esineitä.
 Idässä huono ajokeli, lännessä poutapäivä
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Tänään tiistaina Itä-Suomessa sataa lunta. Päivän aikana sitä voi tulla laajalla alueella yli 10 senttimetriä. Ajokeli on paikoin jopa erittäin huono. Lännessä ja pohjoisessa on poutaista, lännessä aurinkokin saattaa paistaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Aluevaaleissa äänestetään sinun asioistasi, kaivoslaki ristipaineessa, Afrikan kulttuuriaarteet ryövättiin surutta maailmalle


Summary: Nuoret marmattavat kovista paineista, eläkeläiset tulonjaosta ja keski-ikäiset siitä, ettei heitä kuulla tarpeeksi. Sukupolvien välinen kuilu irvistää ikävästi, kirjoittaa Viljanmaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kisa uhrin asemasta käy kiivaana Suomessa. Eri sukupolvet haastavat kulmahampaat vilkkuen toisiaan. Kaikilla on omat raskaat ristinsä kannettavana.
 Millenniaalit murehtivat opiskelujen ja työelämän raadollisuutta.  Eläkeläiset jankkaavat taitetusta indeksistä  ja niukasta toimeentulosta.
 Keski-ikäiset, niin sanottu  x-sukupolvi, on alkanut sekin oirehtia.  Se kokee jäävänsä kokonaan ilman ääntä. Kiistassa pilkottavat ehkä pohjimmaisena eläkevarat, joiden tasapuolinen jakautuminen askarruttaa itse kutakin.
 Ehkä eri-ikäisten yhteys toisiinsa on yksinkertaisesti vain katkennut.
 Yhdysvalloista peräisin olevat termit  millenniaalit, x-sukupolven edustajat ja boomerit ovat kotiutuneet suomalaiseenkin kielenkäyttöön. Jopa niin, että Suomen nuori pääministeri toivotti boomereille jäitä hattuun  kohutussa Twitter-päivityksessään .
 Sanna Marinin  mukaan suurten ikäluokkien edustajien tulisi ilmeisesti ottaa ”coolimmin”, eikä marmattaa kriittisesti elämän epäkohdista. Eikä varsinkaan nuorten päättäjien tavasta hoitaa hommiaan.
 Minulle jäi epäselväksi, kohdistiko pääministeri piikkinsä juuri sotien jälkeen syntyneelle sukupolvelle vaiko kaikille, jotka ovat syntyneet ennen vuotta 1985 eli ennen hänen syntymävuottaan. Vai oliko se sittenkin vain läppä?
 Yhdysvalloissa  baby boomereina  pidetään toisen maailmansodan jälkeen syntyneitä ikäluokkia. Suomessa on totuttu puhumaan sotien jälkeisistä suurista ikäluokista, joiden ikä on nyt 70:n molemmin puolin. Lapsia syntyi paljon.
 Poikkeuksellisen korkea syntyvyys kesti syksystä 1945 syksyyn 1950.
 Eri-ikäiset ihmiset elävät aivan eri maailmoissa. Niillä on yhä vähemmän kosketusta toistensa elämänmenoon.
 Sukupolvien välille todella näyttää raottuvan aikaisempaa isompi sukupolvien välinen kuilu,  generation gap , käyttääksemme pääministerimmekin suosimaa amerikan kieltä. Syitä voi arvailla.
 Näyttää siltä, että eri-ikäiset ihmiset elävät aivan eri maailmoissa. Niillä on yhä vähemmän kosketusta toistensa elämänmenoon.
 Yksi syy on varmaankin mediakulutus: siinä kun eläkeläiset saavat tietonsa sanomalehdistä ja televisiosta, alle 35-vuotiaat kaivavat sitä sosiaalisen median pohjattomasta varannosta.
 Kun oma sukupolveni x varttui nuoreksi , Suomessa vallitsi vielä vahva yhtenäiskulttuuri. Välitunneilla imitoimme joukolla Velipuolikuuta tai Pulttibois-sketsiohjelman hokemia, joita toisteltiin ympäri Suomen.
 Musiikki oli säännösteltyä ja arvokasta: siksi kuuntelimme tarkasti radiota ja vinyylilevyjämme tai hieman myöhemmin cd-levyjä.
 Vitsit olivat suora jatkumo edeltäviltä sukupolvilta, samoin kuin kovaääniset hevi-äänilevyt Beatlesinsä kuunnelleelta radikaalilta sukupolvelta. Vaikka mekin kapinoimme, sukupolvien välinen ero näyttää nyt paljon isommalta.
 Me marmatamme siitä, kuinka putosimme hylättyinä äänekkäiden vanhempien ja nuorempien sukupolvien väliin.
 Nyt myös sukupolvi x osoittaa uhriutumisen elkeitä. Me marmatamme siitä, kuinka putosimme hylättyinä äänekkäiden vanhempien ja nuorempien sukupolvien väliin.
 Meillä ei ole millenniaalien itseluottamusta eikä suurten ikäluokkien vaikutusvaltaa. Se panee väkisin uhriutumaan, katsokaa nyt välillä meitäkin kurjia!
 Samalla kun kisaamme  siitä, kenellä menee surkeimmin, voisimme yhdessä kelata hieman lisää vuosia taaksepäin. Voimme tarkastella kaikki yhdessä, kuinka sodan käynyt sukupolvi elämäänsä suhtautui.
 Yhdysvalloissa tätä sukupolvea kutsutaan nimellä  greatest generation , mahtavin sukupolvi. Heitä koetteli ihmiskunnan pahin vitsaus, sota. Tätä sukupolvea yhdisti sitkeä ja periksiantamaton suhtautuminen elämään.
 Kuvaan ei kuulunut valittaminen. Kukin kärsi hiljaa tykönään. Siinä on tietysti kiistämättömät psykologiset ongelmansa, mutta paljon myös opiksi opittavaa.
 Sitkeä sukupolvi ei uhrannut elämäänsä oman edun tai taloudellisen hyödyn vuoksi, vaan siksi, koska se oli oikea teko. Tätä voidaan palauttaa mieleen vaikka lähestyvän itsenäisyyspäivän aikoihin.
 Ken vaivojansa vaikertaa, on vaivojensa vanki , sanoi joskus ruotsin opettajani. Hän on eläkkeellä oleva boomeri. Viisaus jäi pysyvästi mieleen.
 Toisaalta  Kaarlo Kramsun  kapinapäällikkö Jaakko Ilkasta tekemä runo jatkuu:  Ei oikeutta maassa saa, / Ken itse sit' ei hanki.
 Kukapa meistä kovan onnen suomalaisista  ei  haluaisi olla  onnen kerjäläinen, kurjuuden kuningas ?
 Vai meneekö meillä sittenkin niin poskettoman huonosti siksi, että meillä menee aivan järjettömän hyvin?
 Toni Viljanmaa
 Kirjoittaja on yrittäjä ja poliittisen historian väitöskirjatutkija.
 Kolumnista voi keskustella 1.12 klo 23:00 asti.

Toni Viljanmaan kolumni: Boomerit, millenniaalit ja x-sukupolven edustajat tappelevat siitä, kuka saa olla uhri Suomessa


Summary: Helsingissä on puolentoista vuoden aikana lopettanut pian 16 yksityistä päiväkotia.  Helsingissä ei ole käytössä perheille palveluseteliä, jolla yksityisen varhaiskasvatuksen hintaa kompensoidaan.  Tämä voi olla osasyy siihen, ettei toiminta kannata pääkaupungissa.

Vanhan kansakoulun ikkunoissa on vanerit. Tyhjillään seisova kouluvanhus Helsingin Puistolassa on joutunut ilkivallan kohteeksi.
 Helsingin kaupungin omistaman koulurakennuksen remontti viipyy. Yksityisen Touhula-ketjun päiväkoti joutuu toimimaan sen pihalla parakissa. Neuvottelut koulurakennuksen mahdollisesta tulevasta käytöstä ovat kaupungin ja yrityksen välillä kesken.
 Keltaisiin huomioliiveihin sonnustautuneet lapset juoksevat kasvattajiensa kanssa jonossa parkkipaikan läpi suurelle, aidatulle ulkoilualueelle. Koska koulurakennus on säpissä, lapsilla on sisäliikuntaa maanantaisin tien toisella puolella kirkon jumppasalissa.
 Pohjois-Helsingissä sijaitseva Puistola on lapsiperheiden suosima asuinalue ja päiväkoteihin on jonoa. Niin myös tähän yksityiseen liikuntapäiväkotiin. Se jää pian ketjun ainoaksi Touhula-päiväkodiksi Helsingissä, ketjun Etelä-Suomen aluejohtaja  Pirjo Kosonen  harmittelee.
 Talousongelmien kanssa jo jonkin aikaa kamppailleen yrityksen saneerausohjelma hyväksyttiin 9.11.2021.
 Touhula-päiväkotiketju hakeutui yrityssaneeraukseen – "Koronakriisi pahensi tilannetta", toimitusjohtaja kertoo
 – Pääsyy on ollut hintataso, eli kuntien maksaman palvelusetelin arvo tai yksityisen hoidon tuen arvo, sekä se, että joka paikassa ei ole ollut riittävästi lapsia eli päiväkotimme ovat olleet vajaita, Kosonen toteaa.
 Tässä tilanteessa asiakasmaksujen nosto ei ollut yritykselle vaihtoehto.
 Touhula-päiväkoti toimii Helsingissä vanhan Puistolan kansakoulun pihalla parakkirakennuksessa. Antti Kolppo / Yle
 Touhula-päiväkodit sulki päiväkotejaan kolmeen otteeseen
 Oululaislähtöinen Touhula-ketju pyöritti parhaimmillaan koko maassa 180 päiväkotia. Nyt jäljellä on 120.
 Touhula-ketju sulkee 43 päiväkotiaan – suurin osa lakkautettavista päiväkodeista lopettaa jo heinäkuun lopussa
 Helsingissä toimineista yhdestätoista päiväkodista kymmenen joutui lopettamaan.
 Helsingissä ei ole käytössä perheille palveluseteliä, jolla yksityisen varhaiskasvatuksen hintaa kompensoidaan. Naapurikaupungeissa Espoossa ja Vantaalla palveluseteli on käytössä.
 Helsingissä perhe voi saada yksityiseen päiväkotiin yksityisen hoidon tukea Kelasta. Tuki muodostuu lakisääteisestä hoitorahasta, tulosidonnaisesta hoitolisästä ja Helsinki-lisästä. Sen jälkeenkin hoito yksityisessä päiväkodissa maksaa Helsingissä 300–600 euroa kuussa. Julkisella puolella hoito maksaa kalleimmillaan 288 euroa kuussa.
 Yksityisen hoidon tukea on Helsingissä nostettu edellisen kerran vuonna 2018. Uutta korotusta valmistellaan, mutta se ei ehdi enää pelastamaan Touhula-päiväkoteja. Kaikille lakkautettujen päiväkotien lapsille on kuitenkin jo löytynyt uusi hoitopaikka.
 Vaikka viimeiset kaksi vuotta ovat olleet Touhula-päiväkodeille vaikeita, yritys on nyt saneerattu ja jäljelle jääneiden päiväkotien tarina jatkuu.
 Kunnallisessa ja yksityisessä päivähoidossa on jonkin verran eroja. Listasimme tähän juttuun muutamia hyviksi ja huonoiksi yleisesti koettuja asioita molemmista.
 Kunnan tai kaupungin järjestämä:
 Plussat
 halvempi hinta sijainti lähellä kotia laajemmat aukioloajat, mahdollisuus ilta-, yö-, ja viikonloppuhoitoon toiminnan jatkuvuus
 Miinukset
 suuret ryhmäkoot suuret päiväkodit vaihtuva henkilöstö ei erikoistumista
 Yksityinen:
 Plussat
 pienet ryhmäkoot pienet päiväkodit erikoistuminen
 Miinukset
 kalliimpi hinta vähemmän joustavat kellonajat hoidossa kaikissa ei joustoa hinnoissa/ hoitopäivissä toiminnan jatkumisen ennakoimattomuus
 Helsingin Puistolan vanha kansakoulu odottaa kunnostusta. Antti Kolppo / Yle
 Syitä yksityisten päiväkotien ahdinkoon on monia
 Helsingissä on puolentoista vuoden aikana lopettanut lähemmäs toistakymmentä yksityistä päiväkotia. Touhula-päiväkotien lisäksi myös muita toimijoita on lopettanut.
 Joihinkin päiväkoteihin  ei tullut yhtään uutta hakemusta , kertoi Helsingin Uutiset jo huhtikuussa.
 Helsingin yksityisestä varhaiskasvatuksesta vastaava päällikkö  Riikka Reunanen  myöntää, että tilanne on poikkeuksellinen.
 – En voi sanoa, että tämä olisi mitenkään tavallista, että lopettaneiden päiväkotien lukumäärä on näin suuri, hän sanoo.
 Yhtenä syynä tilanteeseen voi olla kaupungin toteuttama tulorajojen nosto, Reunanen arvioi. Se laski kaupungin järjestämän varhaiskasvatuksen hintaa monen perheen kohdalla ja teki sen houkuttelevammaksi useammalle.
 Tulorajojen noston jälkeen kahden lapsen varhaiskasvatus kaupungin päiväkodissa maksaa kalleimmillaan 403 euroa kuukaudessa ja esimerkiksi Touhula-ketjun päiväkodissa Helsingissä 750 euroa kuukaudessa.
 Touhula-ketjun aluejohtaja Pirjo Kososen mielestä Helsingissä yksityinen varhaiskasvatus ei ole aidosti mahdollinen vaihtoehto kaikille. Helsingissä siitä puhutaankin vain kunnallista täydentävänä vaihtoehtona.
 – Helsinki eriarvoistaa perheitä sillä, että he eivät voi tasavertaisesti hakeutua yksityiseen päiväkotiin kuin kunnalle nimenomaan sen hintaeron takia, Kosonen toteaa.
 Lopettamaan joutuneet yksityiset päiväkodit ovat myös pettyneet siihen, ettei Helsingiltä tullut riittävää kädenojennusta korona-aikaan toiminnan pelastamiseksi. Mitkään korona-tuet eivät koskeneet yksityisiä päiväkoteja eikä vuokravapautuksia annettu edes kaupungin tiloissa toimineille päiväkodeille.
 Touhula-ketjun Puistolan liikuntapäiväkodin lapsia pihalla. Antti Kolppo / Yle
 Helsingin yksityisten päiväkotien kirjo on laaja
 Helsingissä toimii reilu toistasataa yksityistä päiväkotia eri teemoilla, eri puolilla kaupunkia. Tavallisimpia ovat eri kielipainotusten ja tiettyyn pedagogiikkaan painottuvat päiväkodit. Niiden lisäksi löytyy esimerkiksi liikuntaa, ulkoilua, musiikkia, ympäristöarvoja tai vaikkapa ihmissuhdetaitoja painottavia päiväkoteja.
 Perhe joutuu itse selvittämään päiväkodin toiminnan sisällön ja sen tason joko kokemuksen, ihan perinteisen puskaradion tai sosiaalisen median kaupunginosasivustojen keskustelujen kautta.
 Helsingin kaupungin yksityisen varhaiskasvatuksen päällikkö  Riikka Reunanen  kertoo, että yksityiset päiväkodit painottuvat vauraimmille alueille Etelä-Helsinkiin.
 – Etelä-Helsingissä on eniten, noin 16 prosenttia kaikista yksityisistä päiväkodeista ja vastaavasti itäisessä Helsingissä on vähiten, noin viisi prosenttia, hän summaa.
 Touhula-päiväkodit kävi koettamassa onneaan myös Itä-Helsingissä. Kivikon kaupunginosassa toiminut päiväkoti oli suosittu ja se oli täynnä, mutta Helsingin hintatason vuoksi päiväkodin toiminta oli taloudellisesti kannattamatonta.
 – Olemme todenneet, että Helsinki ei ole yhtä hyvä kumppani kuin joku muu kunta. Helsingissä ei ole keskitettyä palveluohjausta, kun perhe hakee varhaiskasvatuspaikkaa, jolloin palveluohjaaja voisi tasavertaisesti tarjota yksityistä ja kunnallista, Kosonen sanoo.
 Yksityisen tai kaupungin oman päiväkodin valintaan vaikuttavat perheissä monet syyt.
 Kaikille yksityisen päivähoidon hinta tai sijainti ei ole ongelma ja esimerkiksi suppeammat aukioloajat riittävät hyvin. Tärkeämpää voi olla päiväkodin erikoistuminen ja joidenkin tarjoamat maksulliset lisäpalvelut, vaikkapa yksityiset balettitunnit.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 1.12.2021 kello 23 saakka.

Jopa 600 euron kuukausimaksu vie yksityisen päivähoidon mahdollisuuden monelta helsinkiläiseltä – Touhula-johtaja: "Helsinki eriarvoistaa perheitä"