Summary: PRH on päättänyt käyttää kanneoikeuttaan säätiön entisiä hallituksen jäseniä vastaan. Poliisi epäilee säätiön ex-pääsihteeriä törkeästä kavalluksesta.

Patentti- ja rekisterihallitus (PRH) on löytänyt vakavia puutteita kavalluskohun keskiössä olevan kansalaisjärjestö Pohjola-Nordenin tukisäätiön toiminnassa.
 Aiemmin on kerrottu, että poliisi epäilee säätiön entistä pääsihteeriä ja asiamiestä  Michael Oksasta  törkeästä kavalluksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä. PRH:n mukaan säätiön entisen asiamiehen epäillään kavaltaneen säätiön varoja noin 275 000 euroa vuosina 2015–2021.
 PRH:n tekemän selvityksen perusteella säätiön hallinnon järjestäminen ja sisäinen valvonta on laiminlyöty lähes kokonaan. PRH on päättänyt käyttää kanneoikeuttaan tukisäätiön entisiä hallituksen jäseniä vastaan.
 – Laiminlyöntien seurauksena säätiölle on aiheutunut 275 650 euron vahinko. Säätiön hallituksen jäsenen on korvattava vahinko, jonka hän on tehtävässään huolimattomuudella aiheuttanut säätiölle, PRH sanoo tiedotteessa.
 PRH ei epäile ex-hallituslaisten hyötyneen asiassa
 PRH:n mukaan sillä on toissijainen oikeus ajaa vahingonkorvauskannetta omissa nimissään säätiön hyväksi, jos on todennäköistä, ettei säätiö huolehdi vahingonkorvausvaatimuksen toteuttamisesta. Säätiö on ilmoittanut PRH:lle, ettei se aio nostaa kannetta.
 PRH:n mukaan kanne perustuu vain säätiön hallinnon järjestämisen ja sisäisen valvonnan laiminlyöntiin.
 – PRH ei epäile säätiön entisiä hallituksen jäseniä mistään rikoksesta, eikä heidän epäillä hyötyneen entisen asiamiehen tekemistä epäillyistä kavalluksista, tiedotteessa sanotaan.
 Vuonna 1924 perustettu Pohjola-Norden on kansalaisjärjestö, joka edistää pohjoismaista yhteistyötä ja tekee Pohjoismaita tunnetuksi Suomessa.
 Aiheesta aiemmin:   HBL: Pohjola-Nordenin entistä pääsihteeriä kohtaan uusia epäilyjä – väärennettiinkö Juhana Vartiaisen ja edesmenneen kansanedustajan allekirjoitukset?

PRH:n selvitys: Pohjola-Nordenin tukisäätiön hallinnon järjestäminen ja sisäinen valvonta laiminlyöty lähes kokonaan, säätiön varoja kavallettu 275 000 euroa


Summary: Europalink-alus korvaa Naantali–Långnäs–Kapellskär-reitillä Finnfellow aluksen tammikuun lopulla. Uusi laiva on edeltäjäänsä huomattavasi suurempi.

Rahtilaivayhtiö Finnlines tuo isomman aluksen Suomen ja Ruotsin väliseen rahtiliikenteeseen.
 Finnlinesin tiedotteen mukaan uusi Europalink-alus korvaa Naantali–Långnäs–Kapellskär-reitillä Finnfellow-aluksen tammikuun lopulla. Vuonna 2007 rakennettu Europalink on suurempi alus ja yhtiö arvioi rahtikapasiteetin kasvavan reippaasti. Lisäksi myös matkustajakapasiteetti kasvaa.
 Alus aloittaa liikennöinnin reitillä Suomen lipun alla ja työllistää noin 80 suomalaista työntekijää.
 Europalinkin lisäksi reitillä kulkee Finnswan. Finnswan on liikennöinyt Finnlinesin mukaan reitillä vuodesta 2018 alkaen.
 Finnfellow taas siirtyy Naantalista Malmö–Travemünde-reitille.
 Lue lisää:
 Varustamoyhtiö Finnlinesilla vahva tulos – rahtimäärät kasvoivat kaikilla reiteillä

Rahtilaivayhtiö Finnlines korvaa Naantalin ja Ruotsin välillä kulkevan Finnfellow-aluksensa suuremmalla laivalla


Summary: Atoopikoille ja psoriasiksesta kärsiville ei enää myönnetä aurinkopainotteisia ilmastokuntoutuksia etelässä. STEAn linjauksen mukaan tämän tyyppinen sopeutumisvalmennus ei kuulu jatkossa tuen piiriin.

Kosteuttavat terveys- ja kauneustuotteet

Vaikeista ihosairauksista kärsivät atoopikot ja psoriaatikot eivät pääse enää etelän auringon alle Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEAn tuella. STEA on linjannut, että ensi vuodesta alkaen tällaiset sopeutumisvalmennukset kuuluvat Kelalle.
 Kelan kuntoutuslain perusteella taas tällaista harkinnan varaista kuntoutusta ei korvata ulkomaille suuntautuviin kuntoutuksiin, kertoo Kelan kuntoutuksen etuuspäällikkö  Tuula Ahlgren .
 Esimerkiksi psoriasista sairastavat ovat jo 1990-luvun alusta matkustaneet Kanariansaarille saamaan oireisiinsa parannusta ohjatuilla kursseilla, kertoo Psoriasisliiton toiminnanjohtaja  Sonja Bäckman . Ensi vuodesta lähtien tukea ei ole saatavilla STEAn taholta eikä siis Kelankaan taholta.
 – Kela voi lain mukaan rahoittaa ulkomailla vain ammatillista kuntoutusta tai vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta. Kurssimuotomme ei kuulu kumpaankaan näistä luokista, Bäckman harmittelee.
 Hän sanoo, että Psoriasisliitto ei aio niellä päätöstä tällaisenaan ja asian selvittelyä jatketaan.
 STEAn mukaan kyse ei ole rahasta
 Psoriasis voi aiheuttaa myös niveltulehduksia, ja niveloireista kärsivät saavat hekin apua lämmöstä. Kursseilla on lisäksi paljon liikuntaa, Psoriasisliiton toiminnanjohtaja Sonja Bäckman kertoo.
 – Tämä on jäsenistölle iso asia. Auringonvalo auttaa, se on kirjoitettu kansallisiin Käypä hoito -suosituksiin.
 Ennen koronaa Gran Canarialle Kanariansaarille lähetettiin ohjatuille kursseille keskimäärin 250 ihmistä vuodessa. Arkistokuva Gran Canarialta. /All Over Press
 STEAn erityisasiantuntija  Kirsi Jylhän  mukaan kohderyhmän hyvinvointia ja sosiaalista toimintakykyä on mahdollista tukea myös kotimaassa tapahtuvan ryhmätoiminnan avulla. Tähän molemmilla järjestöillä on STEAn avustus olemassa.
 – Vuosi 2021 on ollut rahoituksessa ylimenokausi, jolloin ulkomaan matkoja on vielä avustettu. Nyt avustusta ei enää ehdoteta.
 Ennen koronaa ulkomailla kuntoutuksessa on käynyt noin 250 ihmistä vuosittain. Matkojen avustus on vajentanut STEAn rahakirstua arviolta runsaalla puolella miljoonalla eurolla vuodessa. STEAn mukaan kyse ei kuitenkaan ole rahasta, vaan toiminnan uudesta linjauksesta.
 Kaikilta ei satele ymmärrystä ulkomaan reissuille
 Lahtelainen  Anja Kontto  on sairastanut lapsuudesta asti keskivaikeaa atooppista ihottumaa. Hän ei pidä STEAn uudesta linjauksesta.
 – Olen vihainen ja pettynyt. Tuetuista aurinkokuntoutuksista on ollut vuosien varrella tosi paljon apua.
 Kontto kertoo, että kun iho on päässyt tankkaamaan syksyisin etelän auringon säteitä, seuraava talvi on mennyt paremmin.
 – Se voi vaikuttaa vielä sitä seuraavaankin talveen. Valohoidot eivät silloin ehkä ole tarpeen ja D-vitamiiniakin tulee tankattua näillä matkoilla.
 Pienenä lieveilmiönä on joidenkin ihmisten kateus. Kaikki eivät ymmärrä terveyden hoitoon myönnettyä avustettua ulkomaanmatkailua.
 – Kateuteen törmää. Mutta voisin kysyä kadehtijalta, että vaihtaisitko ihoa ja oireita kanssani.
 Kuivasta ihosta kärsii lähes jokainen elämänsä aikana
 Allergia-, iho- ja astmaliiton kautta ilmastokuntoutuksessa on vuosittain käynyt noin 80 henkilöä, kertoo toiminnanjohtaja  Paula Hellemaa . Ilmastohoitomatkoja on järjestetty atopiaa sairastaville reilut kolmekymmentä vuotta.
 Tilalle on vaikea löytää muuta hoitoa.
 – Ilmaston merkitystä hoidossa on vaikea korvata. Vertaistukea voi toki järjestää Suomessakin.
 Paula Hellemaa kertoo, että taipumus atopiaan on perinnöllistä. Jos toinen vanhempi on atoopikko, lapsen riski samaan vaivaan on karkeasti arvioiden noin 25 prosenttia. Kun molemmat vanhemmat ovat atoopikkoja, lapsen riski saada atooppisia oireita on noin 50 prosenttia.
 – Atooppinen ihottuma on yksi tavallisimpia ihotauteja. Aikuisista noin 25–30 prosenttia on jossakin elämän vaiheessa sairastanut sitä. Tämä tarkoittaa Suomessa reilusti yli miljoonaa ihmistä.
 On tyypillistä, että kuiva talvi-ilma pahentaa ihottumaa ja altistaa oireille.
 –Atooppinen ihottuma vaikuttaa arkeen ja sosiaalisiin suhteisiin. Tämä on iso asia, jota usein vähätellään. Kutina voi myös viedä yöunet. Lisäksi jos ihottuma on kovin näkyvä, se vaikuttaa varsinkin nuoriin. Tukea tarvittaisiin enemmän, sanoo Hellemaa.
 Iho joutuu koville erityisesti talvella.  Risto Koskinen / Yle
 Talvivinkit ihon hoitoon
 1. Perusvoiteet ovat kuivan ihon hoitamisen kulmakivi ympäri vuoden. Talvella kannattaa siirtyä rasvaisempiin voiteisiin. Muista levittää voide iholle hyvissä ajoin ennen ulos menoa.
 2. Peseytymistä ei ihon kuivumisesta huolimatta tulisi talvella välttää, päinvastoin, sillä esimerkiksi hiki voi ärsyttää ihoa entisestään. Valitse kuuman suihkun sijaan haalean lämmin pesuvesi. Vinkki: voit käyttää peseytymisessä kevyitä perusvoiteita (lotion, creme) pesuaineiden sijaan.
 3. Talvella kasvojen iho altistuu ulkoillessa pakkaselle ja viimalle. Kasvot on hyvä suojata myös vaatteilla, kuten huiveilla tai kaulureilla
 4. Sileä vaatetus ihoa vasten ja hajusteettomat pesuaineet voivat helpottaa atoopikon arkea. Ihon hankautumista vaatteisiin voidaan välttää valitsemalla tietynlaisia materiaaleja. Etenkin atopiaa sairastavat ovat kokeneet hyviksi mahdollisimman sileäkuituiset materiaalit, kuten silkin ja puuvillan tai keinokuidun. Hankautumista voi välttää myös saumattomilla vaatteilla.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16.12. klo 23:een asti.

Vaikeista ihosairauksista kärsivät eivät pääse enää aurinkoon etelän lämpöön – kymmeniä vuosia kestänyt etuus poistui


Summary: Matkailu- ja ravintola-alan edunvalvoja toivoo, että sen jäsenyritykset Itä-Suomessa ja Lapissa ottaisivat koronapassin käyttöön perjantaina. Marassa ollaan huolissaan mahdollisten laajojen rajoitusten vaikutuksista alalle.

Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö Mara suosittelee koronapassin käytön laajentamista koko maahan. Leviämisalueen rajoitukset eivät ole tällä hetkellä voimassa Pohjois-Karjalan, Kainuun, Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakunnissa eivätkä Lapin maakunnassa Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiriä ja Rovaniemeä lukuun ottamatta.
 Mara suosittelee tiedotteessaan, että sen jäsenyritykset ravintola- ja tapahtuma-alalla ottavat koronapassin käyttöön myös näissä maakunnissa. Suositus astuu voimaan perjantaina 17. joulukuuta ja on voimassa toistaiseksi.
 Maran mukaan koronapassin käyttöönotto on sujunut alkukankeuden mukaan hyvin. Ylivoimainen enemmistö sen jäsenyritysten asiakkaista on järjestön mukaan suhtautunut passiin hyväksyvästi.
 Toiveena myös on, että koronapassin käytön laajentaminen lisäisi ihmisten rokotusintoa.
 – On erittäin tärkeää, että koronapassi on käytössä muun muassa Lapin, Pohjois-Karjalan, Kainuun ja Pohjois-Savon maakunnan matkailukeskuksissa, joissa on paljon asiakkaita kaikkialta Suomesta joulun ja uuden vuoden aikana, Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi  toteaa tiedotteessa.
 Mara pelkää uusia rajoituksia
 Mara perustelee suositustaan nopeasti vaikeutuneella koronatilanteella ja  virusvariantti omikronin  aiheuttamalla uhalla. Ravintola- ja tapahtuma-alalle on tärkeää, ettei niille aseteta sellaisia rajoituksia, joista ei voi vapautua koronapassin avulla.
 Marassa ollaan huolissaan siitä, että  koronatilanteen hätäjarrumekanismi  otetaan käyttöön siten, että rajoituksista ei pääse eroon koronapassilla.
 – Monet yrittäjät ovat koronapandemian ja rajoitustoimien jälkeen heikossa hapessa niin henkisesti kuin taloudellisestikin. Asiakastilojen sulkeminen, vielä tiukemmat matkustusrajoitukset ja ravintolatoiminnan rajoittaminen nykyistä enemmän olisi niiden kannalta julmaa.
 Koronapassilla tarkoitetaan todistusta , joka kertoo, onko passin omistaja rokotettu, onko hän sairastanut hiljattain koronan tai onko hänellä tuore negatiivinen testitulos.
 Lue myös:
 Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät – kolmansiin rokotuksiin on pyydetty apua
 Ministeriö arvioi lähes kaikkien hätäjarrun kriteerien täyttyvän – ensi viikolla nähdään, alkavatko alueelliset rajoitukset purra


Summary: Korkeimman oikeuden mukaan yksilöllä on oikeus tuntea biologinen syntyperänsä. Haudan avaaminen isyystutkimusta varten on oikeusgeneettisestä isyystutkimuksesta annetun lain mukaan kiellettyä, mutta KKO antoi perustuslaille etusijan.

Korkein oikeus (KKO)  on määrännyt avioliiton ulkopuolella syntyneen henkilön olettujen isovanhempien haudan avattavaksi oikeusgeneettistä isyystutkimusta varten.
 Vuonna 1957 syntyneen henkilön isäksi oletettu mies on kuollut. Hänet tuhkattiin, joten hänestä ei ole saatavissa kudosnäytettä isyyden selvittämistä varten. Miehellä ei ollut sisaruksia. Hänen avioliitossa syntynyt lapsensa oli kuollut lapsettomana.
 Miehen edesmenneiden vanhempien haudan avaaminen näytteiden ottamiseksi oli ainoa keino saada oikeusgeneettistä selvitystä henkilön biologisesta alkuperästä. Miehen vanhemmat olivat kuolleet vuosina 1967 ja 1984.
 Oikeusgeneettisen tutkimuksen tekeminen jo haudatusta vainajasta on lain mukaan kiellettyä, mutta tässä asiassa korkein oikeus antoi etusijan perustuslaissa turvatulle yksityiselämän suojalle.
 Korkeimman oikeuden mukaan yksityiselämän suojaan kuuluu olennaisesti se, että yksilöllä on oikeus tuntea biologinen syntyperänsä. Tämä oikeus voi jäädä toteutumatta, mikäli laki ei salli oikeusgeneettisen isyystutkimuksen tekemistä riittävän laajasti.
 Korkein oikeus katsoi, että näytteiden ottamista koskevan vaatimuksen hylkääminen olisi tässä asiassa ilmeisessä ristiriidassa perustuslaissa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa turvatun yksityiselämän suojan kanssa.
 Korkein oikeus kumosi hovioikeuden ja käräjäoikeuden tuomiot sekä palautti isyyden vahvistamisasian käräjäoikeuden käsiteltäväksi.
 Lisää aiheesta:
 Huonoja uutisia valehteleville äideille ja isille – lapsen isää syynätään pian entistä tarkemmin
 DNA-testi karsii neljänneksen isäehdokkaista
 TS: Äidiltä voi poistua oikeus estää isyyden selvittäminen

Korkein oikeus määräsi haudan avattavaksi avioliiton ulkopuolella syntyneen henkilön isän selvittämiseksi


Summary: Pienituloisimpien tulot kasvoivat suhteellisesti eniten. Tilastokeskuksen yliaktuaari arvioi, että yrittäjä- ja palkkatuloissa tapahtui supistumista, sillä yrittäjiä ja palkansaajia siirtyi työttömyysturvaetuuksien saajien joukkoon.

Viime vuonna tuloerot kaventuivat hieman toissa vuoteen verrattuna, selviää Tilastokeskuksen  tulonjakotilastosta . Pienituloisimpien kymmenysten tulot nousivat suhteellisesti muita ryhmiä enemmän lukuun ottamatta kaikkein suurituloisinta prosenttia.
 Yleisin suhteellisia tuloeroja kuvaava indikaattori eli Gini-kerroin sai arvon 27,7 viime vuonna. Tämä on 0,2 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuonna 2019. Tilastokeskuksen mukaan muutokset ovat olleet viime vuosina pieniä.
 – Tuloerot käyttäytyivät koronavuonna 2020 kuten ne ovat yleensä käyttäytyneet taantumissa. Niillä on taipumus silloin supistua, kertoo Tilastokeskuksen yliaktuaari  Usva Topo  tiedotteessa.
 Viime vuonna saadut tulonsiirrot kasvoivat mutta palkka- sekä yrittäjätulot laskivat toissa vuoteen verrattuna kaikissa tulokymmenyksissä. Myyntivoitot lisääntyivät viime vuonna, mutta vastaavasti osinkotulot tippuivat jotakuinkin saman verran.
 – Yrittäjä- ja palkkatuloissa tapahtui supistumista, sillä yrittäjiä ja palkansaajia siirtyi työttömyysturvaetuuksien saajien joukkoon. Osa uusista työttömyysturvan saajista oli todennäköisesti keski- tai jopa suurituloisia, Topo arvioi.
 Reaalitulot kasvoivat 0,3 prosenttia
 Koko väestön reaalitulojen keskiarvo kasvoi 0,3 prosenttia. Pienituloisimman kymmenesosan tulotaso kasvoi 1,6 prosenttia. Tulojen muutos aiheutuu saaduista tulonsiirroista, jotka kasvoivat.
 Suurituloisimman kymmenyksen tulotaso oli 0,3 prosenttia edellisvuotta suurempi, mutta tämän joukon sisällä suurituloisimman prosentin tulotaso nousi peräti noin 1,9 prosenttia. Ilman suurituloisinta prosenttia suurituloisimman kymmenyksen tulotaso laski 0,2 prosenttia.
 Tulot tarkoittavat verojen jälkeisiä käytettävissä olevia rahatuloja. Ne koostuvat palkka- ja yrittäjätuloista, omaisuustuloista ja saaduista tulonsiirroista, joista on vähennetty maksetut tulonsiirrot eli verot ja veronluonteiset maksut.
 Lue myös:
 Veronmaksajat: Jopa Ruotsissa palkkaverotus kevyempää kuin Suomessa, kokonaisveroaste silti lähes sama
 Kolmekymppiset eivät enää tule vanhempiaan rikkaammiksi – Suomeen syntyi nollakasvun sukupolvi
 Yritykset odottavat omikronmuunnoksen iskua pelonsekaisin tuntein – hotellinjohtaja Pia Ropponen: Pahinta on ennakoimattomuus

Tuloerot kaventuivat hieman viime vuonna


Summary: Metsäyhtiö Stora Enson koelaitoksessa Kotkan Sunilassa on saatu lupaavia tuloksia puupohjaisen akkumateriaalin valmistamisesta. Sillä voitaisiin korvata akuissa perinteisesti käytetty grafiitti.

Kun arkkitehti  Alvar Aalto  suunnitteli Sunilan sellutehtaan Kotkaan 1930-luvulla, kukaan tuskin olisi voinut aavistaa, että autot joskus kulkisivat sähköllä ja puusta voisi saada materiaalia niiden akkuihin.
 Tuolloin tehtaille tulleesta puutavarasta hukkaan jäi muun muassa sahanpurua ja kuorta.
 Uudet, kehittyneet teknologiat ovat mahdollistaneet sen, että nykyisin puu voidaan ottaa kokonaan hyötykäyttöön ja siitä voidaan erottaa mikroskooppisen pieniäkin osia.
 Ligniini on puun tärkeä sidosaine. Sitä on puusta noin kolmannes. Perinteisesti ligniini on sellutehtaalla eroteltu ja hyödynnetty energiaksi.
 Vuodesta 2015 lähtien Stora Enso on jalostanut Sunilan tehtailla Kotkassa ligniiniä teollisesti.  Ligniinillä voi korvata fossiilisia fenoleita, joita käytetään maalien ja liimojen valmistuksessa . Fenoliliimoja on yleisesti käytössä esimerkiksi vanereissa ja puulevyliimoissa.
 Stora Enson Sunilan tehtaan biojalostamon vuotuinen ligniinintuotantokapasiteetti on 50 000 tonnia, mikä tekee yhtiöstä maailman suurimman erikoiskuivan ligniinin tuottajan.
 Kuiva lingniini muistuttaa jauhettua kanelia. Siitä jalostettu kovahiili on puolestaan mustaa erittäin hienojakoista jauhetta. Pyry Sarkiola / Yle
 Viime kesästä lähtien ligniiniä on jatkojalostettu vieläkin pidemmälle Sunilan koelaitoksessa, jossa on etsitty parasta vaihtoehtoa puhtaan ja tasalaatuisen hiilijauheen tuottamiseksi. Ligniinistä on saatu valmistettua onnistuneesti biopohjaista kovahiiltä, jota voitaisiin käyttää paristojen ja akkujen valmistuksessa.
 – Litiumakuissa on anodimateriaalina hiili, joka on perinteisesti ollut grafiittia. Meillä sitä fossiilipohjaista grafiittia korvataan biopohjaisesta raaka-aineesta tulevalla ligniinillä, josta valmistetaan kovahiiltä, selittää projektijohtaja  Kari Nikunen  Stora Ensolta.
 Kymenlaaksosta materiaalia sekä akkukennon positiiviselle että negatiiviselle puolelle
 Valtion omistama Suomen Malmijalostus oy on suunnitellut Euroopan suurinta akkumateriaalitehtaiden keskittymää Kymenlaaksoon.  Eilen tiistaina  se kertoi aloittavansa tehtaan rakentamisen Haminaan ensi kesänä.
 Tehtaissa valmistettaisiin ja jalostettaisiin akkujen katodimateriaaleja. Stora Enson koelaitoksessa valmistama materiaalia käytetään akun vastakkaisella eli anodipuolella.
 Valmis materiaali valuu putkia pitkin kuvan kerrokseen ylempien kerrosten lämpökäsittelyuuneista. Pyry Sarkiola / Yle
 Yhteistyöhön Suomen Malmijalostus oy:n kanssa Stora Enson Sunilan tehtaiden johtaja  Timo Tidenberg  kommentoi vähäsanaisesti
 – Me keskitymme anodimateriaalin kehittämiseen ja olemme siinä aika pitkällä. Haluamme olla ensimmäinen todella korkealaatuisen biopohjaisesta materiaalista tehdyn anodimateriaalin tekijä, toteaa Tidenberg.
 Biopohjainen hiili sietää paremmin kylmää
 Stora Enson koelaitoksen tuotantomäärät ovat pieniä esimerkiksi sellutuotantoon verrattuna, vain joitakin satoja kiloja. Biohiiltä tuotetaan laitoksessa vain testikäyttöön.
 Materiaalia on testattu omassa laitoksessa sekä Stora Enson tutkimuskeskuksessa Tukholmassa. Siellä biohiiltä on käytetty esimerkiksi pieneen nappiparistoon.
 Puupohjaisen hiilen etu on sen ympäristöystävällisyys. Testeistä on saatu lupaavia tuloksia.
 – Nähdään jo nyt koelaitoksen tulosten perusteella, että raaka-aineella on paremmat ominaisuudet grafiittiin verrattuna sekä lataus- että purkunopeudessa että kylmäkäytössä, kertoo projektinjohtaja Kari Nikunen.
 Ligniinin erottaminen tuotteeksi on luonut alustan monille uusille tuotteille. Sen hyödyntäminen akkumateriaalina on yksi pisimmälle edenneistä hankkeista.
 Stora Enson Ruotsissa sijaitsevassa tutkimuskeskuksessa tutkitaan, mitä kaikkea puusta voisi tehdä. Muun muassa styroksin ja kuplamuovin korvaajaksi on kehitetty biovaahto, jonka voi käytön jälkeen kierrättää paperinkeräykseen.
 Sunilan tehtaanjohtaja Timo Tidenbergin mielestä on upeaa, että aiemmin energiaksi poltetusta ligniinistä saadaan valmistettua jatkojalostustuotteita. Pyry Sarkiola / Yle
 Sähköautojen ja muiden akkukäyttöisten laitteiden kysyntä lisääntyy huimaa vauhtia, minkä vuoksi myös akkumateriaaleille on kasvava tarve. Toistaiseksi Sunilassa tehdään ainoastaan omaa sisäistä tutkimusta. Täyden mittakaavan laitokseen on vielä matkaa.
 – Tarkoitus on kuitenkin edetä mahdollisimman nopeasti, vakuuttaa Stora Enson Sunilan tehtaanjohtaja Timo Tidenberg.
 Voit keskustella aiheesta 16.12. kello 23:een saakka
 Lue lisää:   Metsäjätti Stora Enso kehittää uutta, biopohjaista materiaalia akkuihin Kotkassa – koelaitos on nyt käynnissä
 Stora Enso alkaa pian tehdä uutta akkumateriaalia puusta Kotkassa – akkuvalmistajat kiinnostuneita
 Stora Enson uuteen koelaitokseen on asennettu ensimmäiset laitteet Kotkassa – järjestelmiä testataan tällä viikolla
 Stora Enso alkaa valmistaa puusta materiaalia sähköautojen akkuihin – koelaitos käynnistyy ensi vuoden alussa Kotkassa
 Metsäjätti rakentaa uutta koelaitosta vanhaan varastorakennukseen Kotkassa: ''Tässä mennään tulevaisuuden asioihin''

Sähköautot voisivat kulkea osittain puusta valmistetulla akulla – metsäyhtiö Stora Enson kokeet puupohjaisesta akkumateriaalista ovat lupaavia


Summary: Daria Navalnaya vetosi Euroopan parlamenttiin isänsä vapauden puolesta. Aleksei Navalnyin neuvonantaja Leonid Volkov varoittaa, että uudet syytteet voivat tuoda vangitulle oppositiojohtajalle jopa 23 vuoden uuden tuomion.

Venäjän opposition kärkihahmolle  Aleksei Navalnyille  myönnetty Saharov -ihmisoikeuspalkinto jaetaan tänään Strasbourgissa.
 Vankilassa olevan Navalnyin puolesta Euroopan parlamentin tunnustuksen ottaa vastaan hänen tyttärensä  Daria Navalnaya .
 Navalnaya sanoi, että tyttärenä hänelle on todella tärkeää Navalnyin vapauttaminen välittömästi.
 – Uskon, että teidän avullanne tähän päästään, Navalnaya sanoi parlamentin istuntosalissa Strabourgissa.
 20-vuotias Daria Navalnaya opiskelee Stanfordin yliopistossa Kaliforniassa.
 Samassa tilaisuudessa puhunut puhunut Navalnyin neuvonantaja ja vuoden 2018 presidentinvaalin kansliapäällikkö  Leonid Volkov  puolestaan varoitti, että vangittua oppositiojohtajaa voi uhata tuomion pidentäminen.
 Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi näytti voitonmerkkiä oikeudenkäynnin aikana.  Juri Kotshetkov / EPA
 Volkovin mukaan tätä vastaan vastaan ollaan nostamassa kuutta syytettä. Niitä ovat ekstremismi ja äärijärjestön rahoitus, lahkon perustaminen, rahanpesu ja alaikäisten johdattaminen laittomuuksiin.
 Volkov sanoi pelkäävänsä, että yhdistettynä nämä syytteet voivat johtaa jopa 23 vuoden tuomioon, joka jatkaisi Navalnyin nykyistä kahden ja puolen vuoden rangaistusta.
 – Käytännössä tuomio olisi lähes elinkautinen, Volkov sanoi.
 Vankilassa vallanpitäjien vastuulla
 Myös Venäjää tunteva tietokirjailija  Kalle Kniivilä  arvioi, että Navalnyin tuomiota saatetaan pidentää. Kniivilän kirjoittama kirja Navalnyista julkaistiin aiemmin joulukuussa.
 – Navalnyi on sanonut, että useimmat vangit laskivat päiviä, viikkoja ja kuukausia vapautumiseensa, mutta hän ei näin tee, koska nykyistä tuomiota voidaan jatkaa tarpeen vaatiessa, Kniivilä sanoi Ylen haastattelussa.
 Ruotsissa työskentelevä tietokirjailija Kalle Kniivilä kävi joulukuussa Helsingissä.  Rami Moilanen / Yle
 Kniivilä uskoo kuitenkin, että Siperiassa myrkkyiskun kohteeksi joutunut Navalnyi on vankilassa ollessaan fyysisesti suhteellisen turvallisessa paikassa.
 – Vankilassa vastuu hänen hyvinvoinnistaan on Venäjän valtiolla.
 Kniivilä katsoo, että Navalnyi on vangittunakin Venäjän presidentin Vladimir Putinin varteenotettava vastustaja.
 Navalnyin merkityksestä todisti Kniivilän mukaan jo murhayritys, jonka tekijänä oli  kansainvälisen Bellingcat-tutkimusryhmän selvityksen perusteella  Venäjän turvallisuuspalvelu.
 Tästä kertoo myös oppositiojohtajan pidättäminen heti hänen Venäjälle paluunsa jälkeen.
 Navalnyi osaa somevaikuttamisen
 Ennen murhayritystään Navalnyi oli onnistunut luomaan koko maahan ulottuneen organisaation. Tehokkaaksi oli osoittautunut myös "viisas äänestäminen". Sen avulla koottiin oppositiohenkisten äänet ehdokkaalle, jonka läpimenon mahdollisuus oli kulloinkin arvioitu parhaaksi.
 Kniivilä painottaa Navalnyin kykyä käyttää sosiaalista mediaa.
 – Hän on onnistunut saamaan yhteyden nuorempaan sukupolveen. Hän puhuttelee hmisiä normaalia kieltä käyttäen ja taitaa myös väittelyn, mitä Putin ei lainkaan osaa.
 Sosiaalisen median kautta Navalnyi nosti esiin etenkin korruption vastaista teemaa.

 Vielä vangitsemisensa jälkeen hänen onnistui tukijoidensa avulla julkaista video, jossa paljastettiin Putinin omistamaksi väitetty palatsi Mustanmeren rannalla. Dokumentti keräsi yli sata miljoonaa katselukertaa.
 Putinin avuksi tuli hänen entinen judokaverinsa, oligarkki Arkadi Rotenberg,  joka ilmoittautui palatsin isännäksi .
 Menneisyydessä nationalismin peikko
 Presidentti Putin on välttänyt Navalnyin nimenkin lausumista, eikä Venäjän virallinen mediakaan yleensä mainitse nimeä – paitsi kielteisissä yhteyksissä.
 Niinpä venäläistä yleisöä muistutetaan Kniivilän mukaan Navalnyin kansallismielisyydestä 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Tuolloin Navalnyi kampanjoi Venäjän eteläisistä naapurimaista tulevia siirtolaisia vastaan
 Kniivilän mukaan kysymys oli yrityksestä rakentaa siltaa demokraattisen opposition ja kansallismielisten välille.
 – Tämä oli kuitenkin turha toivo, Kniivilä sanoo.
 Kansallismielinen harharetki ehti kuitenkin pilata Navalnyin mainetta. Kansainvälinen  Amnesty International linjasi keväällä , ettei Navalnyia voi aiemman vihapuheen vuoksi pitää mielipidevankina. Järjestö vaati silti Navalnyin vapauttamista.
 Myöhemmin  järjestö korjasi omaa kantaansa , ja palautti Navalnyille mielipidevangin aseman.
 Kniivilän mukaan nationalismia ei ole näkynyt Navalnyin ohjelmassa viimeisen kymmenen vuoden aikana, vaan tämä nostaa etualalle Venäjän keskeiset puutteet.
 – Navalnyin tärkeimmät vaatimukset ovat vapaat vaalit, sananvapaus ja riippumaton oikeuslaitos, Kniivilä muistuttaa.
 Krim on Navalnyille kiperä kysymys
 Venäjän Ukrainalta valloittaman Krimin hallinta on toinen kiperä kysymys, jonka kanssa Navalnyi joutuu tasapainottelemaan.
 Niemimaan kaappaus on Kniivilän mukaan venäläisten keskuudessa edelleen varsin suosittu toimenpide. Navalnyin asettuminen sitä vastustamaan saattaisi jakaa hänen kannattajansa kahteen leiriin.
 – Navalnyi on todennut sen, että Krim on Venäjän hallussa. Hänen mielestään asia pitäisi ratkaista uudella, todellisella kansanäänestyksellä.
 Kniivilä huomauttaa, että Venäjällä laki kieltää vaatimasta Krimin luovuttamista takaisin Ukrainalle.
 – Niin tehdessään Navalnyi syyllistyisi Kremlin silmissä separatismiin, mikä antaisi aiheen uuteen syytteeseen.
 Lue myös:
 Aleksei Navalnyi antoi ensimmäisen haastattelunsa vankilasta – pakotetaan katsomaan valtion propagandaa kahdeksan tuntia päivässä
 Navalnyille tulossa tukku uusia syytteitä – "Rikossyndikaattini kasvaa", oppositioaktivisti vitsaili
 Mediat: Venäjä julisti tutkivan journalismin Bellingcat-nettisivuston ulkomaiseksi agentiksi

Daria Navalnaya ottaa vastaan Saharov-ihmisoikeuspalkinnon vangitun isänsä puolesta – uudet syytteet voivat pidentää Aleksei Navalnyin tuomiota


Summary: Yhdysvaltain presidentti ehdotti suurten Nato-maiden ja Venäjän neuvotteluita. Virossa aloite on rinnastettu Münchenin konferenssiin, jossa Britannia ja Ranska suostuivat Hitlerin tahtoon.

TALLINNA  Venäjän kasvava uhka Ukrainan rajoilla herättää huolta Virossa. Täysimittainen sota Ukrainassa heikentäisi väistämättä turvallisuustilannetta Baltiassa ja Itämerellä.
 Ukrainan mukaan Venäjä  on kokoamassa  sen rajojen tuntumaan joukkoja ja kalustoa. Ukraina epäilee, että Venäjä suunnittelee ensi vuoden aluksi jopa 175 000 sotilaan operaatiota naapuriaan vastaan.
 Vähintään yhtä paljon Virossa hermostuttaa Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin   äskeinen aloite  Venäjän ja Naton viiden suurimman jäsenmaan välisistä neuvotteluista.
 Biden julkisti ehdotuksensa keskusteltuaan puhelimitse Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa viime viikon tiistaina. Putin esitti keskustelun aikana  vaatimuksen  Naton itälaajentumisen pysäyttämisestä.
 Ehdotuksensa aiheuttaman kohun jälkeen Joe Biden on yrittänyt rauhoitella Naton itäisiä jäsenmaita keskustelemalla niiden johtajien kanssa. Nicholas Kamm / AFP
 Suurvaltojen keskenään tekemillä sopimuksilla on Baltian maissa erittäin huono kaiku.
 Natsi-Saksa ja Neuvostoliitto jakoivat Eurooppaa etupiireikseen vuonna 1939 niin sanotulla  Molotov–Ribbentrop-sopimuksella.  Sen jälkeen alkoi toinen maailmansota.
 Viro, Latvia ja Liettua liitettiin Neuvostoliittoon. Yhdysvallat ja Britannia hyväksyivät tämän sodanaikaisissa huippukokouksissa Neuvostoliiton kanssa.
 Ilves: Puola mukaan Venäjä-keskusteluihin
 Viron parlamentin ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Marko Mihkelson  vertasikin Bidenin ehdotusta vuoden 1938 Münchenin konferenssiin.
 – Tämä tuoksahtaa Müncheniltä: uhkaajaa tyynnytellään tilanteessa, jossa hän on kääntänyt sinua päin ampumavalmiit aseet, Mihkelson sanoi  Viron yleisradion haastattelussa .
 Münchenissä Britannia ja Ranska suostuivat  Adolf Hitlerin  vaatimukseen Tšekkoslovakian sudeettialueiden liittämisestä Saksaan. Toiveena oli välttää muita aluevaatimuksia ja sota Euroopassa.
 Marko Mihkelsonin mukaan Venäjälle ei pitäisi antaa veto-oikeutta Euroopan turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä. Ken Mürk / ERR
 Viron entinen Nato- ja Suomen-suurlähettiläs  Harri Tiido  on samaa mieltä siitä, että Venäjän tahtoon ei pidä taipua liikaa.
 – Moskova ei ole koskaan arvostanut pehmeyttä. Georgian sodan jälkeen [lännessä] kokeiltiin [Venäjälle] makeilua. Tuloksena olivat Krimin valtaus ja Donetskin alueen konflikti, Tiido sanoi  radio-ohjelmassaan  tiistaina.
 Mikäli Bidenin ehdotuksen mukainen kokous järjestettäisiin, siihen pitäisi Viron entisen presidentin  Toomas Hendrik Ilveksen  mukaan saada ainakin itäeurooppalainen ääni.
 – Keskusteluihin tarvitaan siinä tapauksessa Puola, suuri ja sotilaallisesti vahva Nato-maa, Ilves sanoi Viron yleisradion  radiouutisille .
 Baltops-sotaharjoitukseen osallistuvia sotilaita Puolan Ustkassa kesäkuussa 2016. Adam Warzawa 7 EPA
 Suursotaharjoitus luvassa ensi keväänä
 Täysimittaisen sodan syttymistä Ukrainassa virolaisasiantuntijat eivät pidä vielä kovinkaan todennäköisenä.
 Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja  Kristi Raik  sanoo Venäjän kokeilevan toimillaan sekä Yhdysvaltojen että Saksan uusia hallituksia.
 – [Venäjä] on osoittanut, että sillä on valmius hyökätä Ukrainaan. Sotilaallisen voiman käytöllä uhkaamalla se kuitenkin lähinnä kalastelee länneltä mahdollisia myönnytyksiä, Raik sanoi Viron television  Ulkolinja-ohjelmassa  maanantaina.
 Kristi Raikin mukaan Venäjä on arvaamaton, mutta sen varsinainen päämäärä ei ole Ukrainan valloitus. Priit Mürk / ERR
 Raik ei usko, että Nato suostuisi sopimaan Venäjän kanssa toimistaan Putinin vaatimuksen mukaisesti.
 – Se on täysin poissuljettua enkä usko, että siihen tähdätään vakavissaan edes Kremlissä, Raik arvioi.
 Viro aikoo järjestää ensi vuoden touko-kesäkuussa Siil 2022 -suursotaharjoituksen, johon käsketään 16 000 sotilasta ja reserviläistä.
 Puolustusvoimien komentajan  Martin Heremin  mukaan harjoitus on entistä kansainvälisempi.
 – Harjoittelemme reagoimista uhkaan tiiviissä yhteistyössä Latvian asevoimien kanssa, Herem sanoo Viron  puolustusvoimien tiedotteessa .
 Kyseessä on säännöllisesti neljän vuoden välein järjestettävä suursotaharjoitus, joka ei suoranaisesti liity Ukrainan tilanteeseen.
 Nato-joukkojen panssarivaunu Viron puolustusvoimien vuoden 2019 sotaharjoituksessa Kevadtorm. Sergei Stepanov / ERR
 Lue lisää:
 Sauli Niinistö esitti Vladimir Putinille vakavan huolensa jännittyneestä tilanteesta Ukrainan rajoilla – keskustelu Joe Bidenin puhelun jälkeen
 Janne “Rysky” Riiheläisen kolumni: Kremlin kelloista soitetaan taas etupiiriä
 G7-maat varoittavat Venäjää: Hyökkäys Ukrainaan tietäisi "massiivisia seuraamuksia ja kovaa hintaa"
 Naton pääsihteeri torjuu Venäjän vaatimuksen estää Ukrainalta pääsy sotilasliittoon
 Puolustusvoimain komentaja Timo Kivinen: Jos Ukrainassa alkaa avoin sota, se vaikuttaa myös Itämeren alueeseen
 "Suomi saattaa joutua päättämään Nato-jäsenyydestä jo lähikuukausina" – asiantuntija ennustaa yllättävää seurausta Ukrainan kriisistä
 Venäjä onnistui saamaan Yhdysvaltain huomion toimillaan Ukrainan rajalla – UPI:n Aaltola: Venäjä haluaa viedä asiat kuilun partaalle

Joe Bidenin aloite huolestuttaa Virossa – ehdotusta neuvotteluista Venäjän kanssa verrataan jopa natsien kanssa tehtyyn sopimukseen


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Monien lasten ja nuorten kunto on tasolla, joka voi haitata arjessa jaksamista
 Erityisesti kahdeksasluokkalaisten  kestävyyskunto on laskenut kahden viime vuoden aikana . Uusimmissa Move!-mittausten tuloksissa myös keskivartalon lihaskunto oli heikentynyt edellisvuoteen verrattuna. Varusmiesten kestävyyskunto oli mittaushistorian toiseksi huonoin. Asiantuntija on erityisen huolissaan varusmiesten painonnoususta.
 Botox-pistoksilla hoidetaan hampaiden narskuttelua ja jopa liikahikoilua
 Botuliinia annetaan vaikeasta narskuttelusta tai hampaiden staattisesta yhteenpuremisesta kärsiville. Kalle Niskala / Yle
 Bruksismi eli hampaiden narskuttelu on lukuisten suomalaisten vaiva, ja myös sitä hoidetaan botuliinitoksiinipistoksilla. Botoxina tunnetun  lääkeaineen käyttö on lisääntynyt , mutta hoito jakaa näkemyksiä hammaslääketieteen alalla.  Sanna Vaittinen  ja  Anne Katajalaakso  löysivät siitä itselleen avun.
 Joe Bidenin aloite huolestuttaa Virossa
 Ehdotuksensa aiheuttaman kohun jälkeen Joe Biden on yrittänyt rauhoitella Naton itäisiä jäsenmaita keskustelemalla niiden johtajien kanssa. Nicholas Kamm / AFP
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ehdotti suurten Nato-maiden ja Venäjän neuvotteluita.  Virossa aloite on rinnastettu Münchenin konferenssiin , jossa Britannia ja Ranska suostuivat Hitlerin tahtoon. Suurvaltojen keskenään tekemillä sopimuksilla on Baltian maissa erittäin huono kaiku historiasta.
 Lännestä saapuu lisää sateita
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Keskiviikon aikana lännestä saapuu uusia, hajanaisia sateita. Ne liikkuvat maan yli itään päivän edetessä. Etelässä sataa vettä, pohjoisessa lunta, ja seassa voi olla jäätävää sadetta. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lasten ja nuorten kunto heikolla tasolla | Botoxilla hoidetaan hampaiden kiristelyä | Bidenin puheet huolestuttavat Virossa


Summary: Kiinan presidentti Xi Jinping ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapaavat aamulla jo toistamiseen videoyhteydellä tänä vuonna. Molempien maiden suhteet länteen ovat jännitteiset.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  tapaavat tänään videoyhteydellä.
 Molempien maiden suhteet länteen ovat tällä hetkellä jännittyneet.
 Venäjän sotilaallinen läsnäolo Ukrainan rajalla herättää huolta kansainvälisessä yhteisössä. Kiinaa on kritisoitu ihmisoikeusloukkauksista ja erityisesti Xinjiangin uiguuriväestön sorrosta. Yhdysvallat ja useat muut maat ovat ilmoittaneet boikotoivansa Kiinan talviolympialaisia tilanteen takia.
 Presidentit tapasivat edellisen kerran virtuaalikokouksessa kesäkuussa, kertoo  uutistoimisto Xinhua .
 Näiden seikkojen arvioidaan nousevan esiin tapaamisessa.
 Kreml: Euroopan kireä tilanne puhuttanee
 Asialistan kärjessä ovat ”Naton sotaisa retoriikka ja kireä tilanne Euroopassa”, Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  sanoi uutistoimisto Tassin mukaan tiistaina.
 – Tämä edellyttää ehdottomasti keskustelua liittolaisten, Moskovan ja Pekingin välillä, Peskov sanoi.
 Peskovin mukaan Naton ohella myös Yhdysvallat on käyttänyt erittäin aggressiivista retoriikkaa, Tass kirjoittaa.
 Venäjä on siirtänyt joukkojaan Ukrainan rajan tuntumaan ja tilanne on hyvin jännitteinen.
 Reilu viikko sitten Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden  uhkasi Putinia  videoneuvottelussa ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan .
 Myös EU-maiden ulkoministerit ja G7-maiden ulkoministerit ovat varoittaneet Venäjää vakavista seurauksista, jos tilanne Ukrainan rajalla kärjistyy.
 Kiinan presidentti ja kommunistisen puolueen pääsihteeri Xi Jinping keskusteli Venäjän presidentin Vladimir Putinin kanssa viimeksi kesällä videoyhteydellä. Chine Nouvelle / AOP
 Mitä Kiina on kertonut kokouksesta?
 Kiinassa tapaamisen sisältöä on kommentoitu maltillisesti. Kiinan ulkoministeriön edustaja  Wang Wenbin  sanoi maanantaina, että presidentit suunnittelevat maiden välisiä suhteita ensi vuodelle.
 – [He] vaihtavat näkemyksiä tärkeistä kansainvälisistä ja alueellisista kysymyksistä, jotka ovat yhteisen edun mukaisia, Wang sanoi tiedotustilaisuudessa  Kiinan ulkoministeriön tiedotteen mukaan .
 Wang sanoi myös uskovansa, että Kiina ja Venäjä jatkavat toistensa tukemista ja tiivistävät strategista yhteistyötä.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Antony Blinken  kiertää parhaillaan Kaakkois-Aasiaa. Indonesian lisäksi Blinken vierailee Malesiassa ja Thaimaassa.
 Yhdysvallat lupasi myös vahvistaa liittolaisuuksiaan Intiasta Tyynellemerelle ulottuvalla alueella.
 Monet Kaakkois-Aasian maat ovat taloudellisesti riippuvaisia Kiinasta, mutta näkevät Yhdysvallat vastapainona Kiinan valtapyrkimyksille.
 Millaiset ovat maiden väliset suhteet?
 Venäjä on vaalinut läheisempiä suhteita Kiinaan samalla kun sen välit länteen ovat huonontuneet.
 Putin on käyttänyt kumppanuutta tasapainottamiskeinona Yhdysvaltojen vaikutusvaltaa vastaan.
 Samalla osapuolet ovat solmineet tuottoisia sopimuksia esimerkiksi energia-alalla ja  tiivistäneet avaruus- ja satelliittiyhteistyötään .
 Kiinalainen uutistoimisto Xinhua listasi kokouksen alla  maiden yhteisiä saavutuksia  politiikassa, teknologiassa, kaupassa ja armeijayhteistyössä.
 USA ja muutama muu maa ovat boikotoineet Pekingin talviolympialaisia Kiinan ihmisoikeustilanteen takia. Kuvassa lapset juoksivat Pekingissä sijaitsevassa Olympic Towerissa joulukuussa. Noel Celis / AFP
 Kiinan olympialaiset lähestyvät
 Presidentit voivat keskustella myös Kiinassa ensi vuonna järjestettävistä talviolympialaisista.
 Yhdysvaltain hallinto ilmoitti viime viikolla  boikotoivansa Pekingin talviolympialaisia Kiinan ihmisoikeusrikkomusten takia .
 Diplomaattiboikottiin liittymisestä ilmoittivat myöhemmin Australia, Britannia ja Kanada. Kiina on varoittanut boikotista ilmoittaneita maita vakavista seurauksista.
 Venäjä on kritisoinut USA:n päätöstä boikotoida kisoja.
 – Olympialaisten tulisi olla vapaat politiikasta, Kremlin tiedottaja Peskov sanoi viime viikolla uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Venäjän kilpailijat marssivat Pekingin kisoihin  puolueettoman olympialipun alla vuoden 2014 dopingskandaalin takia .
 Mistä luulet Xin ja Putinin puhuvan tapaamisessaan? Voit keskustella aiheesta torstaihin 16. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Biden kiitteli Niinistöä hävittäjävalinnasta – "Luo vahvan pohjan tiiviimmille puolustussuhteille tulevaisuudessa"
 G7-maat varoittavat Venäjää: Hyökkäys Ukrainaan tietäisi "massiivisia seuraamuksia ja kovaa hintaa"
 Yhdysvaltain ja Ukrainan presidentit keskustelivat Itä-Ukrainan konfliktista – Biden lupasi myös resursseja Nato-maille itäiseen Eurooppaan
 Biden sanoo demokratian kärsivän taantumasta ja avasi huippukokouksen sen vahvistamiseksi: "Jokaisen sukupolven on uudistettava demokratia"
 “Yhdysvallat loukkaa olympialaisten henkeä” – Kiina tuomitsee USA:n päätöksen boikotoida Pekingin olympialaisia

Idän suurvaltojen vuoro tavata videoneuvottelussa – Kremlin mukaan Putin ja Xi keskustelevat USA:n ja Naton "aggressiivisista" puheista


Summary: Kauneudenhoidosta tutulla aineella hoidetaan esimerkiksi hampaiden narskuttelua, leukavaivoja, migreeniä ja jopa liikahikoilua.

Botuliinista on moneksi.  Anne Katajalaakso  on saanut botox-pistoksia hampaiden narskutteluun jo vuosia. Huvikseen kokkolalainen ei pistoksia ota, vaan ne mahdollistavat Katajalaakson pysymisen työkuntoisena.
 Sanna Vaittinen  puolestaan tarvitsee säännöllisiä botuliinipistoksia, että saisi edes pidettyä suutaan auki. Lääkkeellä lamautetaan hänen äärettömän kireitä suun ja kasvojen lihaksia.
 Vaikka ikää on vasta 27 vuotta, Vaittisen molemmat leukanivelet on jo jouduttu korvaamaan tekonivelillä. Leikkaus tehtiin Tampereen yliopistollisessa sairaalassa toukokuussa 2021.
 Lääkärit ovat epäilleet kehityshäiriötä, mutta varmaa syytä ei ole sille, miksi lempääläisen nivelet ovat tuhoutuneet aivan itsestään.
 Vuosikausia kestänyt piina ja leikkauskierre alkoi tammikuussa 2018:
 Sanna Vaittinen leuan keinonivelleikkauksen jälkeen sairaalassa toukokuussa 2021.  Sanna Vaittisen kotialbumi
 Vaittinen hämmästyi, kun lääkäri ehdotti jo alkuvaiheessa kauneudenhoidosta tuttua botoksia eli botuliinitoksiinia hoidoksi, mutta oli kipujen keskellä valmis kokeilemaan mitä vaan.
 Pistokset helpottivat oloa, kun leuka ja posket eivät enää krampanneet kivuliaasti koko ajan. Botuliinin vaikutus perustuu lihaksen osittaiseen lamaantumiseen.
 Aluksi piikkejä tuli kolmen kuukauden välein kymmeneen eri kohtaan suuta ja päätä.
 – Ne eivät satu, mutta päälaella pistos tuntuu inhottavalta, hän kertoo
 Kuntoutus jäänyt omalle vastuulle
 Leikkaus auttoi nivelkipuun, mutta toi uuden ongelman.
 – Leikkauksen seurauksena tuli kolmoishermovaurio ja sen aiheuttamat lamaannuttavat kivut. Tein elokuussa potilasvahinkokeskukseen ilmoituksen, Vaittinen kertoo.
 Botuliinipistoshoito jatkuu edelleen.
 – Sain tylyn tuomion, että kolmoishermovauriolle ei voida tehdä mitään. Mutta jos botuliinilla saadaan kasvolihakset rentoutumaan, se voi helpottaa myös kolmoishermovaurion aiheuttamaa särkyä.
 Vaittisen 6-vuotias Eino-poika näyttää, kuinka äidin "kuntoutuspyykkipoika" venyttää suuta. Sanna Vaittisen kotialbumi
 Takana on nyt seitsemisen kuukautta toipumista, ja suu avautuu 35 millimetriin. Ihanteellisinta olisi 40 millimetriä, joka on naisen suun avauksen alaraja.
 Vaittinen kokee, että kuntoutus on jäänyt täysin omalle vastuulle.
 – Ensimmäisessä kontrollissa sain jumppaohjeet, mutta mitään muuta ohjeistusta en ole Tampereelta saanut.
 Kuntoutukseen kuuluu suun jumppaaminen ja venyttäminen isolla pyykkipojan näköisellä apuvälineellä:
 Iso hintahaarukka
 Yksityisen terveydenhuollon puolella botuliinihoito maksaa kerrallaan yli sadasta eurosta moniin satoihin.
 Mehiläisen leuka- ja suukirurgi  Olli Teronen  arvelee, että esimerkiksi pääkaupunkiseudulla yhden 10–12 pistosta sisältävän hoitokäynnin hintahaarukka on 400–600 euroa.
 – Minun hoitoni maksavat julkisella puolella vain poliklinikkamaksun, kertoo Tampereen yliopistollisessa sairaalassa hoidettavana käyvä Sanna Vaittinen.
 Kalle Niskala / Yle
 Botuliinitoksiinia on käytetty jo pitkään terveydenhoidossa, paljon pidempään kuin kauneudenhoidossa, muistuttaa suu- ja leukakirurgi, dosentti  Olli Teronen  Mehiläisestä.
 – Hoito jakaa kuitenkin esimerkiksi hammaslääketieteen puolella edelleen mielipiteitä yksityisellä ja julkisella sektorilla, vaikka hoitotulokset ovat hyviä, Teronen harmittelee.
 Botuliinitoksiinia käytetään myös satojen tuhansien suomalaisen kärsimään vaivaan, bruksismiin, tutummin hampaiden narskutteluun. Sitä tarjotaan avuksi myös staattiseen hampaiden yhteen puremiseen.
 Käypä hoito -suositus: niukasti näyttöä
 Huhtikuussa 2021 julkaistu kipu- ja toimintahäiriöiden Käypä hoito -suositus toteaa, että botuliinitoksiinin käyttö on lisääntynyt, mutta hoidon vaikuttavuudesta purentafysiologian alalla on niukasti näyttöä.
 – Verovaroin kustannettavassa terveydenhuollossa pyritään antamaan vain tieteelliseen näyttöön perustuvaa ja kustannustehokasta kriittisen tarkastelun kestävää lääketieteellistä hoitoa, toteaa lääketieteen tohtori, neurologian ylilääkäri  Jukka Saarinen , Vaasan keskussairaalasta.
 Anne Katajalaakso saa bruksismiinsa botuliinihoitoja kotikapunkinsa keskussairaalassa Kokkolassa.

 Vaasan keskussairaalassa bruksismin hoito botuliinitoksiinilla on äärimmäisen harvinaista eli vain parin, kolmen tapauksen luokkaa viime vuosien aikana.
 Naapurissa Keski-Pohjanmaalla näkemys on toinen. Pienen maakunnan keskusairaalassa annetaan botuliinihoitoja muutaman kerran kuukaudessa, ja Suun terveydenhuollon palvelualuejohtaja  Martti Liljan  mukaan tulokset ovat hyviä.
 Samoin kokee suu- ja leukakirurgi Petri Iso-Kungas.
 – Suurin osa narskuttelupotilaista hyötyy tavanomaisista keinoista eli purentakiskoista tai asentoharjoittelusta ja venytyshoidosta, mutta voimakkaasti oirehtivat saavat merkittävää hyötyä kiputilan hoitoon, hän toteaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 16.12. kello 23:een saakka.

Anne Katajalaakso ja Sanna Vaittinen tarvitsevat säännöllisesti pistoksia – botox yleistyy purentavaivojen hoidossa, mutta lääkärit suhtautuvat piikkeihin ristiriitaisesti


Summary: Ilmastonmuutoksen hillitsemisessä metsien hiilivarastolla on iso rooli, mutta miten muuttuva ilmasto vaikuttaa metsään, sen lajistoon ja erityisesti kuuseen, pohtii Kotakorpi blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Metsien kasvavasta hiilinielusta eli kyvystä sitoa ilmasta hiilidioksidia puhutaan paljon. Koska ihmiskunta puskee edelleen ilmakehään kasvavia määriä hiilidioksidia, tuota liikaa kasvihuonekaasua olisi yhä tärkeämpää kerätä sieltä pois ja myös pitää se sieltä pois. Tähän metsät tarjoavat oivan ratkaisun.
 Kasvaessaan puut sitovat ilmasta hiilidioksidia. Mitä suuremmaksi puut kasvavat ja mitä vanhempi metsä on, sitä suurempi on sen hiilivarasto ja sitä tärkeämmäksi tämä varastointi muodostuu ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa. Jos siis sen hiilidioksidin annetaan olla siellä metsässä puihin varastoituneena.
 Vanhassa metsässä myös luonnon monimuotoisuus  on ehtinyt kehittyä pidemmälle ja auttaa omalta osaltaan metsää ja sen eliöitä selviytymään ilmastonmuutoksen lisäämistä haasteista.
 Metsät kun eivät yksin vaikuta ilmastonmuutokseen vaan myös muuttuva ilmasto vaikuttaa metsiin.
 Lämpenevä ilmasto, lisääntyvät sateet, pidentyvä kasvukausi ja lyhenevä talvi edistävät metsän kasvua Suomessa. Myös ilmakehässä lisääntyvä hiilidioksidi  tehostaa kasvua  siinä määrin kun maaperällä on eväitä tarjottavanaan kasvavalle metsälle. Potentiaalia metsien kasvun lisääntymiseen siis on, mutta myös kasvua rajoittavat tekijät ovat lisääntymässä.
 Muutokset eivät nimittäin ole  metsän kasvulle ainoastaan suosiollisia .
 Lisääntyvä sään vaihtelevuus asettaa puustolle haasteita. Lisääntyvä kuivuus nousevien lämpötilojen kanssa rajoittaa puiden kasvua ja lisää riskiä metsäpaloille. Kasvavista sademääristä seuraava maaperän ylitsepursuava kosteus voi niin ikään hankaloittaa metsän kasvua ja  altistaa puuston muille ongelmille .
 Erilaiset puustoa vahingoittavat  sienitaudit yleistyvät , kun kosteuden ja lisääntyvän lämmön myötä olosuhteet muuttuvat myös niille suosiollisemmiksi. Myös tuholaishyönteiset ottavat kaiken irti pidentyvästä kasvukaudesta. Parhaimmillaan ne pystyvät lisääntymään kasvukauden aikana yhden sijaan kahdesti, jolloin puiden vahingot kaksinkertaistuvat – ja ehkä jopa enemmän, koska puut eivät ole tottuneet tuholaisiin loppukesästä ja ovat siten alttiimpia vahingoille.
 Tulevaisuudessa suomalainen joulukuusi taitaa olla yhä harvinaisempi, tai ainakin kalliimpi koriste.
 Ei ole yhdentekevää mitä puita  metsissä kasvaa. Tällä hetkellä Suomen metsissä kasvaa enimmäkseen mäntyä ja kuusta, mutta ilmastollisten olosuhteiden muuttuessa hirmuista vauhtia kohti pohjoista on metsillä – ja metsän kasvattajilla kiire pysyä mukana.
 Luonnostaan puusto on muuttumassa maan etelä- ja keskiosassa  yhä enemmän lehtipuustoksi . Pohjoisessa mänty valtaa alaa kuuselta.
 Erityisesti  kuusen oltavat muuttuvat tukaliksi  lumisten ja kylmien talvien vähetessä ja juuri sillä mässäilevien tuholaisten ja tautien lisääntyessä. Tulevaisuudessa suomalainen joulukuusi taitaa olla yhä harvinaisempi, tai ainakin kalliimpi koriste. Myös muilla, isommilla puualoilla pitänee siirtyä muihin lajeihin.
 Myös  vaihtelevat sadeolot  ja tuulituhot runtelevat helpommin kuusta, joka kasvattaa juurensa pitkin maan pintaa.
 Pohjolan lämpenevä ilmasto  lisää väistämättä tuulituhoja  pelkästään roudan vähenemisen vuoksi. Tähän asti routa on pitänyt puustoa maassa kiinni kovimpien tuulien aikaan loppusyksystä alkutalveen, mutta  tulevaisuudessa apua on tarjolla vähemmän .
 Onkin kiire miettiä, mikä puu  pärjää parhaiten ilmastossamme tulevaisuudessa .  Kestävämpiä puita jalostetaan  kiireellä.
 Millainen metsä sitten on parhaiten varautunut tuleviin muutoksiin? Millaisilla toimenpiteillä parhaiten suojellaan Suomen metsiä ilmastonmuutoksen vaikutuksilta? Entä miten eri intressiryhmien odotukset ovat parhaiten tasapainossa?
 Keskustelu käy kuumana metsien ympärillä, sillä metsillä on muitakin käyttötarkoituksia kuin olla hiilivarastoja ja metsän eläinten koti. Samaan aikaan kun ihmiskunta tarvitsee metsiä varastoimaan ilmassa olevaa hiilidioksidia ja metsälajisto tarvitsee metsää elääkseen, haluavat metsänomistajat metsistä rahansa ja metsäteollisuus puunsa. Eri tahot haluavat tietenkin turvata myös tulevaisuutensa. Nämä intressit pitäisi saada jotenkin kohtaamaan niin että lopputulos palvelisi kaikkia osapuolia.
 Pian kokoonnumme joulukuusen ääreen miettimään, luovutaanko perinteestä kokonaan, vai vaihdetaanko puu mäntyyn tai johonkin muuhun.
 Kerttu Kotakorpi
 Kirjoittaja rakastaa aidon joulukuusen tuoksua ja sen luomaa tunnelmaa, mutta useimmiten jättää puun hankkimatta
 Blogista voi keskustella 16.12. klo 23.00 saakka.

Kerttu Kotakorpi: Metsä on tärkein aseemme ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa ja kuusi on sen heikoin lenkki


Summary: WHO:n asiantuntijan mukaan omikronista voi päivissä tulla joissakin Euroopan maissa valtamuunnos.

Maailman terveysjärjestö WHO varoittaa, että koronaviruksen omikronmuunnos leviää aiempia variantteja nopeammin. Järjestön johtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  arvioi, että muunnos on todennäköisesti huomaamatta levinnyt suurimpaan osaan maailman maista.
 – Omikron leviää sellaisella nopeudella, jota emme ole nähneet aiemmilla muunnoksilla, Ghebreyesus sanoi.
 Omikronmuunnosta on havaittu 77 maassa. Se havaittiin ensimmäisen kerran viime kuun lopulla Etelä-Afrikassa.
 WHO:n asiantuntija  Abdi Mahamud  kertoi lehdistötilaisuudessa, että mallinnusten perusteella vaikuttaa siltä, että omikronista voi tulla joissakin Euroopan maissa valtamuunnos tulevien päivien aikana. Ympäri Eurooppaa kamppaillaan jälleen uuden koronavirusaallon kanssa.
 Varhaisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että omikron on deltamuunnosta tarttuvampi. Delta on ollut viruksen valtamuunnos pidemmän aikaa.
 Lääkeyhtiö Pfizer kertoi aiemmin, että kolme annosta Pfizerin ja Biontechin koronarokotetta antaa riittävän suojan omikronmuunnosta vastaan. Lääkeyhtiö varoitti, että kaksi rokoteannosta ei todennäköisesti anna riittävää suojaa omikronilta.
 Tutkimukset ovat antaneet ymmärtää, että uusi muunnos saattaa aiheuttaa lievempiä koronaoireita.
 Yhdysvalloissa suurin osa tänä vuonna koronaan kuolleista rokottamattomia
 Yhdysvalloissa on rikottu yli 800 000:n koronaan liittyvän kuoleman raja. Asia selviää yhdysvaltalaisen  Johns Hopkinsin  yliopiston koronaseurannasta.
 Yhdysvalloissa on raportoitu määrällisesti eniten koronaan liittyviä kuolemia koko maailmassa.
 Tämän vuoden aikana Yhdysvalloissa on kuollut noin 450 000 ihmistä koronan seurauksena, vaikka maassa hyväksyttiin viime vuoden lopulla koronarokotukset ja rokotteita oli laajasti saatavilla keväällä. Suurin osa kuolleista on rokottamattomia.
 Maailmanlaajuisesti koronakuolemia on kirjattu yli 5,3 miljoonaa, eli koronaan liittyen on kuollut lähes koko Suomen väkiluvun verran ihmisiä.

WHO arvioi: Nopeasti leviävää omikronmuunnosta on todennäköisesti suurimmassa osassa maita


Summary: Veronmaksajain keskusliiton selvityksen mukaan pienten palkkojen verotus on Suomessa eurooppalaista keskitasoa.

Veronmaksajain keskusliiton tuoreen kansainvälisen palkkaverovertailun mukaan Suomi on Ruotsia ankarampi palkkatulojen verottaja. Vertailua kuitenkin vaikeuttavat maiden verotuksen rakenteelliset erot.
 – Ruotsissa palkkaverotus on selkeästi kevyempi, eli samasta tulotasosta jää enemmän palkansaajalle käteen. Toisaalta siellä työnantajat maksavat työnantajamaksuja palkan päälle enemmän kuin Suomessa, sanoo Veronmaksajien pääekonomisti  Mikael Kirkko-Jaakkola  Ylelle.
 Kun tarkasteluun otetaan myös muut verot, lähenevät Suomi ja Ruotsi toisiaan.
 – Jos katsotaan kokonaisveroastetta, eli kaikkia kulutusveroja, niin siellä on aika samanlainen veroaste.
 Ankara progressio tuntuu
 Suomessa palkansaajan veroprosentti on selvityksen matalimmalla 29 900 euron vuotuisella palkkatasolla eurooppalaisten vertailumaiden keskitasoa.
 – Pienipalkkaisen verotus ei ole Suomessa erityisen kireää. Kevennyksiä on tehty pienipalkkaisia painottaen, ja verotus on vastaavien eurooppalaisen maiden keskiarvon tasoa, Kirkko-Jaakkola kertoo.
 Verotus kuitenkin kiristyy nopeasti tulojen noustessa. Esimerkiksi keskituloisen 46 000 euron palkkatasolla Suomi on vertailun kuudenneksi kirein verottaja. Keski- ja suurempituloisilla perheettömillä palkansaajilla tuloveroprosentit olivat vertailun korkeimmat Belgiassa.
 Jyrkän progression ohella Suomelle tyypillistä on myös tulonlisäysten ankara verotus.
 Keskipalkkaisen lisätienesteistä liki puolet veroihin
 Esimerkiksi keskipalkkaisen 100 euron palkankorotuksesta tai muusta tulonlisäyksestä 48,2 euroa menee nouseviin veroihin. Tällä tulotasolla marginaaliveroprosentti on Suomessa Pohjoismaiden korkein.
 Veronmaksajien selvityksessä oli mukana Suomen, Ruotsin, Norjan ja Tanskan ohella yksitoista eurooppalaista valtiota. Lisäksi tietoja oli koottu myös Australiasta, Kanadasta ja Yhdysvalloista.
 Osa veroprosenteista on laskettu tilintarkastus- ja verokonsultointitoimisto PwC:ssä. Veronmaksajain keskusliitto on julkaissut kansainvälisiä vertailutietoja työn ja palkan verotuksesta vuodesta 1995 saakka.

Veronmaksajat: Jopa Ruotsissa palkkaverotus kevyempää kuin Suomessa, kokonaisveroaste silti lähes sama


Summary: Move!-mittauksissa erityisesti kahdeksasluokkalaisten kestävyyskunto on laskenut viimeisen kahden vuoden aikana. Myös keskivartalon lihaskunto oli heikentynyt edellisvuoteen verrattuna.

Syksyllä 2021 tehdyissä Move!-mittauksissa kahdeksasluokkalaisten nuorten kestävyyskunto jatkoi laskuaan.
 Kestävyyttä ja liikkumistaitoja mittaavassa 20 metrin viivajuoksussa kahdeksasluokkalaisten tyttöjen mediaanitulos heikentyi edelliseen vuoteen verrattuna 14 sekuntia ja poikien 13 sekuntia.
 Kahden vuoden aikana pudotusta on tullut sekä tyttöjen että poikien tuloksiin lähes puoli minuuttia, kertoo Move!-järjestelmän kehittämispäällikkö  Mikko Huhtiniemi .
 – Kahden vuoden aikana on eletty haastavaa korona-aikaa, joka ehkä osaltaan on vaikuttanut näihin muutoksiin, Huhtiniemi arvelee.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kestävyyskunnossa huolestuttava pidemmän ajan trendi
 Huhtiniemen mukaan Move!-mittausten historian aikana nimenomaan kestävyyskunnossa tulokset ovat pudonneet kaikista eri osioista eniten.
 – Se on huolestuttava trendi, koska kestävyyskunto muodostaa pohjan jaksamiselle ja arjessa pärjäämiselle.
 Erityisesti viidesluokkalaisten poikien 20 metrin viivajuoksun mediaanitulokset ovat laskeneet tasaisesti vuodesta 2016 lähtien.
 Nyrkkeilyä harrastavan kemiläisen viidesluokkalaisen Pauli Lampiahon mielestä nimenomaan 20 metrin viivajuoksu eli piip-testi oli Move!-mittausten haastavin osio. Juuso Stoor / Yle
 Tämän vuoden tulokset toivat kuitenkin iloisen yllätyksen.
 – Tyttöjen mediaaniluku oli tismalleen sama kuin viime vuonna ja poikien tulos menee muutaman sekunnin jopa yläviistoon. Toki pitää muistaa, että kyse on vain yhden vuoden tuloksesta, mutta tämä oli ilman muuta positiivinen signaali siitä, että lasku olisi pysähtymässä, sanoo UKK-instituutin johtaja  Tommi Vasankari .
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Liikkuvuus parani, mutta vatsalihakset heikkenivät
 Toinen positiivinen muutos viime vuoteen verrattuna liittyy poikien liikkuvuuteen.
 – Sellainen ilahduttava pieni valonpilkahdus täällä on, että pojilla on kautta linjan pikkaisen liikkuvuuden tulokset parantuneet. On tietyllä tapaa kurottu eroa umpeen suhteessa tyttöihin, Mikko Huhtiniemi sanoo.
 Tyttöjen liikkuvuus on kuitenkin edelleen selkeästi poikia parempi. Neljännes kahdeksasluokkalaisista pojista ei esimerkiksi saa suoristettua selkää täysistunnassa, kun tytöistä liikkeessä epäonnistuu vain noin kuusi prosenttia.
 Keskivartalon lihaskunto sen sijaan on heikentynyt edellisvuoteen verrattuna sekä tytöillä että pojilla, niin viidesluokkalaisilla kuin kahdeksasluokkalaisilla.
 – Sekä viidesluokkalaisilla pojilla että tytöillä toistot ovat olleet 30:ssa melkein vuodesta toiseen, mutta nyt siellä tullaan tytöillä kaksi yksikköä alaspäin ja pojilla kolme yksikköä alaspäin. Se on kuitenkin kymmenien tuhansien tyttöjen ja poikien tuloksena merkittävä selkeä muutos ja sama näkyy valitettavasti myös kahdeksasluokkalaisilla, Tommi Vasankari toteaa.
 Pienistäkin muutoksista pitää olla huolissaan, kun kyseessä on hyvin kattava väestötason mittaus, Mikko Huhtiniemi huomauttaa.
 Kaikkiaan Move!-mittausten tulosten mukaan 5. ja 8. luokan oppilaista noin 40 prosentilla fyysinen toimintakyky on tasolla, joka voi haitata terveyttä ja hyvinvointia sekä vaikeuttaa arjessa jaksamista.
 – Se voi aiheuttaa sellaisen tilanteen, että päivä on fyysisesti niin kuormittava, että illalla ei ehkä enää riitä paukkuja leikkiä kavereiden kanssa tai puuhata muuta. Siitä voi muodostua pahanlainen oravanpyörä, Huhtiniemi sanoo.
 Kemiläinen viidesluokkalainen Elli Korjonen käy partiossa ja tietää, miksi liikunta on tärkeää. – Silloin pysyy hyvässä kunnossa ja on helpompi tehdä kaikkia asioita. Juuso Stoor / Yle
 Lapissa ja Kainuussa heikoimmat tulokset
 Move!-mittausten tuloksissa on myös paljon alueellista vaihtelua.
 Uudenmaan, Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan fyysisen toimintakyvyn kokonaistulokset ovat sekä viides- että kahdeksasluokkalaisissa valtakunnallisia tuloksia parempia.
 Lapin ja Kainuun tulokset ovat sen sijaan koko maan tuloksia heikompia. Syytä alueellisille eroille ei tiedetä.
 – Pohjoisessa on ehkä pidempiä koulu- ja harrastusmatkoja, voi tulla enemmän autossa istumista, joka omalta osaltaan vaikuttaa tilanteeseen, Mikko Huhtiniemi pohtii.
 Kemiläinen Sara Rossinen arvelee, että yksi syy Lapin heikompiin tuloksiin voi löytyä liikuntasalien puutteesta. – Esimerkiksi voimistelijoille ja cheerleadereille ei ole Kemissä kuin Tervahalli, eikä sitäkään kohta enää ole, Rossinen sanoo. Kuvan taustalla oleva Crista Hyyryläinen harrastaa cheerleadingia ja Rossinen itse pelaa golfia. Juuso Stoor / Yle
 Move!-mittaukset toteutettiin viides- ja kahdeksasluokkalaisille oppilaille syksyllä 2021 osana peruskoulujen liikunnanopetusta.
 Mittaukset koostuvat kuudesta osiosta, jotka mittaavat kestävyyttä, nopeutta, voimaa, liikkuvuutta ja motorisia perustaitoja sekä havaintomotorisia taitoja.
 Valtakunnallisessa tiedonkeruussa mittaustuloksia kertyi yli 107 000 oppilaalta.
 Koronavuosi toi varusmiehille lisää painoa
 Move!-mittausten kanssa yhtä aikaa julkistettiin myös varusmiesten vuoden 2021 kuntotestien tulokset.
 Varusmiesten palveluksen alussa suorittaman kestävyyskuntoa mittaavan 12 minuutin juoksutestin keskiarvo oli 2 376 metriä, joka on mittaushistorian toiseksi huonoin tulos.
 Erityisen huolissaan Tommi Vasankari on varusmiesten painonnoususta. Tilastojen mukaan varusmiesten kehon keskipaino on noussut vajaassa 30 vuodessa lähes kahdeksan kiloa.
 – Jos yhdessä vuodessa varusmiesten keskipainoon tulee 600 grammaa lisää, se on hurjan paljon. Siinä se koronavuosi näkyy ennen kaikkea, Tommi Vasankari sanoo.
 Lihaskunnoltaan hyväkuntoisten varusmiesten osuus on viime vuosina hieman laskenut ja heikkokuntoisten osuus kasvanut.
 Vasankarin mukaan lasten ja nuorten sekä nuorten aikuisten heikentynyt fyysinen kunto ja toimintakyky heijastuu vääjäämättä tulevaisuuteen.
 – Lihavuus, huono kunto, vähäinen liikkuminen ja runsas paikallaanolo ovat kaikki merkittäviä terveysriskejä, jotka samanaikaisina ovat entistä vaarallisempia. Vaikutukset näkyvät tulevaisuudessa muun muassa entisestään kasvavana työkyvyttömyytenä ja kansantalouden kustannuksina.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta torstai-iltaan klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Uusi suositus 7–17-vuotiaille: Vähintään tunti monipuolista liikkumista joka päivä, hiki pintaan ainakin kolmesti viikossa
 Huolestuttava suunta jatkuu – lasten ja nuorten kestävyyskunto laskee koko ajan
 Istuva elämäntapa ja älylaitteilla olo näkyvät erityisesti poikien liikkuvuudessa
 Lasten liikuntatutkimus paljastaa, että liikunta ei kiinnosta lapsia – Professori: "Jotain kummallista on käynnissä"

Monien lasten ja nuorten kunto on tasolla, joka voi haitata arjessa jaksamista – Asiantuntija: "Siitä voi muodostua pahanlainen oravanpyörä"


Summary: Kotimaisen musiikkialan tärkeimmän tapahtuman, Emma Gaalan ehdokkuudet on julkistettu tänään. Itse gaala järjestetään ensi vuoden helmikuussa.

Musiikkialan Emma Gaalan palkintoehdokkuudet on paljastettu.
 Eniten ehdokkuuksia tänä vuonna kahmivat  Ellinoora  (Vuoden pop, Vuoden albumi, Vuoden artisti, Vuoden biisi, Yleisöäänestys), Gasellit (Vuoden musiikkivideo, Vuoden rap/R&B, Vuoden albumi, Vuoden yhtye, Yleisöäänestys), Haloo Helsinki! (Vuoden pop, Vuoden albumi, Vuoden yhtye, Vuoden biisi, Yleisöäänestys) ja  Viivi  (Vuoden musiikkivideo, Vuoden pop, Vuoden biisi, Vuoden tulokas, Yleisöäänestys).
 Viivi on ehdolla muun muassa vuoden tulokkaaksi. Hän on myös eniten ehdokkuuksia saaneiden joukossa. Rami Moilanen / Yle
 Vuoden albumista kisaavat Haloo Helsinki! -yhtyeen  Älä pelkää elämää,  Ellinooran  Viimeinen romantikko,   Erika Vikmanin   Erika Vikman , Gasellien  Zen ,  Hassan Maikalin   Betonitarha , ja  Kuben   Kasoo Ei Breikkei.
 Vuoden yhtyeeksi ovat ehdolla euroviisuissakin menestyneen Blind Channelin ohella Gasellit, Stam1na, Haloo Helsinki!, Ursus Factory ja Vesterinen yhtyeineen.
 Gasellit eli Hätä-Miikka, Thube Hefner, Päkä ja MusaJusa saivat viisi ehdokkuutta. Rami Moilanen / Yle
 Vuoden artistiksi taas ovat ehdolla Ellinoora,  Kaija Koo , Erika Vikman,  Keko Salata ,  Kube  ja  Yona .
 Vuoden biisistä kisaavat Blind Channelin  Dark Side , Ellinooran  Dinosauruksii , Haloo Helsinki! -yhtyeen  Piilota mun kyyneleet , Viivin  USA , sekä  Cledosin ,  iben ,  Averagekidluken  ja  A36:n   Samma gamla vanliga - Remix  ja Portion Boysin (feat. Matti ja Teppo)  Vauhti kiihtyy.
 Hassan Maikal on ehdolla muun muassa vuoden tulokkaaksi. Rami Moilanen / Yle
 Vuoden tulokkaaksi ovat ehdolla  Arppa , Hassan Maikal,  Pyrythekid ,  Sexmane  ja Viivi.
 Muiden kategorioiden ehdokkaat löytyvät  täältä .
 Emma Gaala järjestetään liveyleisön kanssa Hartwall Arenalla lauantaina 5.2.2022.
 Haloo Helsinki! -yhtyeellä näyttävä comeback
 Haloo Helsinki! -yhtyeen  Leo Hakanen  ja  Jere Marttila  iloitsevat viidestä Emma-ehdokkuudesta. Bändin tämänvuotisen  Älä pelkää elämää  -albumin ja sitä edeltäneen  Texas -EP:n välillä on luovaa taukoa peräti kolme vuotta.
 – Kaikista olosuhteista ja vallitsevasta tilanteesta huolimatta saamme kuitenkin olla melko kiitollisia ja tyytyväisiä. Pääsimme tekemään keikkaa kesällä ja nyt myös loppuvuotta kohden.  Älä pelkää elämää  -albumin vastaanotto oli myös paljon enemmän kuin mitä uskalsimme odottaa, Marttila kertoo.
 Haloo Helsinki! -yhtyeen Jere Marttila ja Leo Hakanen ovat iloisia Älä pelkää elämää -albumin vastaanotosta. Se on ehdolla vuoden albumiksi.  Rami Moilanen / Yle
 Spotifyssa Haloo Helsinki! on tänä vuonna ollut Suomen kuunnelluin artisti.
 – Tämä kertoo siitä, että ihmiset ovat löytäneet musiikkimme, parin vuoden tauosta huolimatta, Leo Hakanen toteaa.
 Jere Marttilan mukaan uudesta albumista on tullut ennen kaikkea hyvää palautetta.
 – Levyhän on musiikiltaan rikas ja siinä käsitellään todella vahvoja teemoja. Albumilla mennään tavallaan ihmisen elämän lävitse, ja tähän kuuluvat kaikenlaiset tunneskaalat. Jengi on selvästi ymmärtänyt, mistä on kyse.
 Levyltä löytyy myös tekstejä, joissa käsitellään polarisoitumista ja erilaisia ääripäitä.
 – Lokeroitumisen sijaan pitäisi opetella keskustelemaan enemmän ja ottaa toinen huomioon sellaisena kuin tämä on, Hakanen summaa.
 Erika Vikmanin keikoille ei tulla murehtimaan
 Muun muassa vuoden artistiksi ehdolla oleva Erika Vikman kertoo keikkailleensa kesäkuusta lähtien lähes jokaisena viikonloppuna.
 – Onhan tämä ollut ihanaa, mutta toisaalta taas kaikki on ollut epävarmaa ja edestakaisin sahaamista: että saakohan ensi kuussakin esiintyä. Tilannetta voisi jopa verrata  Squid Game  -sarjaan: mennään eteenpäin peli kerrallaan ja kun on selvitty yhdestä pelistä, siirrytään seuraavaan etappiin.
 Yleisöään Vikman kuvaa porukaksi, joka nauttii elämästään.
 – Itse taas nautin siitä, että yleisöni elää kuin viimeistä päivää. Ei sinne keikoille tulla murehtimaan tai pelkäämään, vaan sinne tullaan viihtymään illasta, ja tämä on kyllä näkynyt selvästi.
 Erika Vikman on ehdolla muun muassa vuoden artistiksi. Rami Moilanen / Yle
 Viime vuonna Vikman sai jo Emma-ehdokkuuden Vuoden biisi -kategoriassa  Syntisten pöytä  -hitillään.
 – Tämänvuotinen Vuoden albumi -ehdokkuus tuntuu hienolta. Sehän on levylle paras noteeraus, mitä voi saada, ja kiitollisena olen sen myös ottanut vastaan. Toisaalta taas, minähän olen aloittanut tangokuningattarena, joten on aika villiä olla ehdokkaana Vuoden popiksi.
 Ellinoora ja selviytymisen taito
 Viisi Emma-ehdokkuutta kahminut Ellinoora kuvailee koronapandemian tahdittamaa kulunutta vuotta vähintäänkin erikoiseksi.
 – Tuli tehtyä ja julkaistua kokonainen albumi, ja kiertueesta on jäljellä enää yksi keikka. Olotilaa kuvaa parhaiten sana selviytyjä. Olen sen verran oululainen, että voisin kutsua itseäni realistiksi, mutta aina pitää olla pientä optimismiakin mukana. Kyllä se optimismi aina sieltä jostakin löytyy ja vetää sen pidemmän korren.
 Tuoretta Viimeinen romantikko albumiaan Ellinoora kuvailee emotionaaliseksi ja tarinalliseksi.
 – Puristin levyyn kaiken sen, mitä olen pop-laulujen kirjoittamisesta tähän mennessä oppinut. Halusin myös korostaa kokonaisuuden tärkeyttä siten, että emme julkaisseet paljon sinkkuja ennakkoon. Tämä oli mielestäni oikea ratkaisu. Minusta on tuntunut siltä, että olen saanut sanottua sen mitä olen halunnutkin: usko ihmiseen, satuihin ja rakkauteen ei vielä ole tässä maailmassa kuollut.
 Ellinoora sai viisi Emma-ehdokkuutta, muun muassa vuoden artisti -ehdokkuuden Rami Moilanen / Yle
 Mitä mieltä olet ehdokkaista? Osallistu keskusteluun 15.12. klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Spotify-data paljastaa, että suomalaiset hurahtivat tänä vuonna Euroviisuihin – viisuhitit vuoden suosituimpien kappaleiden kärjessä
 Räppäri Hassan Maikal on nähnyt, miten syrjäytyneet nuoret ajautuvat lähiöissä jengien vietäviksi: "Ainoa yhteisö, joka tukee ja ymmärtää"
 Arpan musiikki nousi suosioon koronarajoitusten aikana, mutta esiintymään ei juuri päässyt – nyt pääsee, tältä näytti loppuunmyydyllä keikalla
 Näin Erika Vikmanista tuli junttidiskon kuningatar – seksi ja samaistuttavuus tekivät entisestä tangokuningattaresta tähden
 Yleensä euroviisukappaleet unohtuvat nopeasti, mutta nyt on toisin: Måneskinin ja Blind Channelin viisujen jälkeinen menestys on ennenkuulumatonta
 Ellinoora esiintyi parkkifirman piikkiin, Olavi Uusivirta on lähettipalvelun tuote – korona teki yllättävistä yrityksistä keikkajärjestäjiä
 Kaija Koo ei pelkää näyttää seksuaalisuuttaan: "Se voi olla nuoremmille miehille hankala ajatus"

Emma-ehdokkaat on julkistettu: eniten ehdokkuuksia Ellinooralle, Gaselleille, Haloo Helsinki! -yhtyeelle ja Viiville


Summary: Puoliso Svjatlana Tsihanouskaja vetosi tuomitun puolesta: "Haluan kohdata mieheni uudella Valko-Venäjällä."  Aljaksandr Lukašenkan hallitsee maata kovin ottein. Pitkiä tuomioita jaettiin jo alkusyksyllä.

Valko-Venäjän politiikka ja poliittiset puolueet

Valko-Venäjällä kesäkuusta asti käyty oikeudenkäynti oppositiojohtajia vastaan on päättynyt kovien tuomioiden antamiseen.
 Sjarhei Tsihanouskin  ohella syytettynä on ollut viisi muuta oppositioaktivistia. Yksi heistä on vetaraanipoliitikko  Mikola Statkevitsh . Hänelle syyttäjä on vaatinut 15 vuoden tuomiota.
 Tuomioistuin on koolla Gomelin kaupungissa kaakkoisella Valko-Venäjällä. Oikeudenkäynnistä ei ole juuri tihkunut tietoja ulkomaailmaan.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, millä perusteella Tsihanouskin saama tuomio ylittää kolmella vuodella ennakkoon ilmoitetun syyttäjän vaatimuksen.
 Tuomiosta kertoi Valko-Venäjän valtiollinen uutistoimisto.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan Sjarhei Tsihanouski on poliittinen vanki.
 "Aion puolustaa rakastamaani ihmistä"
 – Aion jatkossakin puolustaa rakastamani ihmistä, josta tulee miljoonien valkovenäläisten johtaja, Tsihanouskin puoliso Svjatlana Tsihanouskaja sanoi tuomion alla julkistetussa Twitter-viestissä.
 Valko-Venäjän opposition näkyvin sanansaattaja Svjatlana Tsihanouskaja vieraili Suomessa maaliskuussa 2021.   Benjamin Suomela / Yle
 Hän sanoi kiirehtivänsä vaikeaksi, jopa mahdottomaksi kuvaamaansa tavoitetta kohdata jälleen miehensä uudella Valko-Venäjällä.
 Svjatlana Tsihanouskajan mukaan hänen miehensä tuomio on laiton eikä siihen voi tyytyä.
 Kovia tuomioita jaettiin myös syyskuussa.  Tuolloin oppositiohahmo  Maryja Kalesnikava  sai 11 vuoden tuomion ja hänen asianajajansa  Maksim Znak  tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen.
 Protestiliike kukistettiin kovin ottein
 Sjarhei Tsihanouski organisoi Valko-Venäjällä suurta protestiliikettä itsevaltaista hallintoa vastaan. Suositun bloggarin oli määrä asettua itse ehdolle vuoden 2020 presidentinvaaleissa.
 Tämä kuitenkin estettiin. 43-vuotias Tsihanouski on ollut pidätettynä toukokuusta 2020 lähtien.
 Hänen vaimonsa Svjatlana Tsihanouskaja asettui ehdokkaaksi vaaleissa.
 Vaalien tuloksena Valko-Venäjää lähes 30 vuotta hallinnut  Aljaksandr Lukašenka  jatkoi kuitenkin valtakauttaan.
 EU ei hyväksy vilpillistä vaalitulosta
 Vaalitulosta on laajalti pidetty tekaistuna, eikä Euroopan unioni ole hyväksynyt sitä.
 Presidentinvaalien vääristely johti Valko-Venäjällä elokuussa 2020 laajoihin mielenosoituksiin, joihin maan johto on vastannut kovin ottein ja pidätyksin.
 Demokratialiikeen toiminta on tehty käytännössä mahdottomaksi. Aktivisteja on pidätetty tai he ovat lähteneet maasta. Naapurimaihin Liettuaan ja Puolaan on muodostunut poliittisten pakolaisten keskuksia.
 Syksyllä 2021 Valko-Venäjä on häirinnyt Puolaa ja muita Euroopan unioniin kuuluvia naapureitaan järjestämällä Lähi-idästä tulevien siirtolaisten rajanylityksiä.
 Tämä on johtanut useiden ihmisten kuolemaan vaikeissa olosuhteissa Valko-Venäjän ja Puolan välisellä rajaseudulla.
 Lue myös:
 Puolaan paennut Valko-Venäjän oppositioaktivisti: Lukašenkan uhkailu ulottuu myös ulkomaille
 Valko-Venäjän oppositiojohtaja Maryja Kalesnikava sai 11 vuoden vankeustuomion
 EU-komissio esittää helpotuksia turvapaikkahakemusten käsittelyyn Puolalle, Liettualle ja Latvialle – syynä Valko-Venäjän häikäilemätön toiminta
 Kirjeenvaihtajalta: Valko-Venäjän kyynisellä siirtolaisoperaatiolla isketään myötätuntoomme, jonka pitäisi olla arvojemme perusta

Valko-Venäjän oppositiojohtajalle ennakoituakin kovempi tuomio: Sjarhei Tsihanouskille 18 vuotta vankeutta


Summary: Ylen tietojen mukaan ryhmän käyttäytyminen Kankaanpään keskustassa on pitkään ollut hyvin provosoivaa. Kesän 2020 tapahtumissa heitä epäiltiin törkeästä pahoinpitelystä.

Kankaanpään uusnatsiryhmä oli kesällä 2020 osallisena puukotusjutussa, jossa yhtä miestä viillettiin käteen ja toista pahoinpideltiin nyrkein.
 20. kesäkuuta 2020 Kankaanpään keskustassa, Koskenojankadulla sijaitsevalla pihalla alkoi tappelu. Ylen saamista syyttämättäjättämispäätöksistä ei ilmene, mistä tappelu sai alkunsa.
 Tappelun osapuolina oli neljä Kankaanpään uusnatsiryhmän jäsentä, joita nyt epäillään terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta. Toisena osapuolena tappelussa oli kaksi miestä, jotka eivät kuulu ryhmään.
 Esitutkinnassa kumpikin asianomistajista kertoi tapahtumista niukasti. Toinen mies kertoi, että hän "paini" jonkun kanssa eikä vaatinut rangaistusta.
 Toinen mies sai tappelussa viillon ranteeseensa mutta ei myöskään vaatinut rangaistusta tai kertonut, kuka häntä viilsi.
 Todistaja näki veitsen
 Epäillyistä yksi kiisti tapelleensa kenenkään kanssa. Muut väittivät, että toinen asianomistajista oli hypännyt heidän toverinsa päälle, ja he olivat menneet auttamaan.
 Yle on lukuisista lähteistä saanut tietoja, että ryhmän jäsenten käytös Kankaanpäässä on useasti ollut erittäin provosoivaa. Myös heidän rikoshistoriansa osoittaa, että he ovat osallistuneet useisiin tappeluihin, joissa vastapuoli on saanut huomattavasti pahempia vammoja kuin he itse.
 Poliisi kuuli puukotusjutun esitutkinnassa kuutta todistajaa, jotka olivat nähneet tappelun tai osia siitä.
 Painimisesta puhuneen asianomistajan sisko kertoi poliisille, että hänen veljeään myös kuristettiin.
 Toinen todistajista kertoi nähneensä, että joku potkaisi maassa maannutta asianomistajaa. Lisäksi hän kertoi havainneensa, että "yhdellä nuorista" oli pieni puukko.
 Kolmas todistaja näki, että asianomistaja oli saanut haavan käteensä. Kukaan todistajista ei kuitenkaan nähnyt puukon käyttöä.
 Lääkärinlausunnosta ilmeni, että puukotettu sai lähelle rannetta kolmen sentin pinnalliseksi jääneen viiltohaavan, joka tikattiin paikallispuudutuksessa.
 Näyttöä saatiin puukotuksesta muttei tekijästä
 Neljää uusnatsiryhmän jäsentä epäiltiin esitutkinnassa pahoinpitelystä ja törkeästä pahoinpitelystä. Esitutkinta siirtyi syyttäjän arvioitavaksi.
 Syyttäjä piti selvänä, että toista asianomistajaa oli tappelussa viilletty ranteeseen. Asianomistaja ei kuitenkaan kertonut, kuka häntä viilsi eikä muukaan näyttö osoittanut tekijää.
 Syyttäjän mukaan kukaan todistajista ei muutenkaan osannut kertoa, kuka epäillyistä teki mitäkin. Epäillyistä rikoksista ei saatu näyttöä, joten syyttäjä jätti syytteen nostamatta.
 Lue lisää:
 Asiakirjalähteet paljastavat: Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat  Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä
 Yksi Kankaanpään terrorismijutun epäillyistä on päästetty vapaaksi – todennäköisiä syitä rikosepäilylle ei ole
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Äärioikeistoryhmät ottavat mallia maailmalta ja pyrkivät toimimaan näkymättömästi – aktiivien määrä on vähentynyt, mutta radikaali ydin on jäljellä

Kankaanpään uusnatsiryhmä oli osallisena puukotuksessa keskustassa kesällä 2020 – yksi mies sai puukosta mutta viiltäjää ei saatu selville


Summary: Jono oli puolen päivän jälkeen jopa yli sata metriä pitkä ja sen kerrottiin kiertävän ympäri Veturitorin. Kysyntä kolmansille koronarokotteille oli kova.

Pieksämäellä on saattanut joutua tänään jonottamaan jopa yli tunnin verran koronarokotetta.
 Kulttuurikeskus Veturitalleilla käynnistyi walk in -rokotustapahtuma puolen päivän aikaan. Tapahtumassa annetaan yli 60-vuotiaille kolmansia koronarokotteita.
 Jonoa riitti kello 14 jälkeen aina veturitallien ulkopuolelle saakka. Pieksämäen kaupungilta kerrotaan, että paikalle oli saapunut väkeä jo aamupäivästä hyvissä ajoin. Tapahtuma alkoi kuitenkin vasta kello 12.
 Pieksämäen kaupungin perhepalveluyksikön esihenkilö ja rokotuskoordinattori  Marja-Riitta Savolahti  kertoo, että jonon vuoksi paikalle on lähetetty lisää henkilökuntaa töihin.
 – Siellä on kaikkiaan noin toistakymmentä henkilöä töissä. On rokottajia, kirjurit ja rokotteiden käyttökuntoon saattajat.
 Rokotuksia hakeneiden jono ulottui Veturitallien ulkopuolelle saakka. Marja-Riitta Savolahti / Pieksämäen kaupunki
 Useat syyt saattaneet kasvattaa kysyntää
 Väkeä osattiin odottaa tilaisuuteen, mutta ruuhka oli silti hienoinen yllätys. Jonon pituuden syyksi Savolahti arvelee sitä, että osa asiakkaista oli tullut paikan päälle jo ennen puoltapäivää.
 – Siinä on varmaan virheellisiä viestejä kulkenut, että rokotustapahtuma alkaisi aiemmin, Savolahti pohtii.
 Muitakin syitä Savolahti keksii tilanteelle.
 – Tässä on varmaan se, että meillä on ollut tosi vähän walk in -tapahtumia aiemmin. Nyt tähän yhteyteen sattui sekin, että tehosteaikoja aikaistettiin ja koronaepidemia on ylipäänsä pahentunut. Täysin ymmärrettävää silloin, että ihmisiä lähtee sankoin joukoin liikkeelle.
 Savolahti kertoo, että jo noin 500 koronarokotetta on valmistettu käyttöön tapahtuman aikana. Rokotteiden uskotaan myös riittävän.
 Rokotukset jatkuvat tänään aina kello 18 saakka.
 Pieksämäellä järjestetään ensi torstaina seuraava walk in-rokotustilaisuus, jolloin terveyskeskuksella voivat kaikki yli 12-vuotiaat saada koronarokotuksen.
 Voit keskustella aiheesta 15.12. klo 23.00 saakka.

Pieksämäellä rokotteita jonotettiin ulos asti kiemurrelleessa jonossa – kysyntä yllätti walk in -tapahtumassa


Summary: Kiireellisimpänä tehtävänä totuus- ja sovintokomissiolla on löytää toimitila saamelaisalueelta ja palkata komissiolle sihteeristö.

Saamelaisten totuus- ja sovintokomissio on päässyt aloittamaan työnsä. Komissio järjestäytyi ensimmäistä kertaa tämän viikon alussa Inarissa ja valitsi keskuudestaan puheenjohtajakseen komission jäsenen  Irja Jefremoffin .
 Jefremoff toimii komission puheenjohtajana alkukauden. Tämän jälkeen puheenjohtajuus kiertää komissiossa siten, että jokainen viidestä komissaarista toimii vuorollaan puheenjohtajana.
 Kiireellisimpänä tehtävänä totuus- ja sovintokomissiolla on löytää toimitila saamelaisalueelta ja palkata komissiolle pääsihteeri ja muu sihteeristö. Jo ensi kevättalven aikana alkavat yhteisökuulemiset, kertoo Jefremoff.
 – Pidämme tammi-helmikuun vaihteessa aloitusseminaarin, joka toimii lähtökohtana työlle. Yhteisökuulemiset alkavat sitten helmi-maaliskuussa ja niitä järjestetään sekä saamelaisalueella että sen ulkopuolella. Yksilötasolla ihmiset voivat ottaa yhteyttä komissaareihin koska vain, kertoo Jefremoff.
 "Ilman saamelaisten tukea tämä työ ei voi onnistua"
 Saamelaisten totuus- ja sovintokomissiolla on aikaa vuoden 2023 loppuun koota saamelaisten kokemukset Suomen valtion ja eri viranomaisten toimista sekä tehdä tämä tieto näkyväksi. Tehtävänä on tunnistaa ja arvioida saamelaisiin kohdistunutta historiallista ja nykyistä syrjintää, sekä valtion sulauttamispolitiikkaa ja oikeuksien loukkauksia.
 Komission työn päämääränä on lisäksi selvittää, miten edellä mainitut syrjintä, sulauttamispolitiikka ja oikeuksien loukkaukset vaikuttavat saamelaisiin ja heidän yhteisöönsä nykyisin.
 Komissaari  Hannele Pokka  kertoo, että komissio on varautunut liikkumaan koko komissaarijoukkion voimiin kentällä ja tekemään töitä ihmisten parissa. Pokka uskoo, että Norjan sovintokomission viitoittama tie auttaa Suomen komissiota työssään.
 – Tämä on ainutlaatuinen toimeksianto, eikä tähän ole käsikirjoitusta valmiina. Olen sitä mieltä, että ilman saamelaisten tukea tämä työ ei voi onnistua. Tarvitsemme saamelaisten muistitietoa ja kertomuksia, sillä emme me viisi osaa kirjoittaa totuutta mistään. Me voimme vain kirjoittaa sen mitä kuulemme ja mitä historiankirjoitus on kertonut. Siitä syntyy synteesi, sanoo Pokka.
 Komissaari  Kari Mäkisen  mukaan totuus- ja sovintokomission työ on vaativaa. Mäkinen painottaa, että komissio on itsenäinen ja riippumaton, eikä se edusta mitään tahoa.
 – Tämä työ tulee vaatimaan kärsivällisyyttä, herkkyyttä ja inhimillisen ja kollektiivisen kokemuksen kunnioittamista. Teemme parhaamme, että voimme rakentaa luottamusta. Saamme laittaa kaiken tietomme, taitomme, kokemuksemme ja ymmärryksemme yhteiskunnasta tähän työhön, sanoo Mäkinen.
 Saamelaisten totuus- ja sovintokomissiolla on aikaa vuoden 2023 loppuun koota saamelaisten kokemukset Suomen valtion ja eri viranomaisten toimista sekä tehdä tämä tieto näkyväksi.  Vesa Toppari / Yle
 Komissaari  Miina Seurujärvi  on tyytyväinen, että komissio on vihdoin päässyt aloittamaan työnsä.
 – Tämä ei ole helppo prosessi. Psykososiaalista tukea on tarjolla kaikille, mutta toivomme, että ihmiset voisivat myös tukea toinen toistaan tämän prosessin aikana, sanoo Seurujärvi.
 Komissaari  Heikki J. Hyvärisen  mukaan komissio joutuu käsittelemään herkkiä asioita ja luottamuksen saaminen voi vaatia aikaa.
 – On vaikeata luottaa, jos pitää käsitellä sellaisia asioita, joista ei ole aiemmin edes hiiskahtanutkaan. Tietenkin tällaiset vaikeat asiat täytyy käsitellä kahden kesken, sanoo Hyvärinen.

Saamelaisten totuus- ja sovintokomissio on aloittanut työnsä –  yhteisökuulemisia järjestetään ensi keväästä lähtien ympäri Suomea


Summary: Puolustusvälinekonserni Patrian ja Ruotsin välinen asiakassuhde on alkanut jo 1980-luvulla. 6x6-panssariajoneuvot ovat kiinnostaneet Ruotsia jo vuodesta 2018 alkaen, kertoo liiketoimintajohtaja Jussi Järvinen.

Ruotsi on virallisesti ilmoittanut halustaan liittyä mukaan Suomen johtamaan CAVS-ajoneuvohankkeeseen (Common Armoured Vehicle System), joka on avoin myös muille maille osallistujamaiden yhteisellä suostumuksella.
 Puolustusvälinekonserni Patrialla on pitkä olemassa oleva asiakkuussuhde Ruotsiin. Ensimmäiset ajoneuvot toimitettiin Ruotsiin jo 1980-luvulla.
 – Ne olivat XA-ajoneuvoja eli suomalaisten tuntemia paseja. Vuonna 2013 toimitimme Ruotsiin ensimmäiset AMV-vaunut, kertoo Patria Land-liiketoiminnasta vastaava johtaja  Jussi Järvinen .
 Järvisen mukaan Patria on neuvotellut Ruotsin kanssa 6x6-panssariajoneuvosta sen julkaisusta eli vuodesta 2018 alkaen.
 – Ruotsin halukkuus lähteä mukaan CAVS-hankkeeseen kertoo siitä, että asiakas eli Ruotsi on tyytyväinen tuotteisiin ja yhteistyöhön meidän kanssa.
 Panssariajoneuvoilla on pitkä käyttöikä
 Yhteishanke alkoi vuonna 2019 monikansallisena yhteistyönä Latvian ja Viron kanssa. Hanke eteni tutkimus- ja tuotekehitysvaiheeseen Latvian kanssa syksyllä 2020. Latvia tilasi tämän vuoden elokuussa ensimmäiset yli 200 miehistönkuljetuspanssariajoneuvoa, joista Patria toimitti ensimmäiset ajoneuvot Latvialle lokakuun lopussa.
 Ruotsin halukkuus lähteä mukaan on merkittävä asia. Patrian tavoitteena on saada mukaan hankkeeseen myös lisää maita.
 – Mitä enemmän meillä on yhteistyökumppaneita tässä hankkeessa, sitä enemmän siitä on hyötyä kaikille osapuolille. Se tuo erilaista jaettavaa käyttökokemusta ja esimerkiksi yhteisiä harjoituksia ja yhteistoimintakykyä.
 – Lisäksi yhteistyön tuloksena on erittäin kustannustehokas ratkaisu osallistujamaille.
 Järvinen muistuttaa, että panssariajoneuvoilla on pitkä käyttöikä, vähintään 30 vuotta.
 Patria työllistää Hämeenlinnassa vajaat 300 työntekijää. Uudet tilaukset eivät lisää tehtaan työntekijämäärää, mutta varmistavat töitä nykyisille työntekijöille.

Ruotsi lähtee mukaan Patrian 6x6-ajoneuvojen yhteishankkeeseen


Summary: Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden mukaan nainen jätti yli 600 000 euron tulot ilmoittamatta verottajalle. Hän sai tuotot miehensä lahjaksi antamasta yli miljoonan arvoisesta säästöhenkivakuutuksesta.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut 62-vuotiaan naisen törkeästä veropetoksesta kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen.
 Oikeuden mukaan nainen oli salannut verottajalta yhteensä noin 607 000 euron tulot. Teon vuoksi hänen veronsa oli määrätty noin 83 000 euroa liian alhaisiksi.
 Rikos tapahtui vuosien 2008–2015 välisenä aikana Kauniaisissa. Tuomion mukaan veropetoksella oli tavoiteltu huomattavaa taloudellista hyötyä.
 Nainen odotti turhaan varainhoitajan neuvoja
 Nainen oli tehnyt vuonna 1999 yhdessä miehensä kanssa henkivakuutussopimuksen luxemburgilaisen vakuutusyhtiön kanssa. Vakuutukseen oli tuolloin sijoitettu yli kaksi miljoonaa euroa pääomaa.
 Vuonna 2006 nainen sai puolet säästöhenkivakuutuksesta lahjana puolisoltaan. Lahjan arvo oli noin 1,2 miljoonaa euroa. Siitä maksettiin aikanaan lahjavero.
 Naisen mukaan miehen tarkoituksena oli turvata vakuutuksella hänen loppuelämänsä. Oikeuden mukaan pariskunta oli nostanut vakuutukseen sijoitetun pääoman jo miehen elinaikana. Mies menehtyi vuonna 2007.
 Nainen oli vuosina 2007 ja 2008 nostanut vakuutuksesta noin 1 400 000 euroa. Oikeuden mukaan noin 1,2 miljoonan euron osalta ei voitu osoittaa, että nainen olisi tahallisesti välttänyt veroja. Osan nostetuista rahoista nainen jakoi miehen rintaperillisille.
 Tahallisuus koski vakuutuksesta vuosina 2008, 2010 ja 2012–2014 saatuja tuottoja, jotka ovat veronalaista pääomatuloa.
 Nainen kiisti syytteen törkeästä veropetoksesta. Hänen mukaansa toiminta ei ollut tahallista. Hän sanoi luulleensa, että nostetut rahat olivat vakuutukseen sijoitettua pääomaa, eivätkä sijoituksesta syntynyttä veronalaista tuottoa.
 Naisen mukaan hän oli odottanut toimintaohjeita varainhoitajaltaan, mutta varainhoitajan mukaan veroneuvonta ei kuulunut palveluun.
 Lisää aiheesta:
 Talousrikosten tutkinta ruuhkautui Helsingissä – poliisi nostaa yhdeksi syyksi kryptohuijaukset, joihin langetaan liian helposti
 Suomalaiset veronkiertäjät alkoivat jäädä toden teolla kiinni, kun kolme asiaa muuttui – teollisuusneuvosta voi nyt odottaa ehdoton vankeus
 Verohallinto: "Panostaminen harmaan talouden torjuntaan on kannattanut" – talousrikollisilta saatiin pois 27 miljoonaa euroa

Mies otti miljoonavakuutuksen loppuelämän turvaksi vaimolleen – leskirouva jätti tulot ilmoittamatta verottajalle ja tuomittiin ehdolliseen


Summary: Lentoyhtiö Air Baltic alkaa lentää ensi keväänä Tampere-Pirkkalan kentältä suoria lentoja eri puolille Keski-Eurooppaa. Euroopan lentoliikenteessä on käynnissä murros, joka tarjoaa myös maakunnille uudenlaisia mahdollisuuksia houkutella keskieurooppalaisia Suomi-lomille, kirjoittaa Ylen ilmailutoimittaja Jari Tanskanen.

Tampere-Pirkkalan terminaalin eteen on pysäköity upouusi Airbus A220-300 -matkustajakone. Sellaisen moni lentoyhtiö haluaisi nyt laivastoonsa.
 145 matkustajaa kuljettava kone on monella reitillä koronapandemian jälkeen sopivan kokoinen kone, kun matkustus on vasta viriämässä. Se kuluttaa myös vähemmän polttoainetta kuin monet vanhemmista ja suuremmista konetyypeistä – sillä lentäminen on edullista.
 Siksi sillä kannattaa aloittaa lennot Tampere-Pirkkalasta eri puolille Eurooppaa.
 Air Baltic perustaa Pirkkalaan miehistötukikohdan, mikä tarkoittaa lentokoneen lisäksi kymmenien työntekijöiden siirtymistä Latviasta Suomeen. Pelkästään Airbus A220-300-koneen listahinta on 91 miljoonaa dollaria, joten investointi on merkittävä.
 Vielä suurempi merkitys suorilla lennoilla on Pirkanmaan talousalueelle.
 Suorat lennot merkitsevät Pirkanmaalle mahdollisuutta saada vuosittain kymmeniä tuhansia keskieurooppalaisia lomailijoita, kun Eurooppa jälleen avautuu pandemian hellittäessä. Siihen olisi mahdollisuus nytkin, mutta pakollinen koneenvaihto Helsinki-Vantaalla karsii tulijoita.
 Ei ole sattumaa, että investoinnista kerrotaan hetki sen jälkeen, kun Tampereen uudella areenalla on pelattu ensimmäiset jääkiekko-ottelut, ja keväällä kaupungissa pelataan jääkiekon MM-kisoja. Keskellä kaupunkia sijaitseva areena on loistava mahdollisuus järjestää näyttäviä tapahtumia, joihin yleisöä saadaan Keski-Euroopasta.
 Latvialaisyhtiön ja Tampereen seudun elinkeinoyhtiön Business Tampereen tekemä sopimus kertoo murroksesta, joka Euroopassa on tapahtumassa matkailussa. Lentoyhtiöt etsivät uusia reittejä, joissa raju hintakilpailu ei syö kannattavan lentämisen edellytyksiä.
 Sellaisia löytyy nyt keskisuurten kaupunkien välisistä yhteyksistä, jolla operoiminen ei ole ollut aiemmin kannattavaa liian suuren tai kalliin kaluston takia.
 Air Balticin toimitusjohtaja  Martin Gauss  arvioi, että lentojen vaikutuspiirissä Suomessa on noin puoli miljoonaa ihmistä.
 Nyt julkistetut reitit tarkoittavat, että Air Balticille tulee myyntiin Tampere-Pirkkalan lennoille vuosittain 306 000 istuinpaikkaa. Pelkästään työmatkalle lähtevien pirkanmaalaisten liikemiesten tai Espanjan-lomille suuntaavien suomalaisten avulla lennot eivät tule kannattamaan. Keskieurooppalaisia on saatava houkuteltua lomalle Pirkanmaalle ja lähimaakuntiin.
 Maakunnille lennot tarjovat mahdollisuuden kääntää matkustustase positiiviseksi. Se tarkoittaa, että Keski-Euroopasta saapuvat turistit jättävät enemmän euroja maakuntaan, kuin paikalliset vievät matkustaessaan lomalle vaikkapa Kreikkaan tai Espanjaan. Kyse on miljoonista euroista, joilla matkailjat ostavat majoitusta, erilaisia palveluita ja tuotteita maakunnan yrityksistä.
 Tamperelaisille uudet lennot tulevat maksamaan vuosittain satoja tuhansia euroja. Yhteistyö nimittäin tarkoittaa, että maakuntaa markkinoidaan näyttävästi Kööpenhaminassa, Münchenissä, Frankfurtissa, Oslossa, Malagassa ja Rodoksella – kohteissa joihin suorat lennot Tampere-Pirkkalasta alkavat.
 Suorat maakuntalennot Keski-Eurooppaan edellyttävät myös laajempaa yhteistyötä ja matkustajien saamista Tampereelle esimerkiksi Keski-Suomesta ja Satakunnasta.
 Niinpä Air Balticin avaus tekee mahdolliseksi käytännössä testata, miten junan ja lennon yhdistävät matkaketjut sopivat Suomeen.
 VR:n toimitusjohtaja Lauri Sipponen visioi  Ylen haastattelussa  lokakuussa junamatkailun tulevaisuutta. Jää nähtäväksi, alkaako ensi keväänä aamujuna tuoda matkustajia Porista, Jyväskylästä tai Turusta Tampereen asemalle, josta bussi vie heidät Pirkkalaan. Junalipuksi kävisi silloin latvialaisyhtiön lentolippu.
 Lue lisää:
 Tampere-Pirkkalasta tulee Air Balticin kotikenttä, kuusi uutta suoraa lentoa suosikkikohteisiin maailmalle – Yle seurasi suorana
 Satoja uusia lentoreittejä avautuu Euroopassa, mutta osa myös poistuu – nämä 7 asiaa muuttuvat lentämisessä koronapandemian jälkeen

Analyysi: Tampere-Pirkkalasta avautuvat suorat reitit voivat kannattaa vain jos turisteja saadaan Keski-Euroopasta Suomeen


Summary: Suomen Malmijalostus on kertonut, että uuden akkumateriaalitehtaan rakentaminen pyritään aloittamaan Haminassa ensi vuonna. Yhtiö aikoo perustaa kahden kiinalaisyhtiön kanssa suuren akkumateriaalitehtaiden keskittymän Kymenlaaksoon.

Suomen etelärannikolle Kymenlaaksoon on nousemassa lähivuosina Euroopan suurin akkumateriaalitehtaiden keskittymä.
 Haminaan suunniteltu prekursoritehdas on tulossa syväsatamaan lähelle hakukonejätti Googlen palvelinkeskusta. Toinen akkumateriaalitehdas on suunnitteilla naapurikaupunki Kotkaan.
 Suomen Malmijalostus kertoi tiistaiaamuna, että Haminassa rakennustyöt pyritään aloittamaan ensi kesänä.
 Lue lisää :  Uuden akkumateriaalitehtaan rakentaminen alkaa Haminassa ensi kesänä – tehdas työllistäisi alkuun noin 150 ihmistä
 Suomalaisyhtiö perustaa kiinalaisen CNGR-pörssiyhtiön kanssa yhteisyrityksen, joka seuraavaksi alkaa valmistella ympäristölupahakemusta tehdasta varten.
 Googlen palvelinkeskus sijaitsee Haminassa entisessä Summan paperitehtaassa. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Listasimme viisi asiaa, joihin uudet akkumateriaalitehtaat vaikuttavat.
 1. Työpaikat
 Uusi akkumateriaalitehdas työllistäisi Haminassa suoraan noin 150 ihmistä. Kotkaan suunniteltu tehdas toisi puolestaan noin 250 työpaikkaa. Yhteensä tehdaskeskittymä toisi siis Kymenlaaksoon noin 400 työpaikkaa.
 Myyntipäällikkö  Harri Eela  Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursorista sanoo, että tehtaat ovat tuomassa seudulle välillisesti pitkälti toistatuhatta työpaikkaa.
 Eelan mukaan seudulle on tarkoitus saada jatkossa lisää toimijoita akkutoimialalta. Hänen mukaansa alalle on odotettavissa voimakasta kasvua.
 – Tämä näkyy seudulla voimakkaasti tulevina vuosina isoina rakennusprojekteina, uusina työpaikkoina ja uusina toimialoina, Harri Eela sanoo.
 Akkuteollisuuden odotetaan tuovan uuden piristysruiskeen myös Haminaan. Antro Valo / Yle
 2. Työvoima
 Uusiin työpaikkoihin tarvitaan työntekijöitä.
 Kymenlaakson kauppakamarin toimitusjohtaja  Marika Kirjavainen  sanoo, että alueella riittää työvoimaa. Ihmisiä pitää kuitenkin kouluttaa tehtäviä varten, ja alanvaihtajille on järjestettävä tarvittaessa muuntokoulutusta.
 Kirjavainen uskoo, että akkumateriaalitehtaat aiheuttavat jossain määrin liikehdintää työpaikkojen välillä.
 – Aina kun tulee uutta toimintaa ja uusia työpaikkoja, työvoima liikkuu. Toivotaan, että vaikka alueen sisäisesti ihmiset vaihtaisivat työpaikkaa, niin kokonaisuus houkuttelee tekijöitä myös ulkopuolelta siten, että saataisiin työvoima riittämään kaikille, Kirjavainen sanoo.
 Akkumateriaalitehtaalle on varattu tontti Haminan satama-alueen läheisyydestä. Jasmina Kauta / Yle
 3. Opiskelupaikat
 Kotkan-Haminan seudun koulutuskuntayhtymä on jo varautunut akkumateriaalitehtaiden tuloon lisäämällä prosessiteollisuuden koulutuspaikkoja.
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopistossa on aiemmin ollut prosessiteollisuudessa 40–50 opiskelijaa. Kuntayhtymän johtaja  Sami Tikkanen  kertoo, että tänä vuonna määrää on nostettu noin 80 opiskelijaan. Koulutusalalle on palkattu myös yksi uusi opettaja.
 – Nyt kun tämä uutinen tuli tänään, meidän pitää vielä arvioida koulutusmääriä ja käydä tarkemmat keskustelut osaajatarpeista. Voi kuitenkin sanoa, että lisäämme prosessialan koulutusta tulevana vuotena noin 20–40 opiskelijalla nykyisten lisäksi, Sami Tikkanen kertoo.
 Akkumateriaalitehdas tarvitsee esimerkiksi sähkö- ja automaatiotekniikan osaajia. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Akkumateriaalitehtaat vaativat myös erikoiskoulutusta, josta koulutuskuntayhtymä aikoo neuvotella akkumateriaaliyrityksen kanssa.
 Tikkasen saamien ennakkotietojen mukaan akkumateriaalitehtaassa tarvitaan esimerkiksi prosessinhoitajia, kunnossapidon henkilökuntaa, sähkö- ja automaatiotekniikan osaajia, logistiikka-alan ja turvallisuusalan työntekijöitä sekä alkuvaiheessa myös rakennusalan osaajia.
 4. Asunnot
 Akkumateriaalitehtaan tulo Haminaan tietäisi kasvua vuokra-asuntojen kysyntään, sanoo Haminan Asunnot oy:n toimitusjohtaja  Kati Kolari .
 Kaupungin vuokra-asuntoyhtiön uusin kerrostalo valmistui Haminan Tervasaareen lokakuussa. Kaikki 37 asuntoa on vuokrattu.
 Kati Kolarin mukaan vuokra-asuntojen kysyntä on ollut Haminassa heikohkoa, ja kaupungin yli 800 vuokra-asunnossa on jonkin verran vajaakäyttöä. Hän kuitenkin uskoo, että uusille asunnoille on tarvetta jatkossakin.
 – Ensi vuonna jo selvitetään mahdollista uudisrakentamista, toimitusjohtaja Kati Kolari Haminan Asunnoista kertoo.
 5. Uudenlainen vedenpuhdistamo
 Haminan satamaan valmistellaan noin 10 miljoonan euron vesilaitosta, joka puhdistaisi merivedestä teollisuuden tarvitsemaa prosessivettä.
 Alkuun vedenpuhdistamo on tulossa uuden akkumateriaalitehtaan tarpeisiin. Haminan kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen  uskoo, että jatkossa siitä on hyötyä myös muille satamassa toimiville kemianteollisuuden yrityksille.
 Haminan Veden toimitusjohtaja  Jukka Sandelin  on kertonut, että täysin vastaavaa vedenpuhdistuslaitosta ei Suomessa vielä ole.
 Lue lisää:   Suomessa uudenlainen vedenpuhdistamo tulossa Haminaan – tekee merivedestä käyttövettä teollisuudelle: "Talousveden käyttäminen siihen ei ole järkevää"
 Tehtaan laitteisto on parhaillaan testikäytössä. Vedenpuhdistamon on tarkoitus valmistua vuosien 2023–2024 aikana.
 Voit keskustella aiheesta 15.12.2021 kello 23 asti.

Googlen naapuriin saattaa nousta pala Euroopan suurinta akkukeskittymää – tässä viisi asiaa, joihin uusi tehdas vaikuttaisi Haminassa


Summary: Koronatartuntojen määrä on ollut kovassa nousussa etenkin Norjassa ja Tanskassa. Pohjoismaista maltillisinta tilannetta grafiikka näyttää Ruotsille, joka oli pandemian alussa Pohjolan murheenkryyni.

Syksyn kynnyksellä koronarajoituksista lähes tyystin luopuneet Pohjoismaat ovat joutuneet vaikean paikan eteen, kun koronatartuntojen määrä on ponnahtanut kovaan nousuun.
 Tulossa voi olla  vielä hurjempia lukuja , etenkin, kun helposti tarttuva omikron-virusmuunnos pääsee täydellä teholla leviämään.
 Suomessa on tuskailtu ennätyksellisten tartuntamäärien kanssa ja pähkäilty,  milloin hätäjarrua pitäisi vetää . Suomen tartuntakäyrä näyttää silti verraten maltilliselta, kun viereen laitetaan Tanskan ja Norjan jyrkkään nousuun pongahtaneet käyrät.
 Norjassa  tartuntojen määrän kasvu on nyt nopeinta  koko Euroopassa, ja omikrontartuntojen määrä on tuplaantunut viikossa.  Kahden viime viikon aikana  kaikkien koronatartuntojen määrä on Norjassa lisääntynyt 18,7 prosenttia.
 Nyt arvuutellaankin, voisiko sama olla edessä myös meillä.
 Jos Suomessa on  tuskailtu tehohoitokapasiteetin riittävyyden kanssa , Norjassa ja Tanskassa tehohoitoa tarvitsevien koronapotilaiden määrä on suorastaan loikannut toiveikkaasta syyskuusta.
 Koronakuolemien päivittäinen määrä asukaslukuun suhteutettuna on Tanskassa korkein. Kakkosena tulee Suomi. Myös Norjassa kuolemien määrä on ollut kasvussa, mutta jää ainakin vielä Suomen luvuista. Tartuntaryöpsähdysten vaikutus näkyy kuolleiden määrässä viiveellä.
 Ruotsissa tartuntojen määrä on lähellä Suomea, ja tehohoidon tarpeen kasvukin lähes samaa luokkaa. Uusien kuolemien määrä on siellä kuitenkin jopa hitusen vähentynyt syksyn mittaan.
 Ruotsissa kuolleita oli  kahden viime viikon aikana  alle puolet Suomen lukemasta, vaikka asukkaita on kaksinkertainen määrä. Pandemian alkuaikojen murheenkryyninä olleessa Ruotsissa koronaan kuolleiden kokonaismäärä on silti edelleen kymmenkertainen Suomeen ja viisinkertainen Tanskaankin verrattuna.
 Ruotsissa  asukkaita on  runsaat 10,3 miljoonaa, Tanskassa runsaat 5,8 miljoonaa, Suomessa noin 5,5 miljoonaa ja Norjassa vajaat 5,4 miljoonaa.
 Lue myös:
 STM:n Pohjola: Suomessa on maaperää koronatartuntojen kasvulle – mutta vielä ei tiedetä, otetaanko järeämpiä keinoja käyttöön
 Norja tiukensi maahantulorajoituksiaan – Lapista Norjaan menevät joutuvat nyt karanteeniin, jos heillä ei ole koronapassia
 Suomen kokoiseen Norjaan alkoholin anniskelukielto – viranomaisen mukaan uusia tartuntoja voi pian tulla jopa 300 000 päivässä
 Koululaisille pikatestit, maskipakko ja joululomalle jo ensi viikolla – Tanska, Viro ja muut maat estävät lasten tartuntoja järeämmin kuin Suomi

Grafiikka kertoo Pohjoismaiden karusta koronatilanteesta – Olemmeko menossa samaan suuntaan kuin Norja ja Tanska?