Summary: Entistä useampi lapsiperhe on hyväntekeväisyyden varassa joulupäivänä, kun lahjat jaetaan Britanniassa.

Monissa brittiperheissä koronan aiheuttamat talousvaikeudet ovat kutistaneet joululahjabudjetin tänä vuonna olemattomiin.
 Jane Garfield  on ollut joulun alla kiireisempi kuin koskaan. Hän vetää leluhyväntekeväisyysjärjestöä ja jakaa moneen vähävaraiseen kotiin lahjat joulupäiväksi.
 – Meillä on ollut ennätysmäärä avuntarvitsijoita, jotka eivät olisi koskaan kuvitelleet joutuvansa turvautumaan hyväntekeväisyyteen, Garfield sanoo.
 Hän saa leluja sekä yksityishenkilöiltä että suoraan lelujen valmistajilta.
 Koulut ja sosiaalityöntekijät suosittelevat, kenelle lahjoitusleluja jaetaan. On kuitenkin tärkeää, että lahjat annetaan vanhempien nimissä, Garfield sanoo.
 – Emme laita mukaan lappua, jossa kerrotaan, että lahjat ovat meiltä. Lapset saavat esittää lahjatoiveita ja lelun antaja on vanhempi, hän kertoo.
 Jane Garfield toimi ennen opettajana suurten tuloerojen alueella Lontoossa. Hän havahtui lasten joululahjavertailuun ja päätti perustaa leluja lahjoittavan järjestön.  Pasi Myöhänen / Yle
 Lelut eivät tuo isää takaisin, mutta ne vievät ajatukset muualle
 Yksi koronan varhaisista uhreista Britanniassa oli bussikuski, jonka 7-vuotias poika jäi ilman isää. Poika asuu Garfieldin Toy Project -järjestön naapurissa Lontoon Islingtonissa.
 – Olemme auttaneet perhettä niin paljon kuin pystymme. Lelut eivät tuo isää takaisin, mutta ne voivat viedä ajatukset edes hetkeksi muualle, Garfield sanoo.
 Pandemian inhimillinen hinta on ollut korkea: kuolonuhreja on ollut tähän mennessä Britanniassa  yli 170 000 .
 Korona on myös  kiihdyttänyt köyhyyttä ja tuloerojen kasvua .
 Hyväpalkkaisissa toimistotöissä olevat ovat voineet jatkaa töitään etänä, mutta esimerkiksi palveluloilla työskenteleviltä työt ovat loppuneet yhteiskunnan sulkujen takia.
 Jane Garfieldin järjestö kerää rahaa myös käytettyjen lelujen kaupalla. Saadut rahat hän sijoittaa takaisin järjestön toimintaan. Pasi Myöhänen / Yle
 Isovanhempi saattaa laittaa rahansa lahjaan, vaikka ei olisi varaa lämmitykseen
 Jane Garfield auttaa myös isovanhempia.
 Moni vanhus joutuu valitsemaan lahjojen ja esimerkiksi asunnon lämmityksen väliltä, koska kaasun ja sähkön hinta ovat nousseet Britanniassakin pilviin.
 Myös ruoka on kallistunut, eivätkä sosiaalituet tavoita kaikkia.
 Trussell Trust -hyväntekeväisyysjärjestön mukaan  ruoka-avun tarve on nyt huomattavasti korkeampi kuin ennen pandemiaa, etenkin lapsilla.
 Vähävaraisille isovanhemmille lahjojen antaminen lastenlapsille saattaa olla tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä, vaikka se olisi selviämisen kannalta viimeinen asia.
 – Emme halua heidän käyttävän lämmitysrahojaan lahjoihin. Joulun aikaan olemme jakaneet myös ruokapaketteja, Jane Garfield sanoo.
 Toy Project tarjoaa lapsille myös leluterapiaa. Pasi Myöhänen / Yle
 Enkö ole ollut kiltti?
 Jane Garfield sai ajatuksen hyväntekeväisyysjärjestöstä, kun hän toimi vuosia sitten opettajana pohjoislontoolaisessa koulussa ja kuuli oppilaiden vertailevan joululahjasaalistaan.
 – Kuulin lasten kysyvän: Eikö joulupukki pidä minusta? Enkö ollut kiltti? Miksi ystäväni saivat enemmän? En voinut ratkaista taustalla olevia ongelmia, mutta päätin silti tehdä asialle jotain, hän sanoo.
 Nyt Toy Project organisoi myös leluterapiaa ja leikkiryhmiä.
 Garfield kehottaa muitakin leluhyväntekeväisyyteen. Hänen mukaansa sen aloittaminen ei ollut vaikeaa, vaikka se veikin aikaa.
 – Ylimääräisiä leluja on paljon, ja vastaavaa toimintaa voi käynnistää missä päin maailmaa vain, hän kannustaa.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Joulupukin kirjearkisto todistaa, että joulupukki on olemassa – tallessa on lahjatoiveita poikabändin levystä maailmanrauhaan
 Kun raha on tiukassa, äidin mielessä pyörii vain lapset: "Tärkeintä on, että he saavat yhtä hyvän joulun kuin muutkin"
 Joululahjakaupassa vauhti kiihtyy – tänä jouluna paketteihin päätyy pehmoja, pyjamia ja pelejä sekä hyvinvointiin vaikuttavia tuotteita
 Kolme nuorta aikuista kertoo lapsuudesta, jossa rahaa ei ollut ikinä itselle: "Olin ainoa, joka kantoi perheestämme vastuuta"

"Miksi joulupukki ei pidä minusta?" Lapsen kysymys antoi sysäyksen lelulahjoituksille, joille on ennätyksellinen kysyntä Britanniassa tänä jouluna


Summary: Puoli kilometriä Venäjän rajalta, Kiteen Riihijärven kylässä on nähtävyys, joka kertoo yhden miehen kädentaidoista ja halusta jättää kaunis jälki maailmaan. Kaukana kaikesta olevan kohteen ovat löytäneet tuhannet kävijät.

Mäennyppylällä töröttää pieni mummonmökki, joka on koristeltu upein pitsisin puuleikkauksin. Sitä kutsutaan piparkakkutaloksi. Vieressä on pieni sininen sipulikattoinen rakennus, jonka tunnistaa välittömästi kirkoksi.
 Nätit rakennukset ovat paikallisen  Teuvo Kostamon  käsialaa. Hän osti purkukuntoisen talon parikymmentä vuotta sitten ja uusi sen ulkoverhoilun puuleikkauksin. Mallia hän haki Aunuksen Karjalasta itärajan takaa.
 Katolta alas kesken urakan
 Urakan aikana yksin hommia tehnyt Kostamo putosi kertaalleen katolta ja sai myös syöpädiagnoosin. Mutta ne eivät lannistaneet miestä, vaan päinvastoin. Hän päätti talon remontin valmistuttua jatkaa nostattamalla tontille pienen kirkon, jossa hänen lapsensa saisivat muistella isäänsä.
 Teuvo Kostamo omassa kirkossaan.  Heikki Haapalainen / Yle
 Ekumeeninen lastenkirkko valmistui reilut 10 vuotta sitten, ja Kostamo on parantunut syövästä.
 Teuvo Kostamo täytti syyskuussa 88 vuotta. Munuaissairaus vaivaa nykyään, mutta kirkko tuli valmiiksi. Pääasiassa Kostamo urakoi kirkkotyömaalla yksin – ja taas hän putosi, tällä kertaa tikkailta vielä ovettoman kirkon sisälle, mutta siitäkin selvittiin.
 Teuvo Kostamo on veistänyt puusta myös tauluja. Tähän hän veisti siskonsa. Teuvo Kostamo on syntynyt puukuvan saunassa 88 vuotta sitten.  Heikki Haapalainen / Yle
 Tässä on mies, jolla on oltava tekemistä.
 Menossa kolmas vieraskirja
 Pikkuruinen kirkko ja vapaa-ajanasuntona suvulle toimiva soma talo ovat ilahduttaneet tuhansia vierailijoita kaukaa ja kyläläisiä läheltä.
 Riihijärven kyläyhdistyksen varapuheenjohtaja  Väinö Väistö  laski nimet talojen kolmesta vieraskirjasta, niitä on yli 5 000. Rakennukset ovat hänen mielestään hieno nähtävyys ja kylän ylpeys.
 – Aina tämän näkeminen säväyttää, sanoo Väistö.
 Urakka alkoi huonossa kunnossa olleen talon ulkoverhoilun korjaamisella. Malleja Kostamo haki Aunuksen Karjalan vanhoista taloista.  Heikki Haapalainen / Yle
 Riihijärven kylässä asuu vain muutamia lapsia, mutta kirkkoon on tultu vierailulle kaukaa. Kostamolla on sukua maailmalla.
 – Hollannista on miun kummityttö, hänen lapset on pappi täällä siunannut, kertoo Teuvo Kostamo.
 Kirkossa on myös vihitty avioliittoon. Ja tottakai lastenkirkossa saa myös leikkiä. Alttarilla on päätään nyökyttelevä paavia kuvaava nukke. Se naurattaa kaikkia.

Teuvo Kostamo, 88, rakensi peräkylään pikkuruisen lastenkirkon – vieraskirjassa on jo yli 5 000 nimeä


Summary: Herkästi tarttuva omikronmuunnos vaikuttaa myös joulun lentoliikenteeseen. Myös huomiseksi sunnuntaiksi on odotettavissa lisää peruutuksia ja lentojen viivästymisiä eri puolilla maailmaa.

Lentojen peruutukset jatkuvat eri puolilla maailmaa.  FlightAware-sivuston mukaan  yli 2 000 lentoa on peruttu tänään lauantaina.
 Kaikkiaan eilisen ja tämän päivän aikana on peruttu yli 4 500 lentoa eri puolilla maailmaa, käy ilmi sivuston keräämistä tiedoista.
 Lisäksi tuhansia lentoja on viivästynyt joulupyhien aikana. Suurena syynä lentojen peruutuksiin ja myöhästymisiin on omikronmuunnoksen kiihdyttämä koronapandemia.
 Omikron myös lentoyhtiöiden riesana
 Tänään perutuista lennoista suuri osa koskee Yhdysvaltoja. Yli 800 Yhdysvalloista lähtevää tai maahan saapuvaa lentoa on peruttu.
 Eilen jouluaattona kolme suurta lentoyhtiötä  Delta, United Airlines sekä Lufthansa ilmoittivat joutuneensa perumaan lukuisia lentoja koronan takia.
 Esimerkiksi yhdysvaltalaisen United Airlinesin kohdalla peruutukset vastasivat noin 10 prosenttia suunnitteluista lennoista. Lentoyhtiö on perunut sekä perjantaina että lauantaina arviolta 200 lentoa.
 Miljoonat amerikkalaiset matkustavat lentäen joulun aikaan. Los Angelesin lentokentän kansainvälisten lentojen sisäänkäynti 22.12.2021.  Carolin Brehman / EPA
 Lentojen perumiset johtuvat muun muassa henkilökunnan sairastumisista tai koronavirukselle altistumisen vuoksi.
 – Maanlaajuinen piikki omikronin aiheuttamissa koronatartunnoissa tällä viikolla vaikuttaa suoraan lentohenkilökuntaamme, yhtiö kommentoi tilannetta tiedotteessa perjantaina.
 Korona huolettaa myös lennolla
 Ennen juhlapyhiä Yhdysvaltain joulumatkustamisen arvioitiin elpyvän edelliseen vuoteen verrattuna. Joulun aika on perinteisesti vilkkaimpia aikoja Yhdysvaltojen lentoliikenteessä.
 Heikentynyt koronatilanne huoletti  Ashley Clarkia  Bostonin lentokentällä.
 – Jos olen rehellinen, niin lentäminen tässä tilanteessa pelottaa minua. Olen kuitenkin iloinen, että ihmiset näyttävät käyttävän maskeja ja toivon, että ihmiset käyttäytyvät toisiaan kunnioittavasti myös lennolla, kertoi Clark CBC-kanavan haastattelussa Bostonin lentokentällä.
 Myös huomiseksi sunnuntaiksi on odotettavissa lisää peruutuksia ja lentojen viivästymisiä eri puolilla maailmaa. Tähän mennessä tapaninpäivälle peruttuja lentoja on jo yli 600.
 Lue lisää:
 Päivittyvä koronaseuranta
 Omikron-virusmuunnos lamauttaa lentoliikennettä – yli 2 000 lentoa peruutettiin jouluaattona  (24.12.)
 Koronavirus varjostaa joulunviettoa Euroopassa – useissa maissa rajoitukset voimassa joulupyhinä ja uudenvuodenaattona  (24.12.)
 Lentoraivo on lisääntynyt Yhdysvalloissa pandemian myötä – miehistöön käydään käsiksi maskipakon takia  (21.12.)

Lisää lentoja peruttu omikronin vuoksi – joulunpyhinä kentille jäänyt yli 4 500 lentoa eri puolilla maailmaa


Summary: T

Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n väliset työehtosopimusneuvottelut ovat kariutuneet tuloksettomina, kertoo Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  tiedotteessa. Osapuolten välinen erimielisyys liittyy Aallon mukaan palkankorotuksiin.
 Työnantajan tarjoukset tarkoittavat Aallon mukaan työntekijöille merkittävää ostovoiman heikennystä samaan aikaan, kun tilauskannat yrityksillä ovat täynnä.
 – Tavalliselle teollisuuden työntekijälle työnantajan tarjoukset tarkoittavat sitä, että jatkossa pitäisi pärjätä vähemmällä. Kyseessä olisi tulonsiirto työntekijöiltä työnantajille. Näyttää siltä, että neuvottelemalla emme pääse tätä pidemmälle, Aalto toteaa tiedotteessa.
 Sekä Aalto että Teknologiateollisuuden työnantajien toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  kertoivat Twitterissä, ettei uusia neuvotteluaikoja ole sovittu.
 Teknologiateollisuuden toimiala siirtyi sopimuksettomaan tilaan joulukuun alusta. Teollisuusliitto julisti toimialalle työtaistelutoimenpiteenä ylityökiellon, joka päättyi 19. joulukuuta. Uusia työtaistelutoimia alalle ei ole vielä julistettu.
 – Teollisuusliitto kutsuu pian hallintonsa koolle. Uskon ja tiedän, että sieltä tulee vain yhdenlaisia terveisiä neuvottelijoillemme. Moni sovittelee jo lakkoliivejä ylleen, Aalto sanoo.
 Aalto kertoo ihmettelevänsä työnantajan toimintaa, koska Teollisuusliitto on hänen mukaansa mitoittanut palkankorotusvaatimuksensa inflaation ja tuottavuuden kasvun mukaan.
 – Nyt näyttää siltä, että työnantaja haluaa pitää kaikki kasvun hedelmät itsellään. Se ei Teollisuusliitolle käy.
 "Palkkaratkaisun kaikki tekijät yhä avoinna"
 Myös Teknologiateollisuuden työnantajien mukaan sopimus kiikastaa palkkaratkaisuun liittyvistä erimielisyyksistä.
 – Palkkaratkaisun kaikki tekijät ovat yhä avoinna, eikä tässä vaiheessa ollut edellytyksiä sopia uudesta neuvotteluajasta. Työnantajan tavoitteena on kuitenkin löytää mahdollisimman pian ratkaisu, joka ottaa vastuullisella tavalla huomioon sekä kilpailukyvyn että palkansaajien ostovoiman, Ruohoniemi sanoo tiedotteessa.
 Ruohoniemen mukaan nopea ratkaisu kiistaan on kaikkien etu.
 – Hyvä suhdannetilanne tasaantuu jo, ja yritysten luottamus tulevaan heikkenee. Ei siis pidä tieten tahtoen heikentää tilannetta työmarkkinoiden epävarmuudella, Ruohoniemi huomauttaa.
 Teknologiateollisuuden toimihenkilösopimuksista on määrä neuvotella kuluvalla viikolla tiistaina ja keskiviikkona.

Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden työnantajien työehtosopimusneuvottelut kariutuivat kiistaan palkankorotuksista


Summary: Viime päivien ohjeet testiin hakeutumisesta ovat saattaneet hämmentää, koska neuvot ovat vaihdelleet. Yleinen periaate on, että kotitestin positiivinen tulos pitää vielä vahvistaa.

Ensimmäinen testiaika löytyi vasta kolmen päivän päästä, kun Helsingissä asuva  Hanna-Maria Jokinen  yritti päästä jouluviikolla testattavaksi korona-altistuksen takia.
 Ovi aukeni vähän nopeammin yksityiseltä puolelta, josta positiivinen testitulos ehti jouluaatoksi.
 – Vaikka kaksi rokotusta on taustalla, ajattelin, että kyllä nyt pitää mennä testiin, koska omikron leviää niin vauhdilla.
 Pyhinä jouluruoka maistui, eikä oireita ole pientä kurkun karheutta lukuun ottamatta ilmennyt.
 Ohjeita eristyksessä pysymisestä, esimerkiksi sen kestosta, on pitänyt etsiä itse. Luvattua puhelua lisätiedoista ei ollut vielä maanantaina kuulunut, vaikka tartunta todettiin perjantaina.
 Jokisen tavoin moni suomalainen on joulun aikaan pohtinut kotitestin tekemistä tai virallisen testin tarpeellisuutta kotitestin positiivisen tuloksen takia. Epidemian kiihtyessä tilanne on kuitenkin ollut hankala: virallisten testien ajat ovat kortilla, eikä edes kotitestejä tahdo löytyä suuren kysynnän takia.
 Ohjeet koronatestiin hakeutumisesta ovat saattaneet herättää viime päivinä hämmennystä, sillä julkisuudessa on näkynyt erilaisia tulkintoja.
 Jo viime viikolla HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen   neuvoi , ettei viralliseen testiin pitäisi automaattisesti hakeutua, vaikka on saanut positiivisen tuloksen kotona tehdystä testistä.
 Testauspaikkojen ruuhkautumisen takia Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) viilasi viime viikolla testausohjettaan. Jos samassa taloudessa asuvalla on jo todettu vahvistettu koronatartunta, uuden ohjeen mukaan positiivista kotitestiä ei tarvitse varmistaa menemällä viralliseen testiin.
 THL:n mukaan yleisenä periaatteena on kuitenkin edelleen, että kotitestin positiivinen tulos varmistetaan terveydenhuollon tekemällä testillä.
 Näin eri tilanteissa pitää toimia
 Koska ohjeet voivat hämmentää, kysyimme THL:n johtavalta asiantuntijalta  Saara Salmenlinnalta , minkälaisissa tilanteissa viralliseen testiin kannattaa mennä.
 Jos aikuisella on kuumetta ja nuhaa, kannattaako mennä testiin?
 Tässä tilanteessa kotitesti on varteenotettava vaihtoehto varsinkin, jos oireet ovat suhteellisen lieviä. Jos on vakavia oireita, pitää olla yhteydessä terveydenhuoltoon.
 Entä jos kyseessä on lapsi, jolla on kuumetta ja nuhaa?
 Kuumeen ja nuhan takia ei tarvitse mennä testiin. Kotitesti on nyt tässä tilanteessa ihan suositeltava tehdä aika herkästikin.
 Jos kotitesti näyttää lapsen tai aikuisen osalta positiivista, mitä pitää tehdä?
 Pitää käyttäytyä siten, että on saanut positiivisen koronatestituloksen eli pitää itsensä eristyksessä ja välttää kontakteja myös samassa taloudessa oleviin siinä määrin kuin se on mahdollista.
 Koronatestin varmentamista ei tällä hetkellä tarvitse tehdä terveydenhuollossa ellei tarvitse todistusta koronapassia varten tai eristyspäätöstä tartuntatautipäivärahan saamiseksi. Jos oireet pahenevat, pitää olla yhteydessä terveydenhuoltoon.
 Salmenlinnan mukaan varsinkin lievät tapaukset voidaan testata kotona, jotta näytteenottopaikat ja varsinkaan päivystykset eivät kuormitu. THL:n mukaan kotitestin tulos on luotettavampi, jos testi toistetaan useana peräkkäisenä päivänä tai muutaman päivän välein.
 Kotona pitää olla THL:n ohjeen mukaan 10 päivää siten, että laskeminen aloitetaan oireiden alkamisesta, vaikka tauti olisi todettu kotitestillä.
 Sairaanhoitopiireillä voi lisäksi olla omia ohjeitaan  THL:n linjausten  lisäksi.
 Ministeriö: Vahvistus tarvitaan monestakin syystä
 Koronan sairastaminen kotona ilman virallista vahvistusta voi aiheuttaa ongelmia tai ainakin herättää kysymyksiä, joihin ei ole vielä varmoja vastauksia.
 Esimerkiksi koronapassiin tulee merkintä sairastetusta taudista ainoastaan, jos se on varmistettu terveydenhuollossa. Sairastettu tauti vaikuttaa myös rokotusten antamiseen.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Taneli Puumalainen  rohkaisee kotitestin tekemiseen, mutta positiiviset testitulokset on hänen mukaansa hyvä edelleen vahvistaa sosiaali- ja terveydenhuollossa tehtävällä pcr- tai antigeenitestillä – monestakin eri syystä.
 Vahvistusta tarvitaan, jotta henkilö saa virallisen eristys- tai karanteenipäätöksen. Ilman sitä ei puolestaan saa tartuntatautipäivärahaa. Puumalaisen mukaan useimmat työnantajat eivät hyväksy henkilön omaa ilmoitusta eristys- tai karanteeniajan poissaolon ajaksi.
 Kotona tehty testi ei yleensä mahdollista tartuntaketjujen kartoitusta ja jäljitystä.
 Varmistettuja testituloksia tarvitaan myös Suomen epidemiatilanteen hahmottamista varten, koska kotitestien tulokset eivät päädy THL:n tartuntatautirekisteriin.
 “Jäljittämistä itsekin hyvä edesauttaa”
 Sairastaminen kotona ilman viranomaiskontaktia johtaa siis siihen, että myöskään tartunnanjäljitys ei toimi.
 THL:n Salmenlinna kehottaa pohtimaan mahdollisia altistuneita itse. Kun oireet ovat alkaneet tiettynä päivänä, kannattaa miettiä, ketä on tavannut pari päivää aikaisemmin ja varoittaa heitä.
 – Jäljitys toimii kyllä edelleen, mutta tapauksia on nyt niin paljon, että pitää priorisoida tärkeimpiä ja isoimpia altistustilanteita.
 HUS-alueella altistuneiden määrä "valtavan suuri"
 Helsingin yliopistosairaalan alueella kotitesteillä ei ole virallista roolia, koska testejä on vaikea saada ja jokaisen pitää hankkia ne itse, kertoo diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen.
 – Kotitestiä on vaikea suositella, koska se ei ole yleisesti saatavilla ja on jokaisen itse hankittavissa.
 Lähtökohtana alueella on, että testiin ei tarvitse hakeutua, jos on saanut kaksi rokotetta, oireet ovat lieviä, eikä kuulu riskiryhmään.
 – Kotitestin voi tehdä omasta mielenkiinnosta, mutta se ei sinänsä meidän ohjeistusta millään tavalla muuta.
 HUS-alueella todettiin viime viikolla virallisilla testeillä noin 10 000 todettua tartuntaa. Lehtonen arvioi, että todellinen tartuntojen määrä liikkui noin 30 000 ja 40 000 paikkeilla.
 – Kun jokaista tartuntaa kohti tulee helposti noin 20 altistunutta, on altistuneiden määrä jo valtavan suuri. On täysin selvä, että mikään järjestelmä ei pysty näitä kaikkia enää virallisesti testaamaan.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen 28. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Koronatartuntamäärissä on jonkin verran kasvua Lapissa – Länsi-Pohjassa kaksi varmistunutta omikrontapausta
 Aluehallintovirasto joutui puuttumaan kahden pirkanmaalaisen yrityksen tulkintaan koronarajoituksista – Ikaalisten kylpylä pahoittelee virhettään
 Tuoreimmat tiedot koronaviruksesta

Koronaohjeet hämmentävät: Kotitestin positiivinen tulos pitää varmentaa virallisella testillä – mutta ei aina


Summary: Yötyön ja vuorotyön kuormitus tunnetaan. Nyt sitä on tutkittu päivystyksiä tekevillä lääkäreillä.

Teho-osastolla työskentelevä erikoislääkäri  Pirkka Pekkarinen  tietää, millaista on väsyneen arki. Pekkarisen työhön kuuluu päivystäminen HUS:n Meilahden sairaalassa teho-osastolla. Siis esimerkiksi koronapotilaiden pitäminen hengissä.
 – Päivystäminen tarkoittaa sitä, että erikoissairaanhoito on auki ympäri vuorokauden, vuoden jokaisena päivänä. Meillä on päivystyspisteitä ja yksi lääkäri on niissä vuorokauden kaikkina aikoina, Pekkarinen sanoo.
 Pekkarinen vetää päivätyönsä päälle viisi 18 tuntista vuoroa kuukaudessa, iltapäivästä aamuun. Koronapandemian alussa tehtiin jopa ylimääräisiä päivystyksiä.
 – Nyt päivystyksiä tehdään normaali määrä, mutta työn kuormittavuus on eri tasolla kuin ennen pandemiaa, hän sanoo.
 Pekkarinen kuvailee, että päivystämisestä tulee jonkinlainen taustaväsymys, joka rasittaa arkea.
 – Sen huomaa vasta, kun tulee pidempi vuosiloma. Vasta jossain viikon kohdalla huomaa, että minähän olen ihan hauska tyyppi ja joskus jopa virkeä, Pekkarinen sanoo.
 Myös Pekkarisen vaimo on lääkäri, joka tekee päivystystyötä.
 Pekkarinen sanoo, että väsymyksen tuoma stressinsietokyvyn lasku näkyy arjessa lasten kanssa.
 – Kasvatuksessa vaaditaan pitkää pinnaa, mutta kun on oikein väsynyt, se pinna kyllä lyhenee.
 Hän sanoo laskevansa päiviä, joina molemmat vanhemmat ovat virkeitä. Niitä ei ole paljon.
 Pekkarinen on päässyt suunnittelemaan Meilahden sairaalassa päivystysvuoroja.
 Yötyö saattaa viedä sairaslomalle
 Pitkiä päivystyksiä usein tekevät lääkärit ovat paljon sairaslomilla, käy ilmi tuoreesta tutkimuksesta.
 Työterveyslaitos tutki ensi kertaa toteutuneita työvuoroja. Aiemmin työajoista on tehty kyselytutkimuksia, nyt tutkittiin toteutuneita työaikoja. Tämän vuoksi tutkimus on aiempaa tarkempi.
 Tulokset tukevat aiempaa tietoa: pitkät työvuorot kuormittavat ja yötyöt altistavat sairauksille, väsymykselle ja unettomuudelle.
 Toisin sanoen lyhyiden sairauspoissaolojen riski kasvaa, kun sairaalalääkäri päivysti usein tai lyhyitä vuorovälejä oli useita.
 – Käytännössä lyhyiden sairauspoissaolojen riski oli sitä suurempi, mitä useampi lyhyt vuoroväli lääkärillä oli, sanoo erikoistutkija  Kati Karhula .
 Lääkärin sukupuoli tai ikä ei vaikuttanut tuloksiin.
 – Lääkäreiden toteutuneita työaikoja kerättiin rekisteritietona nyt ensimmäistä kertaa. Osin samansuuntaisia tietoja on saatu aiemmissa kyselytutkimuksissa. Päivystykset myös keskittyvät tietyille erikoisaloille, Karhula sanoo.
 Tutkimuksen perusteella sairaalalääkärit tekevät todella pitkiä työviikkoja.
 – Yötyötä sisältävää vuorotyötä on tutkittu paljon ja se on yhdistetty moniin kroonisiin sairauksiin, sekä uneen ja palautumiseen liittyviin haasteisiin. Tässä tutkimuksessa meillä oli kohteena lyhyet sairaspoissaolot. Niistä havaittiin, että jos oli useita päivystysvuoroja, pitkiä päivystysrupeamia tai paljon lyhyitä vuorovälejä, sairauspoissaolojen riski kasvoi, Karhula sanoo.
 Esimerkiksi univaje ja kuormittuneisuus vaikuttavat infektioalttiuteen. Infektiot lisäävät lyhyitä sairauspoissaoloja.
 Tutkimuksessa tarkasteltiin 12 sairaanhoitopiirin sairaalalääkäreiden toteutuneita työtunteja ja työaikatrendejä vuosina 2014–2018, ja selvitettiin työajan ja päivystystyön yhteyttä lyhyisiin (1–3 päivän) sairauspoissaoloihin.
 Etenkin nuoret lääkärit tekevät paljon päivystystä
 – Pienten lasten vanhemmat tietävät, millaista on mennä töihin seuraavana päivänä, jos on joutunut heräämään monta kertaa yössä. Tai omaishoitaja. Tottakai silloin on väsynyt, jos tekee pitkiä vuoroja, eikä ole saanut yhtään levätä, sanoo HUS:n luottamusmies, lääkäri  Kirsi Laasila .
 – Päivystäminen on tietysti rankkaa, se on lisäksi lääkäreillä virkavelvollisuus, josta ei voi kieltäytyä, Laasila muistuttaa.
 Laasila sanoo, että päivystykset kasautuvat usein uran alkuun, nuorehkoille lääkäreille, sekä erikoislääkäreille.
 – Se on aina ylityötä, joka menee työajan päälle.
 Aiemmin päivystykset olivat vielä rankempia. Uusi, vuonna 2020 voimaan tullut työaikalaki paransi lääkärien asemaa.
 Toisaalta taas päivystyksiä on keskitetty tiettyihin sairaaloihin ja sitä kautta ne ovat muuttuneet raskaammiksi, Laasila muistuttaa. Isoissa päivystyspisteissä ei juuri lepoa saa.
 – On Ilman muuta selvää, että väsyneenä tapaturmariski lisääntyy ja myös sairastumisriski, Laasila sanoo.
 Laasila toivoo, että vuoroissa olisi riittävästi aikaa toipumiseen ja palautumiseen.
 – Se mitä toivomme on, että työnantaja useammin kysyisi meiltä työntekijöiltä niitä ideoita, miten sitä työtä voisi järjestää.
 Tutkimuksen perusteella tehtiin suositukset
 Sekä Kirsi Laasila että Pirkka Pekkarinen toteavat, että työntekijöiden itsensä kuuleminen on tärkeää.
 Pirkka Pekkarinen on ollut mukana suunnittelemassa HYKS anestesiologian ja tehohoidon alalle päivystyksen järjestämisen kokeilumallia, jossa palautumiseen on kiinnitetty erityistä huomioita.
 Samaa toteavat suositukset, jotka Työterveyslaitos loi tutkimuksen perusteella päivystysaikoihin.
 Ne ovat tässä:
 Vältetään hyvin pitkiä eli yli 48 tunnin työviikkoja. Minimoidaan pitkien päivystysvuorojen määrä. Tavoitellaan kohtuullista yötyön määrää. Ei tehdä toistuvasti lyhyitä eli alle 11 tunnin vuorovälejä. Mahdollistetaan kolmen tunnin yhtäjaksoinen lepojakso pitkissä päivystysvuoroissa. Parannetaan lääkäreiden mahdollisuuksia vaikuttaa omiin päivystystyöaikoihin.
 Voit keskustella aiheesta 28.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Jo kolme ilta- tai yövuoroa kuussa voi johtaa jatkuvaan väsymykseen vapaallakin – joka viides vuorotyötä tekevä kärsii työn aiheuttamasta unihäiriöstä
 Yötyön terveyshaitat riippuvat vuorojen säännöllisyydestä ja vuorokausirytmistä – tutkija: Eniten akuutteja haittoja "voimakkaasti aamutyyppisille"
 Yllättävä tulos: Työn tekeminen vapaa-ajalla voikin auttaa jaksamaan, kertoo tuore tutkimus
 Joka kolmas työntekijä kokee, ettei ehdi tehdä työtään riittävän hyvin – Sairaanhoitaja: ”Viidessä minuutissa ei ehdi kysyä kuulumisia"

Vuorotyön haittoja tutkittiin aiempaa tarkemmin ja paljastui hälyttäviä tietoja – koko ajan on taustaväsymys, kuvailee vuorotyötä tekevä lääkäri


Summary: Auto- ja kuljetusalan edunvalvoja AKT aloittaa huomenna aamukuudelta vuorokauden mittaisen mielenilmauksen satamissa, koska saarto Keitelettä vastaan yritettiin murtaa. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan yhtä yritystä koskeva riita pysäyttää likipitäen koko ulkomaankaupan.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Saarron murtoyrityksistä suuttunut Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT aloittaa tiistaina vuorokauden mittaisen työnseisauksen Suomen satamissa aamulla kello 6.
 Mielenilmaisun aikana työntekijät, jotka tekevät työtä satamaoperaattorien ja AKT:n ahtausalan työehtosopimuksen piirissä, pidättäytyvät työstä.
 Syy mielenilmaisulle juontaa juurensa kiistaan Keitele Groupin työehtosopimuksesta.
 AKT käynnisti viime viikon tiistaina saarron Keitelettä vastaan tukeakseen Teollisuusliiton työehtosopimusneuvotteluja yhtiön kanssa. Saarron aikana AKT:n jäsenet eivät käsittele Keitele Groupin tuotteita Suomen satamissa.
 AKT perustelee huomisen työnseisaustaan sillä, että Keiteleen vastaista saartoa on yritetty murtaa Valkon satamassa Loviisassa joulun alla.
 Elinkeinoelämän keskusliitto: Liki koko ulkomaankauppa pysähtyy
 Huomenna alkava AKT:n tukilakko pysäyttää Suomen kaikki satamat, sanoo Elinkeinoelämän keskusliitto. Sen mukaan lakko kohdistuu varsinaisen riidan kannalta täysin ulkopuolisiin suomalaisiin yrityksiin. Toimi osoittaa maamme työrauhalainsäädännön heikkouden, EK tähdentää.
 Yhtä yritystä koskevan työriidan seurauksena maamme lähes koko ulkomaankauppa pysäytetään, EK tiedotti tuoreeltaan AKT:n kerrottua aikeistaan.
 Satamien kautta kulkee EK:n mukaan päivittäin 350 miljoonan euron arvosta tavaraa.

Saarron murtoyrityksistä suivaantunut AKT seisauttaa satamat huomenna


Summary: 76-vuotiaana kuollut Sarah Weddington ennusti, että korkeimman oikeuden Roe v. Wade -päätös vaarantuu presidentti Trumpin nimittämien tuomareiden myötä. Hän ennusti myös muistokirjoituksensa otsikon.

Yhdysvalloissa 1970-luvulla liittovaltion aborttioikeuteen johtaneen Roe vastaan Wade -tapauksen voittanut asianajaja  Sarah Weddington  on kuollut, kertovat muun muassa brittilehti  Guardian  ja yhdysvaltalaislehti  Dallas Morning News .
 Asiasta kertoi alkujaan Twitterissä Texasin maatalouskomissaariksi hakeva demokraatti  Susan Hays , jonka mukaan Weddington oli hänen professorinsa yliopistossa. Weddington kuoli sunnuntaiaamuna 76 vuoden iässä.
 Haysin mukaan Weddingtonilla oli ollut ennen kuolemaansa erinäisiä terveysvaivoja.
 Yhdysvaltain liittovaltion nykyinen aborttioikeus nojaa korkeimman oikeuden vuoden 1973 päätökseen oikeusjutussa Roe vastaan Wade. Alkuperäisen kanteen jättivät Weddington ja hänen kollegansa  Linda Coffee .
 Weddingtonin ja Coffeen Jane Roe -salanimellä tunnettu asiakas oli oikealta nimeltään 22-vuotias  Norma McCorvey , joka halusi keskeyttää raskautensa. Texasin lainsäädäntö kuitenkin kielsi abortit tapauksissa, joissa raskaus ei uhannut naisen henkeä.
 Korkein tuomioistuin linjasi vuoden 1973 päätöksessään, että kyseinen osavaltion laki oli perustuslain vastainen.
 Sarah Weddington kuvattuna vuonna 1978. AOP
 Weddington oli sinut tapauksen jättämän leiman kanssa
 Haysin mukaan Weddington oli vastavalmistunut ja Roe vastaan Wade oli hänen ensimmäinen urallaan käsittelemä tapaus. Hän päätyi käsittelemään tapausta korkeimman oikeuden eteen ollessaan vasta 27-vuotias. Hän käsitteli kannetta oikeuden edessä kahdesti, voittaen molemmilla kerroilla.
 Weddington saavutti uransa aikana paljon muutakin ja hänet muun muassa valittiin 70-luvulla Texasin osavaltion edustajainhuoneeseen. Hän teki töitä aikoinaan myös Yhdysvaltain maatalousministeriössä sekä demokraattipresidentti  Jimmy Carterin  Valkoisessa talossa, kertoo  Texas Tribune -lehti .
 Roe vastaan Wade -tapaus jätti kuitenkin pysyvän leiman ja Weddington ennusti aikoinaan oman muistokirjoituksensa sekä tämän kyseisen jutun otsikon.
 – Mitä tahansa muuta teenkään elämässäni, muistokirjoitukseni otsikko tulee aina olemaan: Roe vastaan Wade -asianajaja on kuollut, hän sanoi Guardianin mukaan.
 Brittilehdelle antamassaan haastattelussa hän kuitenkin osoitti olevansa sinut tapauksesta koituneen leiman kanssa.
 Aborttioikeutta on pyritty taas rajoittamaan Yhdysvalloissa
 Aborttilainsäädäntö on noussut jälleen erittäin ajankohtaiseksi Yhdysvalloissa. Republikaanienemmistöiset osavaltiot ovat pyrkineet viime aikoina kiristämään aborttilainsäädäntöä ja useissa osavaltioissa onkin hyväksytty aborttioikeutta kaventavia lakeja.
 Esimerkiksi Texasissa otettiin kesällä käyttöön koko liittovaltion tiukin aborttilaki, joka käytännössä kieltää kaikki 6. raskausviikon jälkeen tehdyt abortit, eli jo ennen kuin moni nainen tietää olevansa raskaana.
 Merkittäväksi virstanpylvääksi osoittautunut päätös on nykyisellään niin ikään vaarantunut. Konservatiivienemmistöisen tuomioistuimen odotetaan antavan päätöksen, joka voisi jopa kumota liki viiden vuosikymmenen takaisen päätöksen.
 Weddington ennusti päätöksen vaarantumisen
 Weddington oikeastaan jo ennakoi päätöksen vaarantumista Guardianille vuonna 2017 antamissaan lausunnoissa. Hän arvioi tuolloin lehdelle, millainen vaikutus konservatiivituomarien nimittämisellä voisi olla Roe vastaan Wade -päätökselle ja liittovaltion aborttioikeudelle.
 – Muuttuuko abortti laittomaksi heti seuraavana päivänä, jos  Neil Gorsuchin  nimitys hyväksytään? Ei. Yhdellä uudella tuomarilla ei välttämättä ole paljoakaan vaikutusta. Mutta kahdella tai kolmella voi olla, hän sanoi tuolloin.
 Gorsuch oli ensimmäinen maan edellisen presidentin  Donald Trumpin  korkeimpaan oikeuteen nimittämistä tuomareista. Tämän jälkeen Trump nimitti omalla kaudellaan tuomioistuimeen vielä kaksi muuta konservatiivituomaria  Brett Kavanaugh'n  ja  Amy Coney Barrettin .
 Asiantuntijat ovat arvioineet, että korkein oikeus antaa päätöksensä Mississippin osavaltion ja osavaltion ainoan aborttiklinikan välisessä oikeusjutussa ensi kesäkuussa. Jos korkein oikeus pitää Mississippin lain voimassa edes osittain, raskaudenkeskeytyksestä voisi tulla laitonta jopa puolessa maan osavaltioista.
 Lue lisää:
 Yhdysvalloissa voi jatkossa tilata aborttipillerin postitse aina, ei pelkästään koronapandemian aikana
 Yhdysvaltain korkein oikeus sallii Texasin aborttikiellon haastamisen – kyseessä on osittainen voitto aborttioikeuden puolustajille
 Yhdysvaltalaismediat: Korkein oikeus vaikutti asettuvan aborttioikeuden rajaamisen kannalle

Historiallisen aborttikiistan Yhdsyvalloissa voittanut asianajaja on kuollut – ennusti aborttioikeuden olevan taas uhattuna


Summary: Kelan korvaamia taksimatkoja voi vuodenvaihteen jälkeen tilata kunkin maakunnan alueella kahdesta eri numerosta. Kilpailutus tuo asiakkaalle valinnanvapauden ja tuottaa parempaa laatua kyydityksiin.

Kelataksin tilaaja saa ensi vuonna valita palveluntarjoajansa. Jokaisella maakunnalla on jatkossa kaksi palveluntarjoajaa, jotka Kela kilpailutti Ahvenanmaata lukuunottamatta.
 Kelan etuuspäällikkö  Riikka Palomäki  kertoo, että uudistus antaa ennen kaikkea mahdollisuuden asiakkaan valinnanvapaudelle.
 – Asiakas voi itse valita kummalta palveluntuottajalta matkaa tilaa, ja kummalta katsoo esimerkiksi saavansa laadukkaampaa palvelua.
 Kela ei ohjeista asiakkaita tai terveydenhuoltoa siitä, kummalta palveluntuottajalta matkat tilataan. Tilauspuhelut säilyvät maksuttomina, mutta puhelinnumerot muuttuvat.
 Jatkossa asiakas saa halutessaan tekstiviestikuittauksen, kun auto on hyväksynyt tilauksen. Asiakas maksaa Kelan taksimatkasta aina enintään 25 euron suuruisen omavastuun yhdensuuntaisesta matkasta.
 Katso uudet Kela-taksin numerot alueeltasi täältä.
 Uutta on myös se, että taksimatkojen järjestämiseen liittyvät asiakkuustiedot välittyvät sähköisen TAKSO-kyselypalvelun avulla Kelasta palveluntuottajille. Sähköinen palvelu välittää esimerkiksi tiedon, onko asiakkaalla oikeutta suorakorvaukseen vai ei.
 Kela asetti palveluntuottajille kilpailutuksessa useita laatuvaatimuksia, kuten kuljetuskaluston riittävyyden ja kuljettajien käymät erityisryhmien kuljettajakoulutukset.
 Autoilijat voivat Kelan puolesta ajaa kummankin palveluntuottajan Kela-ajoja.
 – Olemme luottavaisin mielin, että uusien palveluntuottajien toiminta sujuu onnistuneesti, Riikka Palomäki sanoo.
 Taksiala ollut myllerryksessä jo vuosia
 Kilpailu taksimarkkinoilla on ollut kovaa muun muassa koronan vuoksi. Kelan kyydit tuovat kaivattua vakaata tuloa taksin kuljettajille ja palvelun välittäjille, koska iltoihin painottuvat asiakaskyydit ovat hiljentyneet huomattavasti.
 Lahden Aluetaksin toimitusjohtaja Kalle Lepistö uskoo, että paikallisuus ja hyvä asiakaspalvelu auttavat kilpailtaessa Kela-kyydeistä. Markku Lähdetluoma / Yle
 Lahden Aluetaksin toimitusjohtaja  Kalle Lepistö  on Kela-kyydityksistä iloinen, sillä se tuo kaivattua vakautta perinteiselle paikalliselle toimijalle. Lahden Aluetaksin joukkueesta löytyy jopa neljännen polven taksiautoilijoita.
 – Siinäkin mielessä Kela-kyyditysten saaminen meille on erittäin tärkeä asia.
 Kelan korvaamia taksimatkoja Päijät-Hämeen alueella ajattavat vuodenvaihteen jälkeen Lahden Aluetaksi ja Suomen Lähilogistiikka. Lepistö sanoo, että koko taksiala on kokenut kovia vuoden 2018 taksialan vapautumisesta lähtien.
 – Lisäksi viimeiset pari vuotta korona on aiheuttanut epävarmuutta entisestään, eikä tämä kovin helpommaksi näytä menevän vieläkään.
 Suomen Lähilogistiikan projektipäällikkö  Ilkka Kivisiltakin  uskoo, että hyvällä asiakaspalvelulla pärjää kilpailutilanteessa. Asiakkaita haetaan usein sairaalan osastoilta tai viedään sinne.
 – Sairaat ja vanhat ihmiset eivät halua mitään hurjastelua. Ajon pitää sujua mukavasti siten, ettei aiheuteta epämiellyttävää matkaa asiakkaalle. Se, että ihmistä autetaan ja saatetaan on tärkeä osa palveluketjua.
 Yhteensä Kela korvasi vuonna 2020 noin 2,7 miljoonaa taksimatkaa 367 610 henkilölle. Taksimatkoista maksettiin korvauksia noin 169 miljoonaa euroa.
 Suomessa on 11 352 taksiluvan haltijaa, näistä yksityisiä elinkeinon harjoittajia on 7 300. Taisto Lapila / Yle
 Voit keskustella aiheesta tiistai-iltaan klo 23:een asti.

Kilpailu kelatakseista kiristyy vuodenvaihteen jälkeen: asiakas voi vertailla laatua ja palvelua kahden palveluntuottajan välillä


Summary: Viranomaisten tilastojen perusteella selvästi alle puolet kuluttajien muovijätteestä kierrätettiin uusiksi tuotteiksi. MOT yritti selvittää muovijätteen hyödyntämisestä vastaavalta taholta, miksi se ei kerro tarkkoja lukuja julkisuuteen.

Kotitalouksista kerätyn muovijätteen määrä  on kasvanut  nopeasti. Sen sijaan siitä on vallinnut epäselvyys, mikä osa kerätystä jätteestä saadaan kierrätettyä uusiokäyttöön.
 Tänä syksynä asiasta on ollut ensimmäistä kertaa saatavilla viranomaistietoja.
 Suomen Uusiomuovi  ilmoittaa  keränneensä viime vuonna 29 000 tonnia pantitonta kuluttajamuovijätettä. Pirkanmaan ely-keskuksen saamasta raportista käy puolestaan ilmi, että uusiin tuotteisiin muovia kierrätettiin 8 600 tonnia. Lukujen perusteella näyttäisi, että vain 30 prosenttia kerätystä muovista hyödynnettiin uusiksi tuotteiksi.
 Laskelma on kuitenkin vain suuntaa antava.
 Tähän on ainakin kaksi syytä. Kaikkea jätettä ei käsitelty samana vuonna kuin se kerättiin. Kerätty muovijäte voi sisältää myös “ei-muovia” kuten kosteutta ja muuta jätettä. Sen tarkka määrä ei ole MOT-toimituksen tiedossa.
 Nämä jätemuovipaalit olivat viime keväänä matkalla Saksaan, koska kotimainen kapasiteetti ei riitä kaiken suomalaiskotien muovijätteen käsittelyyn. Janne Järvinen / Yle
 Suomen Uusiomuovin toimitusjohtaja  Mika Surakka  ei kerro, mikä hänen mielestään on oikea luku kotijätteen kierrätysprosentiksi ja mikä osuus muovia poltettiin energiaksi.
 Suomen Uusiomuovi vastaa kotitalouksien muovijätteen hyödyntämisestä valtakunnallisesti. Uusien sääntöjen mukaan sen pitää ilmoittaa viranomaiselle, kuinka paljon kerätystä muovijätteestä kiersi aitoon uusiokäyttöön, kuten vaikkapa ämpäreiden raaka-aineeksi.
 Suomen Uusiomuovin mukaan sen keräämästä muovipakkausjätteestä kierrätettiin viime vuonna 54 prosenttia. Tuo numero on siis selkeästi suurempi kuin MOT-toimituksen viranomaisen tiedoista tekemä arvio.
 Mistä ero johtuu? Ainakin suurelta osin tästä: Uusiomuovin ilmoittama luku sisältää myös yritysjätteen, jonka kierrätysaste on korkeampi kuin kuluttajajätteen.
 Miksi et halua kertoa kierrätysastetta kotitalousmuovijätteen osalta erikseen? Asia varmasti kiinnostaisi suomalaisia kuluttajia.
 – Niin kuin sanottu, se on vähän kilpailuoikeudellisia asioita, koska silloin voidaan yksittäisiä laitoksia lähteä miettimään. Meidän virallinen raportti on kokonaisluku, sanoo Mika Surakka.
 Tamperelainen opiskelija Martta Pärssinen kertoi viime keväänä MOT:n haastattelussa, että muovin kierrätys yllätti helppoudellaan. Janne Järvinen / Yle
 Jopa puolet kerätystä muovista ulkomaille
 Kuluttajien lajittelemaa pakkausmuovia alettiin viedä ulkomaille vuonna 2020, koska Suomen kapasiteetti ei riittänyt jätemäärän noustessa.
 Viime vuonna kuluttajien pantitonta pakkausmuovijätettä vietiin ulkomaille noin 10 000 tonnia eli kolmasosa kerätystä määrästä. Suomalaismuovia käsiteltiin ainakin Saksassa ja Ruotsissa.
 Tänä vuonna viennin osuus nousee Surakan mukaan arviolta noin puoleen.
 Hänen mukaansa kierrätyksen onnistuminen ulkomaisissa laitoksissa ei merkittävästi poikkea Suomessa saaduista tuloksista.
 – Enemmän on sitä, että on kuormakohtaisia eroja jopa samassa laitoksessa, koska (jätteen) laatu vaihtelee, on epäpuhtauksia, sanoo Surakka.
 Tarkkoja lukuja kierrätyksen onnistumisesta hän ei kuitenkaan kerro ulkomaidenkaan osalta.
 Muovinkierrätys Suomessa  EU:n tavoitteen mukaan vuonna 2025 puolet kaikesta markkinoille saatetusta muovipakkausjätteestä kierrätetään. Viime vuonna Suomessa kierrätysaste oli alustavan tiedon mukaan noin 29 prosenttia. Kuluttajat voivat viedä muovipakkausjätteen aluepisteiden ohella usein myös oman taloyhtiön keräysastiaan. Tulevaisuudessa taajamissa kaikista vähintään viiden huoneiston kerros- ja rivitaloista pitää löytyä muovinkeräysastia. Suomen Uusiomuovi hoitaa pantittoman pakkausmuovijätteen keräystä. Pantillisten muovipullojen hyödyntämisestä vastaavat elinkeinoelämän yhteisyritys Palpa ja Lidl.
 Ely-keskuksen tiedoista voi kuitenkin jälleen tehdä suuntaa antavan laskelman. Niiden mukaan vuonna 2020 ulkomailla kierrätettiin uusiksi tuotteiksi 4451 tonnia suomalaismuovia. Jos viety jätemäärä on 10 000 tonnia, niin kierrätysprosentti on 44,5 – eli parempi kuin koko jätemäärästä laskettu 30 prosenttia.
 Saksalaisperäistä muovia syydetty Turkissa jopa vesistöihin
 EU:ssa muovipakkausjätettä syntyy nyt noin 30 kiloa per asukas vuodessa. Unionin tavoite on, että vuonna 2025 puolet siitä kierrätetään uusiksi tuotteiksi.
 Tämä tarkoittaa keräämisen voimakasta tehostamista. Kapasiteetti ei kuitenkaan nytkään tahdo riittää kaiken muovijätteen käsittelyyn.
 Aiemmin EU on purkanut muovijätteen ylitarjontaa viemällä sitä Aasiaan. Sekä Kiinan että EU:n asettamien kieltojen vuoksi muovijätteen uudeksi vientikohteeksi on  noussut  Turkki.
 Esimerkiksi Saksa vei viime vuonna EU:n ulkopuolelle puoli miljoonaa tonnia muovijätettä. Noin neljäsosa tästä meni Turkkiin.  Greenpeacen  mukaan saksalaisperäistä kuluttajamuovia on päätynyt Turkissa laittomille kaato- ja polttopaikoille teiden varsille ja jokiin.  Ilta-Sanomien mukaan Välimeren ekosysteemiä uhkaavasta muovijätteestä merkittävä osa on peräisin Turkista.
 Greenpeace tiedotti keväällä 2021, että Turkissa eurooppalaista muovijätettä on dumpattu laittomasti vesistöihin. Greenpeace
 Mika Surakka vakuuttaa, että suomalaiskotien muovijätettä ei ole päätynyt Saksan kautta Turkkiin.
 – Meidän toimijoilta niitä ei ole mennyt sinne. Kaikki suomalainen muovipakkausjäte on käsitelty EU-alueella. Meillä on tiedossa kaikki jatkokäsittelijät.
 Ongelmien kärjistyttyä Turkki on  ilmoittanut  suunnittelevansa merkittäviä rajoituksia eurooppalaisen muovijätteen tuonnille.
 Fortum jäi kiinni väärästä tiedosta
 Muovijätteestä voidaan valmistaa esimerkiksi ämpäreitä, kasseja, saaveja, putkia ja autonosia. Kaikki kuluttajien muovijäte ei kuitenkaan kelpaa uuden tuotteen raaka-aineeksi. Osa poltetaan laitoslajittelun jälkeen. Sen sijaan jos kuluttaja ei lajittele, muovipakkaus poltetaan sekajätteen mukana.
 Plastexin tehtaalla Lohjalla Fortumin toimittamasta kierrätysmuovista tehdään kastelukannuja. Janne Järvinen / Yle
 Keväällä 2021 MOT  paljasti , kuinka Suomen Uusiomuovin yhteistyökumppani Fortum oli antanut väärää tietoa muovinkierrätyksen tuloksista. Vain noin kolmannes Fortumin vastaanottamasta muovijätteestä päätyi uusiksi tuotteiksi – loput poltettiin. Fortum oli kuitenkin kertonut jopa 75 prosentin kierrätysasteesta.
 Muovia kierrätetään luonnonvarojen säästämiseksi ja hiilidioksipäästöjen vähentämiseksi. Ympäristöministeriölle laskelmia tehnyt LCA-Consulting  totesi  viime keväänä, noin kolmanneksen kierrätysasteellakin voidaan saavuttaa päästövähennyksiä.
 Kotimaista kapasiteettia tulossa lisää
 Uusi jätelainsäädäntö  pyrkii tehostamaan kierrätystä ja erilliskeräämistä. Miten kasvavista jätemääristä selvitään? Mika Surakan mukaan Suomeen on vireillä useita laitosinvestointeja, joiden myötä muovin kierrätyskapasiteetti voi nousta – ja jätevienti vähentyä.
 Kierrätyksessä jätemuovista tehdään granulaatteja eli pieniä jyväsiä, joista valmistetaan uusia tuotteita. Janne Järvinen / Yle
 Fortum on  ilmoittanut  suunnittelevansa uutta muovinjalostamoa, jonka pitäisi korvata nykyinen Riihimäen laitos. Suomen Uusiomuovi ja Fortum ovat myös solmineet uuden  yhteistyösopimuksen , jonka pituus optioineen on kahdeksan vuotta.
 Nyt Fortumin Riihimäen laitos pystyy jalostamaan kuluttajien muovijätteestä noin  30–40 prosenttia  granulaateiksi eli muoviteollisuuden raaka-aineiksi. Suomen Uusiomuovi katsoi keväällä, että kotimaassa käsitellyn jätemäärän lisäys  voisi nostaa  myös kierrätyksen tuloksellisuutta huomattavasti - eli toisin sanoen vähentää polttoon menevää osuutta.
 Tekniikan kehityksen ohella myös mahdolliset teollisuuden lisävelvoitteet uusiomuovin käyttöön voivat nostaa jatkossa kierrätysastetta. Uusiouutisten  mukaan  tänä vuonna Riihimäellä käsitellään 18 000 tonnia Suomen Uusiomuovin lähettämää pakkausjätettä.

Minne lajittelemasi muovijäte päätyy? Jo puolet viedään ulkomaille, mutta tiedot muovin hyötykäytöstä ovat epämääräisiä


Summary: Psykiatri Ilkka Taipale arvostelee yhä kovin sanoin Laakson alueelle Helsinkiin suunniteltua uutta somaattis-psykiatrista sairaalaa. Hän toivoo miljardihankkeen toteutuvan puolta pienempänä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Pitkän linjan psykiatri ja poliitikko  Ilkka Taipale  haluaa sopia haastattelun tohtoripariskunnan kotiin Helsingin Pikkukoskelle heti aamuyhdeksältä. Vielä joulun allakin Taipaleen päivät ovat täynnä.
 Helsingin pitkäaikaisin kaupunginvaltuutettu täyttää ensi vuonna 80 vuotta, mutta on edelleen kiireinen mies
 Lääkäripariskunnan kolmen perheen taloa oli joskus kutsuttu punaporvareiden taloksi, Taipale naurahtaa. Talo poikkesi tavanomaisesta muun muassa yhteistilojensa puolesta. Sellaisia ei Helsingissä oltu nähty.
 Taipaleen vaimo, ministerinäkin toiminut  Vappu Taipale  huikkaa keittiöstä, että perhe on viihtynyt kodissaan jo lähes 50 vuotta.
 Talossa on tehty politiikkaa. Suunniteltu lainsäädäntöä ja ilmaisia terveyspalveluita.
 Pöydälle on kasattu Ilkka Taipaleen kirjoittamia ja toimittamia kirjoja: Sata innovaatiota Suomesta, Kuinka Suomesta tuli Suomi, Mieli sairaalassa ja Lääkärin muistelmat, joka kertoo Taipaleen vuosista Tuusulassa sijainneen Kellokosken mielisairaalan ylilääkärinä.
 Nyt Taipale haluaa puhua Helsingin uudesta sairaalasuunnitelmasta, joka on hänen mielestään iso virhe.
 Taipale käärii hihansa ja aloittaa
 Psykiatri Ilkka Taipale ilmoittaa painokkaasti toivovansa, että Helsingin Laakson uusi sairaala toteutuisi puolet pienempänä suunnitellusta.
 Uuden somaattispsykiatrisen sairaalan rakentaminen on nyt lähtökuopissa. Laakson yhteissairaalan asemakaavan muutos on tulossa kaupunginvaltuuston käsittelyyn tammikuussa.  Jättisairaalan rakentaminen on maan suurimpia sairaalahankkeita.
 – Sairaala maksaa miljardin, ja se on täysin epäonnistunut monstrumi, Taipale lataa.
 Monstrumi on latinaa ja tarkoittaa hirviötä.
 Laakson uuteen sairaalaan suunnitellaan vajaata tuhatta uutta potilaspaikkaa, joista alle puolet, 400 psykiatriaan.
 Laakson sairaala toukokuussa 2020. Tiina Jutila / Yle
 Taipaletta harmittaa tulevan sairaalan koon ja hinnan lisäksi se, mitä kaikkia muita potilasryhmiä sairaalaan aiotaan sijoittaa.
 – Uuteen sairaalaan on ahdettu juopot, huumeidenkäyttäjät, neurologiset kuntoutujat halvauksen jälkeen, geriatriset vanhat kuntoutujat, sydänkuntoutujat ja lasten psykiatria, joka ei mahtunut tai jota ei haluttu uuteen lastensairaalaan. Kaikki samaan, hän luettelee.
 Laaksoon on suunniteltu myös oma siipensä oikeuspsykiatrisille potilaille.
 HUSin psykiatrian toimialajohtajana nyt vuoden päivät toiminut psykiatri  Jesper Ekelund  vastaa puheluun ja Ylen kysymyksiin kesken palaverin.
 – Nykykäsityksen mukaan psykiatrian osastot valmistuvat käyttöön syyskuussa 2026, Ekelund vahvistaa Ylelle.
 Taipaleen kritiikkiin sairaalan suuresta koosta ja suuresta määrästä erilaisia potilasryhmiä Ekelund vastaa seuraavasti.
 – On se iso sairaala, jossa on monenlaista toimintaa. Sairaalan nimikin on Laakson yhteissairaala. Itse en näe sitä millään tavalla huonona asiana. Näin on linjattu, Ekelund toteaa.
 Uuden sairaalan psykiatrian toiminnallinen tavoite on Ekelundin mukaan ollut se, että psykiatriset potilaat ovat integroituna yhteiskuntaan mahdollisimman pitkälle.
 – Haluamme pois perinteisestä metsäsairaala-ideologiasta, että psykiatriset sairaalat rakennetaan kauas muusta yhteiskunnasta.
 Lähes 50 vuotta omaa alaansa kotimaassa ja kansainvälisesti seurannut Taipale kertoo, että häntä on toki kuultu, mutta hän on hävinnyt Helsingin päätöksenteossa kaikki äänestykset asiassa.
 HUSin psykiatrian toimialajohtaja Jesper Ekelundin usko Laakson uuden sairaalan hyviin puoliin ja moderneihin tiloihin on vahva. @ Oona Markkanen
 Onko suuryksikölle vaihtoehtoa?
 Ilkka Taipale muistuttaa, että Helsingin lähettyvillä on neljä psykiatrista kuntoutusyksikköä, joita voitaisiin hyödyntää yhden suuryksikön sijasta.
 Uuden Laakson sairaalan suunnittelun keskeisenä ajatuksena on ollut yhdistää psyykkinen ja somaattinen sairaanhoito. Tämä ajatus ei saa Taipaleelta ymmärrystä. Hän muistuttaa, kuinka tärkeä ympäristö on psykiatrisissa sairauksissa ja niistä kuntoutumisessa.
 – Aikoinaan oli urheilusalit, suuret puutarhat ympärillä, potilailla oli töitä ja tekemistä. Nyt he vaan istuvat siellä. Mahtaako mahtua pingispöytääkään sinne joukkoon, Taipale ihmettelee.
 HUSin psykiatrian toimialajohtaja Jesper Ekelundin usko Laakson uuden sairaalan hyviin puoliin ja moderneihin tiloihin on vahva.
 – Meidän potilaat saavat osastohoitoa hyvin lyhyitä aikoja ja palaavat sitten arkeen saamaan avohoitoa. Tämähän on kovin avohoitopainotteista toimintaa nykyään, Ekelund muistuttaa.
 Psykiatri Ilkka Taipaleen näkemys siitä, että pelkästään ympäristöä parantamalla saadaan hoidollisia tuloksia, saa tämän hetken hoidollisessa ajattelussa varsin vähän vastakaikua.
 – Minä yritin saada aikaan kylpylätasoista lepokodin ja sairaalan välimaastossa olevaa laitosta. Tässä suunnitelmassa on rakennettu sairaala samaan malliin kuin ruumiilliset sairaalat, Taipale tarkentaa.
 – Ei siitä mitään tule. Oletan ja toivon, että rakennuksesta toteutettaisiin vain puolet, Taipale summaa.
 Laaksoon suunniteltu uusi sairaala on vain yksi Helsingin suunnitteilla olevista isoista rakennushankkeista. Uutta psykiatrista sairaalaa tarvitaan, koska nykyiset tilat esimerkiksi Auroran sairaalassa ovat vanhentuneet.
 Toisaalta Taipale toteaa, että politiikassa täytyy lähteä siitä, että häviää usein näkemyksineen.
 Psykiatrisen hoidon suunta on aiempaa lyhyempiin hoitojaksoihin
 HUSin psykiatrian toimialajohtaja Jesper Ekelund sanoo suoraan, että niin sanottujen metsäsairaaloiden aikakausi psykiatriassa on ohi, eikä sairaalassa kenenkään ole tarkoituskaan viihtyä tänä päivänä kuin lyhyen aikaa.
 Ekelund näkee uuden sairaalan olevan iso askel eteenpäin. Uutta on erityisesti se, että potilaat saavat jatkossa omat yhden hengen huoneet.
 Ekelundin mielestä pitkäaikaisen kehityksen tulosta on myös se, että psykiatriset sairaudet nähdään sairauksina muiden rinnalla. Hän muistuttaa, että psyykkisesti sairaiden fyysinen terveys on ollut perinteisesti huono.
 – Esimerkiksi psykoosipotilaiden elinikä on toistakymmentä vuotta lyhyempi kuin muun väestön.
 Lyhyet hoitojaksot sairaalassa ja avohoitopainotteisuus vaikuttavatkin olevan nyt ajan trendi psykiatriassa.  Iltalehti  kirjoitti vastikään  hoitojaksojen selvästä lyhentymisestä Suomessa myös lasten psykiatriassa.  Sen mukaan näyttää siltä, että hoitojen lyhyys ja niiden saamisen vaikeus siirtää ongelmia muualle, esimerkiksi lastensuojeluun.
 HUSin psykiatrian toimialajohtaja Ekelund ei näe Taipaleen tavoin ongelmaa siinä, että uusi sairaala on suunniteltu perinteisen sairaalan oloiseksi, eikä millään lailla kodikkaaksi.
 – Näemme, että sairaalan ei tarvitse olla kodinomainen. Tästä ei ole tarkoitus tulla kenenkään koti. Osastohoitoa käytetään rajoitetun ajan silloin, kun tilanne vaatii.
 Toisaalta Ekelund kertoo, että tulevassa Laakson sairaalassa on myös kuntoutusosastoja, mikä tarkoittaa pidempiaikaista kuntouttavaa hoitoa.
 – Kyllä me tarvitsemme ilman muuta kuntoutusta, joka tapahtuu myös osasto-oloissa. Tarvitsemme koko palveluvalikoiman myös jatkossa, Ekelund sanoo.
 Vaikka eri sukupolvia edustavat lääkärit näkevät vaikuttavan hoidon toteutuksen eri lailla, yhteistä on sentään se, että hoitoa ainakin yritetään järjestää potilaan tarpeet huomioiden.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Yli 900 potilaspaikkaa ja kaikille omat huoneet: Helsinkiin suunnitellaan uutta jättisairaalaa, jossa on huomioitu jopa seinien viistous
 Oikeuspsykiatri lisäisi tahdosta riippumatonta hoitoa – "Väkivaltaisia tapahtumia ei pystytä sataprosenttisesti estämään"

Ilkka Taipale kutsuu Helsinkiin suunniteltua suurta psykiatrista sairaalaa hirviöksi – psykiatrian toimialajohtaja pitää sitä taas askeleena eteenpäin


Summary: Uusi maailmansota on venäläisten toiseksi suurin pelon aihe, mutta sotainto ei ole suurta etenkään nuorten keskuudessa. Tutkijan mukaan nykyvenäläiset eivät ole valmiita sodan uhrauksiin.

Diana Šilova  ei ole lainkaan innoissaan ajatuksesta, että Venäjä olisi valmistautumassa laajamittaiseen sotaan Ukrainassa.
 Venäjän joukkojen siirrot ja uhkavaatimukset ovat herättäneet  tällaista huolta  viime aikoina.
 – Sota on kallista ja järjetöntä ajan tuhlausta. Ajan myötä on yhä enemmän nuoria, jotka kannattavat rauhaa, Šilova sanoo Ylelle.
 Hän on käymässä Pietari-Paavalin linnoituksella ystävänsä  Aleksandra Studennikovan  kanssa.
 – Olemme [Ukrainan] veljeskansoja, emme halua sotaa, Studennikova säestää.
 Sodan pelko johtuu Venäjän sotaisista puheista
 Monet venäläiset kirjaimellisesti pelkäävät sotaa.
 Viime keväänä tehdyssä  Levada-keskuksen tutkimuksessa  kävi ilmi, että kolmas maailmansota oli venäläisten toiseksi suurin pelon aihe heti läheisen sairastumisen jälkeen.
 Mielipidetutkimusten perusteella sotainto ei kuitenkaan ole suurta etenkään nuorten venäläisten keskuudessa.
 Moskovan Carnegie-keskuksen asiantuntijan  Aleksei Kolesnikovin  mukaan sodan pelko johtuu Venäjän hallinnon sotaisasta kielenkäytöstä.
 Vielä seitsemän vuotta sitten hallinto sai lietsottua kansalta laajan tuen, kun se valtasi Krimin niemimaan Ukrainalta. Presidentti  Vladimir Putinin  suosio nousi tuolloin ennennäkemättömän korkealle.
 Nyt sama temppu ei enää toimi, Kolesnikov sanoo Ylen videohaastattelussa.
 – Mobilisoivan retoriikan tarkoitus oli nostaa presidentin ja hallinnon suosiota, mutta se on vain saanut ihmiset pelkäämään.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin ja puolustusministeri Sergei Shoigu 21. joulukuuta 2021.  Mikhail Metzel / TASS / AOP
 "Ihmiset eivät ole valmiita tällaisiin uhrauksiin"
 Krimin valtaus oli nopea ja lähes veretön, kun taas laajamittainen sota Ukrainassa vaatisi todennäköisesti paljon kuolonuhreja ja voisi laajentua isoksi konfliktiksi länsimaiden kanssa.
 Krimin valtauksen aikoihin alkanut ja yhä jatkuva sota Itä-Ukrainassa ei koskaan saanut yhtä suurta suosiota.
 – Tavallisessa urbaanissa ja nykyaikaisessa yhteiskunnassa elävät ihmiset eivät ole valmiita tällaisiin uhrauksiin, Kolesnikov toteaa.
 Sodalle löytyy myös ymmärtäjiä
 Pietarin tykistömuseossa vieraileva  Andrei Klimov  ei ole täysin varma, ketä syyttää Ukrainan tilanteesta.
 Hänellä on silti selvät näkemykset siitä, mitä Ukrainassa on meneillään.
 – Ukrainaa eivät hallitse nyt ukrainalaiset vaan länsimaalaiset, jotka haluavat ennen kaikkea hävittää maamme, Klimov sanoo.
 Hänen mukaansa sotilaallisen voiman käyttö olisi oikeutettua, jos Ukrainan venäläiset pyytävät Venäjältä apua.
 – Meidän pitää suojella kansalaisiamme, jotka pyytävät sitä, hän sanoo.
 Putin ei välttämättä kuuntele kansaa
 Toinen kysymys on, kuinka paljon kansalaismielipide painaa presidentti Putinin päätöksenteossa.
 – Tässä ei pidä miettiä vain järkeä vaan myös tunteita – etenkin yhden ihmisen tunteita, Kolesnikov sanoo.
 Hänen mukaansa Putin on tunnetusti katkera ja länsimaihin turhautunut.
 Länsimaat eivät hyväksy Putinin  tuoretta vaatimuslistaa , jonka mukaan Naton pitäisi lopettaa laajentuminen itään ja tunnustaa Venäjän etupiiri entisen Neuvostoliiton alueella.
 Arviot vaihtelevat, onko tämä Venäjän raju tapa aloittaa neuvottelut lännen kanssa vai tekosyy sotatoimien aloittamiselle Ukrainassa.
 Satelliittikuvaa Venäjän joukoista lähellä Venäjän Jelnjaa marraskuussa 2021.  AFP PHOTO / Satellite image 2021 Maxar Technologies
 Vain pieni osa syyttää Itä-Ukrainan tilanteesta Venäjää
 Suuri osa venäläisistä saadaan tarvittaessa hyväksymään perustelut uudelle sodalle, vaikka heitä ei saataisikaan innostumaan siitä, Carnegie-keskuksen asiantuntija Aleksei Kolesnikov uskoo.
 Jo nyt moni näkee Ukrainan tilanteen Venäjän hallinnon Kremlin tavoin.
 Kreml on levittänyt kertomusta, jonka mukaan Ukrainan johto on Yhdysvaltojen talutusnuorassa ja sortaa Ukrainan venäjänkielisiä.
 Kertomus sivuuttaa sen, että Ukrainan johtajat on valittu demokraattisissa vaaleissa ja nimenomaan Venäjä on siirtänyt noin sata tuhatta sotilastaan Ukrainan rajalle.
 Tutkimuskeskus Levadan mukaan  puolet venäläisistä syyttää Itä-Ukrainan huonontuvasta tilanteesta Yhdysvaltoja ja Natoa. Ukrainaa siitä syyttää 16 prosenttia ja Venäjää vain neljä prosenttia.
 Lue myös:
 Venäjä voisi olla aivan toisenlainen naapuri – Neuvostoliiton raunioille olisi voinut syntyä demokratia, mutta sitten kaikki meni pieleen
 EU-johtajat varoittavat Venäjää: "Hyökkäyksellä Ukrainaan olisi valtavat seuraukset ja kova hinta"
 Saksan uusi hallitus sai heti pöydälleen kriisin Venäjän kanssa – Merkelin seuraaja Scholz on idänsuhteissa Suomen johtoa kokemattomampi, sanoo tutkija

Venäläiset pelkäävät maailmansotaa, mutta monien nuorten mielestä sota on ajan tuhlausta: "On yhä enemmän nuoria, jotka kannattavat rauhaa"


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Kotitalouksien muovijätteestä noin puolet viedään ulkomaille
 Keräykseen päätyvästä kotitalouksien muovijätteestä jo noin puolet viedään ulkomaille. Sen sijaan tieto siitä, kuinka suuri osa kotitalouksilta kerätystä muovista kierrätetään uusiokäyttöön, tuntuu olevan kiven alla.  Ylen MOT yritti selvittää  muovijätteen hyödyntämisestä vastaavalta taholta, miksi tarkkoja lukuja ei kerrota julkisuuteen.
 Maalaispoliisimalli säästi pienet poliisiasemat
 Monialaista poliisityötä tehdään Itä-Suomessa Suonenjoen, Juankosken ja Kiteen poliisiasemilla. Kuvassa vanhempi rikoskonstaapeli Erno Sivula (oik.) ja ylikomisario Markus Taskinen. Sami Takkinen / Yle
 Kolme pientä poliisiasemaa säästyi Itä-Suomessa sulkemiselta,  kun työtä alettiin tehdä vanhalla maalaispoliisimallilla . Mallissa sama poliisi tutkii rikoksia ja valvoo liikennettä. Toimistotyö voi keskeytyä ja rikostutkija pääsee haukkaamaan happea liikennevalvontaan. Suunnitelmissa on myös nimetä kullekin alueelle omapoliisi kasvokuvaksi ja yhteyshenkilöksi.
 Energiatehokkaat LED-lamput hyväksytään pian liikenteeseen
 LED-korvauspolttimot voivat näyttää vaikka tältä. Monet niistä sopivat sellaisenaan sekä henkilöautojen 12 voltin että raskaan kaluston 24 voltin järjestelmiin.  Petteri Sopanen / Yle
 Energiatehokkaat ja pitkäikäiset led-valot tekevät tuloaan  myös vanhoihin autoihin. Vuonna 2022 voimaan tulevan uudistuksen myötä osasta halogeenipolttimoiden tilalle asennettavista LED-korvauspolttimoista on tulossa laillisia myös Suomessa. E-hyväksynnästä päättävän YK:n Euroopan talouskomission linjaus voi mahdollistaa monen auton omien valaisimien päivittämisen led-aikaan.
 Sotainto Venäjällä kovin suurta
 Venäjän presidentti Vladimir Putin ja puolustusministeri Sergei Shoigu 21. joulukuuta 2021.  Mikhail Metzel / TASS / AOP
 Kolmas maailmansota on venäläisten toiseksi suurin pelon aihe heti läheisen sairastumisen jälkeen, osoittaa viime keväänä tehty tutkimus. Sotainto ei kuitenkaan ole suurta, etenkään nuorten keskuudessa. Silti suuri osa venäläisistä saataisiin tarvittaessa hyväksymään perustelut uudelle sodalle,  Ylen haastattelema asiantuntija uskoo .
 Pakkanen puree ja paukkuu

 Kylmä talvisää jatkuu koko maassa. Paikoin tulee heikkoa pakkaslumisadetta ja pilvisyys on vaihtelevaa. Lämpötila on enimmäkseen -10:n ja -20:n asteen välillä. Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Muovijätteen todellinen kierrätysaste jää hämärään | maalaispoliisi palasi Itä-Suomeen | venäläiset pelkäävät maailmansotaa


Summary: Pienten asemien poliisit hoitavat niin rikostutkinnan kuin liikennevalvonnankin. Itä-Suomessa aiotaan ottaa käyttöön myös kullekin alueelle nimetty omapoliisi.

Kombipoliisi, yleispoliisi ja monialainen poliisitoiminta. Nämä ovat nimityksiä työlle, jota poliisi on ryhtynyt tekemään Itä- ja Keski-Suomessa harvaan asutuilla alueilla.
 Itä-Suomessa mukana ovat Suonenjoen, Juankosken ja Kiteen poliisiasemat.
 – Me pystymme tällä toiminnalla turvaamaan näillä poliisiasemilla tutkintapalvelut ja valvonta- ja hälytystoiminnan palvelut, perustelee ylikomisario  Markus Taskinen  Itä-Suomen poliisilaitokselta.
 Käytännössä monialainen poliisitoiminta tarkoittaa, että samat poliisit hoitavat niin kenttätyötä kuin tutkintaa.
 Itä-Suomen poliisilaitos teki näiden kolmen poliisiaseman osalta välttämättömyydestä hyveen, sillä alun perin poliisilaitos oli keskittämässä toimintojaan. Harvaan asuttu alue olisi tällöin tyhjentynyt sinne sijoitetuista poliiseista.
 Keskittämisaikeista nousi häly, mikä sai poliisilaitoksen muuttamaan suunnitelmia.
 Ylikomisario Markus Taskisen mukaan monialainen poliisitoiminta turvaa tutkinta- ja valvontatehtävien säilymisen pienillä poliisiasemilla. Sami Takkinen / Yle
 Tutkinnan lisäksi myös valvontaa ja hälytyksiä
 Yksi pelastuneista asemapaikoista on Suonenjoen poliisiasema, joka on tosin avoin yleisölle ainoastaan kerran viikossa.
 Talossa työskentelee muutamia monialaisiksi poliiseiksi kutsuttuja poliiseja myös muina päivinä.
 – Olen pääsääntöisesti tutkintaa tekevä rikoskonstaapeli ja hoidan siinä sivussa muita tehtäviä, selittää vanhempi rikoskonstaapeli  Erno Sivula .
 Muut työtehtävät koostuvat niin sanotusta kenttätyöstä eli liikenteen valvonnasta ja hälytystehtävien hoitamisesta. Sivula arvioi, että valtaosa, seitsemänkymmentä prosenttia, hänen työajastaan menee tutkintatyöhön.
 – En osaa sanoa, kumpi on mieluisampaa. Tämä on toimiva ja mukavan vaihteleva työnkuva, hän kiittelee.
 Arviolta seitsemänkymmentä prosenttia vanhemman rikoskonstaapelin Erno Sivulan työajasta menee rikostutkintaan. Sami Takkinen / Yle
 Keskittyminen välistä vaikeaa
 Monialaisen poliisityön pohja on vanhassa poliisin työmallissa, jossa yksi ja sama poliisi hoiti kaikki eri tehtävät.
 – Tässä on samoja piirteitä kuin vanhassa maalaispoliisimallissa, jossa poliisimiehet tekivät kaikkia töitä, ylikomisario Taskinen tunnustaa.
 Toimistotyö voi siis aina keskeytyä, ja rikostutkijakin saa lisää happea, kun hän pääsee välillä valvomaan liikennettä.
 Liikennevalvonta kuuluu rikostutkinnan ohella monialaisen poliisin työhön.  Sami Takkinen / Yle
 Sekä Sivula että Taskinen myöntävät, että tehtävän vaihtuminen toiseen ja toistuvat keskeytykset voivat häiritä keskittymistä.
 – Jos kiireellinen hälytys tulee, niin silloin on lähdettävä. Pääsääntöisesti saa kuitenkin keskittyä näihin tutkintatehtäviin, Sivula muotoilee.
 Taskinen puolestaan korostaa, että monialaisella poliisilla on oltava kykyä johtaa ja järjestellä omaa työtään muuttuvien tilanteiden mukaan.
 – Työnantajan näkökulmasta tämä pyörii erittäin hyvin.
 Tavoitteena omapoliisi, mutta ei konstaapeli Reinikainen
 Monialainen poliisityö alkoi Itä-Suomessa vasta viime kesänä. Toimintatapaan aiotaan sisällyttää kullekin alueelle nimetty omapoliisi, jonka tehtävänä on olla alueen ”kasvollinen ja nimetty oma poliisi”.
 Ylikomisario Taskinen toppuuttelee, että monialaisista poliiseista oltaisiin tekemässä jonkinlaisia konstaapeli Reinikaisen tyyppisiä hahmoja.
 – He ovat yhdyshenkilöitä alueidensa kuntiin ja sidosryhmiin. Ei heistä aivan reinikaisia tule.
 Monialaisista poliiseista aiotaan tehdä myös omapoliiseja. Tarkoitus ei ole kuitenkaan tehdä heistä  konstaapeli Reinikaisen tyyppisiä hahmoja. Sami Takkinen / Yle
 Vanhempi rikoskonstaapeli Sivula kertoo, että alueen asukkailta on toistaiseksi tullut pelkästään hyvää palautetta.
 – He ovat kiitelleet sitä, että kerrankin poliisi näkyy syrjäkylillä.
 Myös niin sanotut asiakkaat alkavat tulla pikku hiljaa tutuiksi.
 – Vakioasiakkaita ei ole tullut onneksi vielä liikaa. Toki heihin törmää silloin tällöin – myös täällä maaseudulla.
 Erno Sivulan mukaan ihmiset ovat kiitelleet sitä, että poliisi näkyy myös syrjäkylillä. Sami Takkinen / Yle
 Lue lisää:
 Itä-Suomen poliisilaitos keskittää talousrikostutkintaa Kuopioon
 Keskittämissuunnitelma veisi kenttäpoliiseja monilta Itä-Suomen paikkakunnilta

Poliisi pyrkii lisäämään läsnäoloaan harvaan asutuilla alueilla – osa  pienistä poliisiasemista palaa vanhaan maalaispoliisityöhön


Summary: Vaarana on, että äänestysprosentti laskee entisestään ja yksittäinen ääni saa kohtuuttoman paljon painoarvoa, kirjoittaa Uljas.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Elämme historiallisia aikoja, kun pian käydään aluevaalit. Luonnollisesti ne ovat valtakunnan ykköspuheenaihe – onhan kyseessä kuitenkin vaalit, joissa valitut henkilöt pääsevät määrittelemään kokonaan uuden hallintorakenteen raameja vuosikymmeniksi eteenpäin. Niinpä uusimman vaaligallupin tulokset dominoivat mediaa, ehdokasasettelun spekulointi käy kuumana ja puolueiden puheenjohtajat pelaavat tiukkaa vaalipeliä. Tilanne on suorastaan räjähdysherkän jännittävä.
 Paitsi että näin ei ole.
 Meillä on edessämme tilanne, jossa käydään Suomen historian ensimmäiset aluevaalit,  eikä juuri ketään kiinnosta . Aluevaaleja ei juuri näy uutisissa, eikä niitä ruodita etenkään kahvipöytäkeskusteluissa. Jos en käyttäisi Twitteriä, tuskin muistaisin mokomien vaalien olemassaoloa.
 Miten tähän tilanteeseen ollaan päädytty?  Tiivistäisin vastauksen kahteen pääpointtiin: yleiseen epätietoisuuteen ja akuutimpiin aiheisiin.
 Yleisellä epätietoisuudella tarkoitan, että se, mistä aluevaaleissa tarkalleen päätetään, tuntuu monesta enemmän tai vähemmän hähmäiseltä. Vielä syyskuussa Maaseudun Tulevaisuuden kyselyn mukaan  puolet äänestäjistä ei tiennyt, mistä aluevaaleissa on kyse .
 Konkretiaa on hankala löytää, kuten myös eroja puolueiden välillä: kaikki veisaavat samaa virttä siitä, kuinka palveluiden täytyy olla saavutettavia ja tukea hyvinvointia.
 Puolueiden vaaliohjelmissa tulee vastaan asioita, joista hyvinvointialueilla ei ainakaan suoraan päätetä.
 Konkretiaa on hankala löytää, kuten myös eroja puolueiden välillä: kaikki veisaavat samaa virttä siitä, kuinka palveluiden täytyy olla saavutettavia ja tukea hyvinvointia.
 Akuutimmista aiheista löytyy syy sille, miksi media on jättänyt aluevaalit fonttikooltaan pieniksi sivuotsikoiksi – pääuutisen virkaa on toimittanut aina jokin akuutimpi ja kiinnostavampi asia, kuten esimerkiksi koronapandemia. Kun pohdittavana on tehohoitokapasiteetin riittäminen ja koronapassi, jäävät vaalit vertailussa arkipäiväisen tylsiksi. Olivat ne kuinka historialliset tahansa.
 Tässä kohtaa herää helposti kysymys:  mitä väliä? Mitä sitten, vaikka aluevaaleista ei puhuttaisi?
 Sitä väliä, että jos ihmeitä ei tapahdu,  vajoaa aluevaalien äänestysprosentti  avuttomasti mutakuopan pohjalle.
 Jo kevään, tai no, kesän, kuntavaaleissa oli  matalin äänestysprosentti sitten sota-ajan . Ja kuntavaaleista sentään puhuttiin sekä mediassa että viinilasillisen äärellä.
 Entä mitä, jos suomalaiset eivät vaan äänestä? Jos äänestysprosentti laskee entisestään, yksittäinen ääni saa kohtuuttoman paljon painoarvoa. Se on toki mukavaa heille, jotka äänestävät, mutta demokratialle se on myrkkyä. Demokratiassa kun pitäisi olla kyse kaikkien vallasta, ei harvojen vallasta.
 Kansanvalta ei toimi, jos kansa ei tahdo valtaa käyttää.
 Suomalaisten täytyisi siis äänestää , vaikka vaalit eivät sen kummemmin kiinnostaisi – erityisesti pitäisi herätellä niitä nuoria, jotka eivät ole vielä aiemmin äänestäneet.  Aktiivisimpia äänestäjiä ovat kuitenkin aina he, joille äänestäminen on muodostunut vuosikymmeniä kestäväksi tavaksi .
 Sille, että jokin asia ei yksinkertaisesti kiinnosta, on hankalaa keksiä ratkaisua. Keinot ovat siis vähissä: olennaista lienee sijoitella äänestyspaikkoja niin, että jokaisen on niissä mahdollisimman helppoa käydä. Toivoa sopii myös, että äänestyspäivänä on hyvä ilma. Toki olennaisinta on äänestää itse. Kansanvalta ei toimi, jos kansa ei tahdo valtaa käyttää.
 Emilia Uljas
 Kirjoittaja on välivuottaan viettävä opiskelijajärjestön puheenjohtaja, jonka ei helsinkiläisenä tarvitse aluevaaleissa äänestää ja jonka suosikkiasioita elämässä ovat tee ja illat ystävien kanssa.
 Kolumnista voi keskustella 28.12. klo 23.00 saakka.
 Aluevaaliuutiset, taustat ja analyysit  löydät kootusti  Ylen aluevaalit-sivustolta .

Emilia Uljaan kolumni: Miksi aluevaalit eivät kiinnosta ketään?


Summary: Henkilö uhkasi rokotuksia antamassa ollutta hoitajaa poliisin mukaan vakavalla väkivallalla.

Turussa Satakunnantien rokotuspaikalla tapahtui sunnuntaina iltapäivällä välikohtaus, jossa paikalle tullut henkilö uhkasi rokottamassa ollutta hoitajaa vakavalla väkivallalla. Poliisi otti henkilön kiinni.
 Lounais-Suomen poliisi kertoo asiasta Twitterissä.
 Poliisi ei toistaiseksi ole kertonut tapauksen yksityiskohdista, tai siitä miten henkilö uhkasi hoitajaa. Myöskään epäiltyä rikosnimikettä ei ole kerrottu. Poliisin tilannekeskuksesta kerrottiin STT:lle sunnuntaina, että hoitaja on rokotustehtävässä virkamies, joka nauttii normaalia vahvempaa suojaa.
 Turun Sanomien mukaan  Satakunnantien rokotuspaikalla tapahtui välikohtaus myös marraskuussa, kun noin 40-vuotias mies pyrki koronarokotukseen ilman ajanvarausta. Poistuessaan hän kävi käsiksi kolmeen henkilöön.

Poliisi otti kiinni Turussa koronarokotuspaikalla hoitajaa uhkailleen henkilön


Summary: Uudistuksen myötä osasta autojen hehkulankapolttimoiden tilalle asennettavia LED-polttimoita on tulossa laillisia myös Suomessa. Nykyisin suuri osa tarvikeliikkeiden LED-polttimoista on tieliikennekäyttöön hyväksymättömiä.

Pimeän vuodenajan myötä moni haluaa autoonsa vakiovarusteita paremmat ajovalot. Helppo, mutta toistaiseksi usein laiton vaihtoehto valojen paranteluun on ollut hehkulankaisten polttimoiden vaihtaminen LED-polttimoihin.
 Vaikka LED-korvauspolttimoita on myyty myös arvostettujen eurooppalaisten lampunvalmistajien merkeillä, ovat ne lähes poikkeuksetta olleet tieliikennekäyttöön hyväksymättömiä.
 Asiaan on kuitenkin tulossa muutos. E-hyväksynnästä päättävän YK:n Euroopan talouskomission linjaus voi mahdollistaa monen auton omien valaisimien päivittämisen LED-aikaan.
 LED-korvauspolttimot voivat näyttää vaikka tältä. Monet niistä sopivat sellaisenaan sekä henkilöautojen 12 voltin että raskaan kaluston 24 voltin järjestelmiin.  Petteri Sopanen / Yle
 – Meillä on juuri saatu hyväksyttyä E-sääntöjen muutoksia, joilla mahdollistetaan hehkulampun korvaavat LED-polttimot, että niille saadaan E-hyväksyntä. Nämä tulevat joskus vuoden puolivälissä voimaan, kertoo erityisasiantuntija  Timo Kärkkäinen  Liikenne- ja viestintävirasto Traficomista.
 Aluksi hyväksynnän saa kaksi korvauspolttimotyyppiä, mutta valikoima todennäköisesti laajenee.
 E-hyväksymättömiä polttimoita on saanut myydä, kunhan on selvästi kerrottu että ne eivät ole tieliikennekäyttöön hyväksyttyjä. Petteri Sopanen / Yle
 – Ensimmäisessä vaiheessa on tulossa ainakin H11 -halogeenipolttimon korvaava LED-valonlähde kaukovalaisimiin. Ja sitten toinen valonlähde merkinantovalaisimiin, kuten esimerkiksi suuntavalaisimiin.
 LED-korvauspolttimoita on saanut myydä, kunhan myyjä on selkeästi kertonut, että tuotetta ei ole tarkoitettu tieliikennekäyttöön.
 – Tällä hetkellä on vielä tilanne, että meillä ei ole E-hyväksyntäsäännöksiä tällaisille valonlähteille. Valmistajat ovat kuitenkin niitä halunneet tehdä. Tosiasiallisesti varmaankin niistä suurin osa menee tieliikennekäyttöön, vaikka se on kielletty, sanoo Kärkkäinen.
 Tieliikennekäyttöön hyväksymisen myötä korvauspolttimoiden myyntimäärät todennäköisesti kasvavat.
 – Se varmasti meillä lisää kysyntää, kun pystytään ottamaan Ei tieliikennekäyttöön -kyltit pois. Totta kai kun ne ottaa pois, niin useampi kuluttaja näkee, että tämä on mahdollisuus, arvioi Motonetin toimitusjohtaja  Toni Stigzelius .
 Lisävalojen myynnin kasvuluvut ovat olleet kaksinumeroisia, sanoo Motonetin toimitusjohtaja Toni Stigzelius. Petteri Sopanen / Yle
 Autotarvikekaupassa syksy on perinteisesti ollut valoihin liittyvien tuotteihin sesonkia. Etenkin erilaiset lisävalopaneelit ovat tehneet kauppansa.
 – Kysyntä on ollut selvästi positiivista, kasvuluvut ovat reippaasti kaksinumeroisia ja joissakin tietyissä tuotteissa jopa siitä yli. Kyllä tämä sesonki on ollut meille positiivinen yllätys, sanoo Stigzelius.
 Palveluvastaava Atte Lindrooth esittelee lisävalopaneeleita Espoon Motonet-myymälässä. Petteri Sopanen / Yle
 Myös lisävalopaneelien ostajan on kuitenkin syytä muistaa, että tieliikennekäytössä valaisimen on oltava E-hyväksytty.
 – Hyväksytyissä valonlähteissä on tarkasti säädetyt valokeilan muoto, kirkkaus ja myös valon väri, sanoo Kärkkäinen.
 Lisäkaukovaloja asennettaessa on myös huolehdittava, ettei kaikkien yhtä aikaa päällä olevien valaisimien niin sanottu vertailu- eli referenssiluku nouse yli sadan.
 Lisävalopaneeli ei välttämättä kohenna auton ulkonäköä, mutta näkyvyys voi sen myötä parantua huomattavasti.  Petteri Sopanen / Yle
 – Tällä halutaan vähentää liikenteessä vastaantulevien häikäistymistä. Lisäksi kuljettajan näkökyky heikkenee liikaa lähivaloille vaihdettaessa, jos kauko- ja lähivalojen valotehon ero on liian suuri, kertoo Kärkkäinen.
 Jos ajoneuvon valot ovat määräysten vastaiset, ei ajoneuvoa saa hyväksyä katsastuksessa. Liikennevalvonnassa seurauksena voi olla myös sakko määräysten vastaisen ajoneuvon kuljettamisesta.

Tiedätkö, ajatko laillisilla valoilla? Monen auton sakkolamput ovat muuttumassa sallituiksi, kun uusia valoja hyväksytään kohta liikenteeseen


Summary: Vettä kuluu yleisesti ottaen vähemmän niissä kotitalouksissa, joissa vedestä maksetaan todellisen kulutuksen mukaan.

Vedenkulutus on vähentynyt suomalaiskodeissa jo pitkään, mutta koronapandemia käänsi tilanteen päälaelleen. Vedenkulutus ei sinänsä lisääntynyt, vaan vedenkäyttö siirtyi etätöiden myötä työpaikoilta koteihin, kertoo Suomen Vesilaitosyhdistyksen apulaisjohtaja  Mika Rontu .
 Säästäminen selvästi motivoi osaa suomalaisista myös vedenkäytön suhteen, sillä vettä kuluu yleisesti ottaen vähemmän niissä kotitalouksissa, joissa vedestä maksetaan todellisen kulutuksen mukaan. Omakotitaloissa on perinteisesti ollut vesimittarit, kun taas esimerkiksi monissa kerrostaloissa vedestä maksetaan edelleen kiinteää kuukausihintaa.
 Viime vuonna tuli voimaan lakimuutos, jonka mukaan kaikkiin uusiin ja myös peruskorjattaviin asuntoihin on asennettava huoneistokohtainen vesimittari. Rontu uskoo, että tämä todennäköisesti vähentää vedenkulutusta tulevaisuudessa.
 – Myös tietoisuus ympäristöasioista on ylipäätään lisääntynyt, ja osa on varmasti alkanut kiinnittää enemmän huomiota etenkin lämpimän veden käyttöön. Veden lämmitys vaatii energiaa, josta aiheutuu kiinteistölle kustannuksia ja käytetystä energiamuodosta riippuvia ilmastopäästöjä. Toisaalta on varmasti edelleen paljon ihmisiä, jotka eivät kiinnitä vedenkäyttöönsä huomiota ennen kuin saavat suuren vesilaskun esimerkiksi vuotavan wc-istuimen takia, Rontu toteaa.
 Eniten vettä kuluu hygienian hoitoon
 Työtehoseuran tutkija  Anne Korhonen  kertoo, että työ- ja elinkeinoministeriölle tehdyn selvityksen mukaan vuonna 2018 asuntokohtainen vesimittari oli vasta 45 prosentissa kerrostaloista, 78 prosentissa rivitaloista ja 82 prosentissa paritaloista.
 Korhosen mukaan suomalaisten vedenkulutus on vähentynyt merkittävästi neljässäkymmenessä vuodessa ja maltillisemmin vielä 2000-luvullakin. Taustalla on useita syitä. Vesikalusteiden tekniset ratkaisut – kuten vedenvirtaaman rajoittimet, vettä säästävät suihkupäät ja wc-istuinten pienemmät huuhteluveden määrät – ovat tuoneet suuria säästöjä.
 Asiaan on vaikuttanut myös ammekylpyjen väheneminen. Korhosen mukaan ammekylpyyn kuluu helposti 2–3 kertaa enemmän vettä kuin suihkuun.
 – Näistä muutoksista huolimatta noin puolet kotitalouksien käyttämästä vedestä kuluu yhä hygienian hoitoon. Toiseksi eniten vettä kuluu keittiössä, vaikkakin sen osuus veden kokonaiskulutuksesta on pienentynyt. Taustalla on asianpesukoneiden yleistyminen ja entistä energiatehokkaammat koneet.
 Yli sata litraa päivässä
 Suomalaiset kuluttavat vettä keskimäärin noin 113 litraa vuorokaudessa, Korhonen kertoo. Luku on Työtehoseuran vedenkulutusselvityksestä, joka julkaistiin viime vuonna.
 Selvityksessä käytiin läpi lähes 900 suomalaisen kotitalouden vedenkulutustiedot vuoden ajalta. Lisäksi erilliseen vedenkäyttökyselyyn vastasi yli 2 500 suomalaista.
 Korhosen mukaan vastaavanlainen laaja vedenkäyttöselvitys on tehty tätä ennen vuonna 1977. Silloin veden keskimääräinen vuorokausikulutus oli 155 litraa henkilöä kohden.
 – Vedenkulutus on vähentynyt hieman myös toiseksi uusimpaan suomalaisten vedenkulutusta selvittäneeseen, vuoden 1999 tutkimukseen verrattuna. Siinä kulutusluku, 116 litraa henkilöä kohden, perustui kuitenkin hyvin rajattuun aineistoon: 30 kerrostaloasunnon kulutukseen.
 Hana kiinni hampaidenpesun ajaksi
 Kotitalouksien vedenkulutukseen vaikuttavat asunnon varustetaso ja käyttötavat: Käydäänkö suihkussa pikaisesti vai suihkutellaanko pitkään? Ollaanko jatkuvasti kotona? Käydäänkö suihkussa kodin ulkopuolella esimerkiksi harrastusten yhteydessä? Käykö paljon yövieraita?
 Kosketusvapaat hanat, vedenvirtaaman rajoittimet, vettä säästävät suihkupäät, energiatehokkaat kodinkoneet, kotiautomaatio ja vesivuodoista ilmoittava teknologia hillitsevät vedenkulutusta, mutta myös omiin vedenkäyttötapoihin kannattaa kiinnittää huomiota. Esimerkiksi hampaidenpesuun kuluu moninkertaisesti enemmän vettä, jos vettä juoksutetaan tarpeettomasti koko pesun ajan, muistuttaa Korhonen.
 – Työtehoseuran vedenkäyttöselvityksessä ilmeni, että yli 80 prosenttia vastaajista, joilla oli astianpesukone, huuhteli astiat ainakin joskus ennen konepesua. Tämä on tarpeetonta. Astioiden konepesu vie vähemmän vettä kuin käsin tiskaaminen, Korhonen sanoo.
 Korhosen mukaan vettä käyttävien kodinkoneiden vedenkulutus on nykyään pientä, mutta käyttäjän toimilla on kuitenkin edelleen vaikutusta lopputulokseen. Esimerkiksi koneiden säännöllisellä hoidolla ja puhdistuksella, täysien koneellisten pesemisellä ja pesuaineen yliannostelun välttämisellä voi hillitä veden kokonaiskulutusta.
 Vuotavat vesikalusteet, kuten wc-istuin tai tiputtava hana, aiheuttavat merkittävää hukkakulutusta.
 – Vesivuotojen havaitsemiseen on kehitetty esimerkiksi älyvesimittareita hälytystoimintoineen, Korhonen muistuttaa.
 Lue myös:
 Korona kasvatti vesilaskuja jopa neljänneksellä – "Tuntuisi pröystäilyltä laskea juomakelpoista vettä suoraan viemäriin", sanoo kulutuksesta tarkka perhe
 Entistä useampi maksaa vedenkäytöstä jatkossa kulutuksen mukaan – lakimuutos hyödyttää maltillisia vedenkäyttäjiä

Suomalaisten vedenkulutus on vähentynyt – ja vähenee todennäköisesti tulevaisuudessakin


Summary: Kun Marinin johtama VNK ei luovuta viestejä, julkisuudessa ei voida arvioida, millaisia vaikuttamisyrityksiä pääministeriin kohdistui ennen hänen tekemäänsä päätöstä leikkausten perumisesta.

laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta

Valtioneuvoston kanslia (VNK) ei luovuta pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) Veikkaus-kohun aikaan saamia viestejä, joissa esimerkiksi kulttuurivaikuttajat yrittivät vaikuttaa hallituksen suunnittelemiin leikkauksiin. Kun Marinin johtama VNK ei luovuta Marinin saamia viestejä ja hänen mahdollisia vastauksiaan niihin, julkisuudessa ei voida esimerkiksi arvioida, millaisia vaikuttamisyrityksiä pääministeriin kohdistui ennen hänen tekemäänsä päätöstä leikkausten perumisesta.
 Muutaman päivän julkisen keskustelun jälkeen hallitus päätti lokakuussa Marinin aloitteesta perua yhteensä 77 miljoonan euron leikkaukset.
 STT pyysi Marinin sekä leikkaukset esitelleen tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvisen  (kesk.) saamat kansalaispalautteet, tuensaajien viestit, viranomaisten viestit ja ministerien mahdolliset vastaukset niihin. Opetus- ja kulttuuriministeriö toimitti Kurvisen saamat viestit, joissa on kovasanaista palautetta kulttuuriväeltä. Osa viesteistä on lähetetty myös Marinille. VNK ei kuitenkaan luovuttanut Marinin saamia viestejä.
 Kurvisen saamissa viesteissä toivotaan esimerkiksi hallitusohjelman korjaamista, sillä palautteenantajan mukaan leikkaukset ovat ohjelman tavoitteiden vastaisia. Viesteissä kritisoidaan myös Marinin kulttuuriväelle pääministerin virka-asunnossa Kesärannassa järjestämiä juhlia, jotka pidettiin vain pari päivää ennen kuin Kurvinen julkisti tarkemman leikkauslistan.
 Professori kritisoi VNK:n salauspäätöstä
 Valtioneuvoston kanslia vetoaa vastauksessaan olla luovuttamatta sähköpostiviestejä STT:lle siihen, että kansalaiskirjeet eivät ole viranomaisen asiakirjoja vaan kuuluvat hallituksen arkistoon.
 Julkisoikeuden professori  Tomi Voutilainen  Itä-Suomen yliopistosta pitää VNK:n päätöstä monin tavoin ongelmallisena. Korkein hallinto-oikeus (KHO) linjasi viime vuonna, että ministereille tulleisiin kansalaiskirjeisiin sovelletaan julkisuuslakia, jos kirje eli esimerkiksi sähköposti kuuluu viranomaisen toimialaan.
 – Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu on täysin yksiselitteinen, kun kansalaiskirje on toimitettu ministerille ministeriön päällikkönä, Voutilainen sanoo.
 Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori Tomi Voutilainen. Silja Viitala / Yle
 Valtioneuvoston kanslian osastopäällikkö  Janne Kerkelä  sanoo STT:lle, että valtioneuvoston kanslian tulkinnan mukaan Veikkaukseen liittyvä kansalaispalaute ei liity pääministerin toimialaan tai tehtäviin, vaikka leikkaukset peruttiin Marinin päätöksellä. Kerkelän mukaan KHO:n päätöksessä korostetaan, kuinka palautteiden pitää liittyä ministerin tehtävään ja toimialaan eikä pelkkä toimiminen ministerinä tai yksittäisen valmisteluelimen jäsenenä yksin ratkaise kansalaispalautteiden julkisuutta.
 Voutilaisen mukaan hallituksen arkistosta ei ole laissa säädetty, joten sellaista ei voi viranomaisen eli valtioneuvoston kanslian päätöksellä perustaa. Hallitus ei ole arkistolaissa määritelty arkistonmuodostaja toisin kuin valtioneuvoston kanslia antaa ymmärtää. Valtioneuvosto ministeriöineen on arkistonmuodostaja.
 – Niiden toiminnassa syntyneet asiakirjat, kuten arkistoitavat sähköpostiviestit, kuuluvat tähän yhteiseen arkistoon, johon sovelletaan julkisuuslakia, Voutilainen sanoo.
 – Vaikka sähköpostiviestejä ei olisi vielä arkistoitu, ne kuuluvat arkistointivelvollisuuden vuoksi julkisuuslain piiriin.
 Julkisuusperiaatteen ulkopuolelle jäävät julkisuuslain poikkeuksen mukaan esimerkiksi vähämerkitykselliset viestit.
 – Kun on katsottu, että viestit ovat niin merkityksellisiä, että ne pitää arkistoida, niin silloin ne ovat julkisuuslain piirissä, Voutilainen sanoo.
 Lisäksi VNK:n vastauksesta ei ilmene, minkä säännöksen perusteella viestit on salattu.
 – Vastauksessa pitäisi yksilöidä säännös, ei vain todeta salassapitoa. Tai sitten pitäisi ilmoittaa, etteivät viestit kuulu julkisuuslain piiriin eikä vedota salassapitoon, Voutilainen sanoo.
 Voutilainen julkaisi marraskuussa tutkimuksen, jonka mukaan valtioneuvoston kanslian tarkoittamia "hallituksen asiakirjoja" ei ole laissa säädetyllä tavalla olemassa.
 Viime vuonna kansalaispalaute julkistettiin
 Yhdessä aiemmassa tapauksessa VNK toimitti Marinin saaman palautteen ja Marinin vastauksen sitä pyytäneille tiedotusvälineille. Viime vuoden marraskuussa koronatilanne oli Suomessa heikkenemässä ja Marin oli julkisuudessakin vaatinut tiukempia koronarajoituksia. Silloin Helsingin Sanomat ja Yle osasivat pyytää valtioneuvoston kansliasta Marinin ja valtiovarainministeriön ex-kansliapäällikkö  Martti Hetemäen  sähköpostiviestejä.
 Marinin erityisavustaja luovutti Ylelle ja Helsingin Sanomille viestit, joista kävi ilmi, että Marin arvosteli Hetemäelle muita hallituspuolueita ja alueiden päättäjiä, jotka eivät tehneet hänen mielestään riittävästi epidemian leviämisen estämiseksi. Viestit myös paljastivat Marinin olleen aloitteellinen johtaja, joka oli jo lokakuussa pyytänyt selvittämään valmiuslain oikeudellista puolta.
 Tapaus rinnastuu tuoreeseen päätökseen, sillä myös Hetemäki oli tuolloin jättänyt valtiovarainministeriön ja tavallisena kansalaisena halusi tuoda huolensa pääministerin tietoon. Tuolloin viestit kuitenkin näyttivät pääministerin positiivisessa valossa, kun nyt viesteissä oli kovaa kritiikkiä.
 VNK:n Kerkelän mukaan koronatoimet kuuluvat pääministerin toimialaan.
 – Koronan hoidossa pääministeri selkeästi johtaa, joten katsoimme, että kyseiset viestit ovat julkisuuslain piirissä olevia viranomaisen asiakirjoja ja tässä tapauksessa myös julkisia. Tiettyä tulkintaa näihin päätöksiin sisältyy aina, Kerkelä sanoo.
 VNK odottaa usein ennen vastaamista
 Julkisuuslain mukaan viranomaisen on käsiteltävä asiakirjapyyntö viivytyksettä. Tieto julkisesta asiakirjasta on annettava mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään kahden viikon kuluessa asiakirjapyynnön saamisesta. Jos pyydettyjä asiakirjoja on paljon tai pyyntö muuten edellyttää viranomaiselta tavanomaista suurempaa työmäärää, tieto on annettava viimeistään kuukauden kuluessa asiakirjapyynnön saamisesta.
 Hetemäen ja Marinin sähköpostikirjeenvaihtoa koskevaan HS:n tietopyyntöön Marinin avustaja vastasi viestit luovuttamalla alle viidessä tunnissa, Ylen tietopyyntöön alle vuorokaudessa.
 STT:n tekemiin tietopyyntöihin valtioneuvoston kanslia on yleensä vastannut kahden viikon kuluttua, eli ministeriö on odottanut lain määrittämän enimmäisajan ennen vastaamista. Näin kävi myös tällä kertaa.
 STT pyysi ensin viestit yhdeltä päivältä ja VNK antoi päätöksensä kahden viikon kuluttua. Kun STT sen jälkeen pyysi seuraavien päivien viestit, VNK odotti uudet kaksi viikkoa ennen vastaavaa päätöstä olla luovuttamatta viestejä.
 VNK salannut aiemminkin
 Valtioneuvoston kanslia on aiemmin salannut lukuisia koronatoimien valmisteluun liittyviä asiakirjoja, joita STT on pyytänyt. Esimerkiksi viime vuonna VNK salasi koronakoordinaatioryhmän asiakirjat ja tänä keväänä valmistelussa olleiden liikkumisrajoitusten valmisteluasiakirjat.
 Tänä keväänä VNK salasi myös Marinin, hänen avustajiensa ja VNK:n virkamiesten oikeuskansleri  Tuomas Pöystille  lähettämät sähköpostit, jotka liittyivät liikkumisrajoitusten valmisteluun.
 Marin on useaan otteeseen toistanut, että hänen sähköposteja koskevia ja muita valtioneuvostoon kansliaan tehtyjä tietopyyntöjä käsitellään virkavastuulla ja ne tehdään virkatyönä valtioneuvoston kansliassa, eikä vastaamista ohjata poliittisesti. STT:n juttujen julkaisun jälkeen virkamiesten salaamia aineistoja on kuitenkin luovutettu Marinin ohjauksessa.
 Esimerkiksi viime vuonna koronakoordinaatioryhmän asiakirjat julkistettiin Marinin päätöksellä. Tänä vuonna STT:n jutun julkaisun jälkeen salattujen viestien joukosta julkaistiin tyhjä sähköpostiviesti, jossa oli liitteenä lakiluonnos liikkumisrajoituksista.

Valtioneuvoston kanslia ei luovuta Marinille lähetettyjä lobbausviestejä Veikkaus-rahoista


Summary: Herkästi tarttuva omikronmuunnos vaikuttaa myös joulun lentoliikenteeseen.  Sunnuntaihin mennessä tuhansia lentoja oli peruttu eri puolilla maailmaa.

Lentojen peruutukset jatkuvat eri puolilla maailmaa.  FlightAware-sivuston mukaan  joulun aikana jo yli 7 000 lentoa on peruttu. Lisäksi tuhannet lennot ovat olleet myöhässä joulupyhien aikana.
 Tapaninpäivän aamuna peruttuja lentoja oli yli 2 000.
 Lisäksi tuhansia lentoja on viivästynyt joulupyhien aikana. Suurena syynä lentojen peruutuksiin ja myöhästymisiin on omikronmuunnoksen kiihdyttämä koronapandemia.
 Omikron myös lentoyhtiöiden riesana
 Jouluaattona kolme suurta lentoyhtiötä  Delta, United Airlines sekä Lufthansa ilmoittivat joutuneensa perumaan lukuisia lentoja koronan takia. Suuri osa peruutuksista ja myöhästymisistä on koskenut Yhdysvaltoja.
 Esimerkiksi yhdysvaltalaisen United Airlinesin kohdalla peruutukset vastasivat noin 10 prosenttia suunnitteluista lennoista. Lentoyhtiö on perunut sekä perjantaina että lauantaina arviolta 200 lentoa.
 Miljoonat amerikkalaiset matkustavat lentäen joulun aikaan. Los Angelesin lentokentän kansainvälisten lentojen sisäänkäynti 22.12.2021.  Carolin Brehman / EPA
 Lentojen perumiset johtuvat muun muassa henkilökunnan sairastumisista tai koronavirukselle altistumisen vuoksi.
 – Maanlaajuinen piikki omikronin aiheuttamissa koronatartunnoissa tällä viikolla vaikuttaa suoraan lentohenkilökuntaamme, yhtiö kommentoi tilannetta tiedotteessa perjantaina.
 Korona huolettaa myös lennolla
 Ennen juhlapyhiä Yhdysvaltain joulumatkustamisen arvioitiin elpyvän edelliseen vuoteen verrattuna. Joulun aika on perinteisesti vilkkaimpia aikoja Yhdysvaltojen lentoliikenteessä.
 Heikentynyt koronatilanne huoletti  Ashley Clarkia  Bostonin lentokentällä.
 – Jos olen rehellinen, niin lentäminen tässä tilanteessa pelottaa minua. Olen kuitenkin iloinen, että ihmiset näyttävät käyttävän maskeja ja toivon, että ihmiset käyttäytyvät toisiaan kunnioittavasti myös lennolla, kertoi Clark CBC-kanavan haastattelussa Bostonin lentokentällä.
 26.12 klo 15.56 Juttua päivitetty kauttaaltaan.
 Lue lisää:
 Päivittyvä koronaseuranta
 Omikron-virusmuunnos lamauttaa lentoliikennettä – yli 2 000 lentoa peruutettiin jouluaattona  (24.12.)
 Koronavirus varjostaa joulunviettoa Euroopassa – useissa maissa rajoitukset voimassa joulupyhinä ja uudenvuodenaattona  (24.12.)
 Lentoraivo on lisääntynyt Yhdysvalloissa pandemian myötä – miehistöön käydään käsiksi maskipakon takia  (21.12.)

Lisää lentoja peruttu omikronin vuoksi – joulunpyhinä kentille jäänyt yli 7 000 lentoa eri puolilla maailmaa


Summary: Vuoden suosituimissa tv-sarjoissa on käsitelty muun muassa rikkaiden valtataistelua, köyhyyttä ja lääkeriippuvuutta.

Jouluna on aikaa syventyä tv-sarjoihin ja ahmia vaikka monta tuotantokautta kerralla. Listasimme 11 sarjaa, joita on tämän vuoden aikana hehkutettu.
 Succession-sarjan tyrannimaista perheen päätä Logan Royta esittää brittinäyttelijä Brian Cox.  HBO
 1. Succession
 Yksi viime vuosien kehutuimmista sarjoista on amerikkalainen  Succession . Emmy- ja Golden Globe -palkittu sarja kertoo mediaimperumia hallitsevasta ökyrikkaasta perheestä, jota hallitsee tyrannimainen Logan Roy ( Brian Cox ). Hän on valmis luopumaan vallasta ja kilpailuttaa lapsiaan toisiaan vastaan. Äärimmäisen julma sarja on saanut kiitosta erityisesti käsikirjoituksesta.
 Sarjan kolmas tuotantokausi on juuri julkaistu kokonaisuudessaan ja kaikki kaudet voi katsoa HBO Max -suoratoistopalvelusta.
 Successionia juhlitaan yhtenä maailman parhaista tv-sarjoista – Yle kysyi sarjan tähdiltä, miksi ökyrikkaan perheen julmuus on niin kiehtovaa
 Maid-sarjassa taloudenhoitaja Alex Langlayn roolissa nähdään Margaret Qualley. Netflix / AOP
 2. Maid
 Maid  käsittelee amerikkalaista köyhyyttä, ja siinä seurataan yksinhuoltajaäitiä, joka siivoaa ökyrikkaiden koteja. Sarja perustuu  Stephanie Landin  omaeläkerrallisista siivojakokemuksista kertovaan teokseen  Maid  (2019). Sarja on ollut yksi Netflixin tämän vuoden katsotuimmista.
 Squid Game -sarjassa pelataan rahavoittojen toivossa kuolettavia pelejä, jotka ovat lapsuudesta tuttuja. Netflix / AOP
 3. Squid Game
 Tämän vuoden suurin hitti on ollut eteläkorealainen  Squid Game . Se nousi Netflixin kaikkien aikojen katsotuimmaksi sarjaksi. Sarja kertoo peli- ja rahaongelmaisista aikuisista, jotka kilpailevat toisiaan vastaan perinteisissä lasten peleissä, josta palkintona on suuri summa rahaa.
 Sarja on aiheuttanut myös lieveilmiöitä, kun lapset alkoivat pelata väkivaltaisia pelejä kouluissa.
 Netflixin Squid Game -sarja niittää hurjaa suosiota – se tarjoaa myös yllättäviä näkymiä eteläkorealaiseen yhteiskuntaan, jolla on  pimeä puolensa
 The White Lotus -sarjassa seurataan lomaviikkoa havaijilaisessa hotellissa. Kuvassa hotellin johtajaa näyttelevä Murray Bartlett (vas.) sekä rikkaan perheen vanhempia esittävät Steve Zahn ja Connie Britton. Mario Perez / HBO
 4. The White Lotus
 The White Lotus  -sarja sijoittuu ylelliseen lomakohteeseen Havaijilla. Satiirisessa draamakomediassa seurataan hotellin työntekijöitä ja vieraita yhden lomaviikon ajan. Lomailijoina ovat muun muassa onneton tuore aviopari ja menestyneen bisnesnaisen perhe. Sarjaa on kehuttu sen valkoisen eliitin kuvauksesta sekä nerokkaasta tavasta käyttää musiikkia. Sarjan voi katsoa HBO Max -suoratoistopalvelusta.
 Politiikka-Suomi-sarjassa pääsevät ääneen nuorina politiikan huipulle nousseet niin 1970- kuin 2020-luvuilta. Jukka Lintinen / Yle
 5. Politiikka-Suomi
 Politiikka-Suomi -dokumenttisarjassa poliitikot puhuvat lähihistorian merkittävimmistä käänteistä. Kärkipoliitikot kertovat tilanteista omakohtaiset tarinansa.  Politiikka-Suomi  on jatkoa suosituille dokumenttisarjoille  Iskelmä-Suomi ,  Rock-Suomi  ja  Urheilu-Suomi . Sarja on saanut kehuja poliitikkojen suorasta tavasta kertoa asioista, jollaista ei yleensä julkisuudessa kuulla.  Politiikka-Suomi  on katsottavissa  Yle Areenassa .
 Josephine Bornebusch on kirjoittanut ja ohjannut Rakasta mua -sarjan. Hän myös näyttelee yhtä pääosista. Nordic Entertainment Group UK Limited
 6. Rakasta mua
 Kehuttu ruotsalainen draamakomedia  Rakasta mua  ( Älskä mig ) kuvaa rakkautta eri elämänvaiheissa. Sarjassa seurataan 71-vuotiaan Stenin, hänen 38-vuotiaan tyttärensä Claran sekä 21-vuotiaan poikansa Aronin parisuhteiden käänteitä. Lämpimän humoristiseksi kutsutussa sarjassa nähdään, miten eri sukupolvet käsittelevät seksiä, pelkoa ja surua. Sarjan kaksi tuotantokautta on katsottavissa Viaplayn suoratoistopalvelussa.
 Animaatiosarja Arcane perustuu League of Legends -peliin. Kuvassa yksi päähahmoista Jinx. Netflix
 7. Arcane
 League of Legends  -pelin maailmaan sijoittuva  Arcane -sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin marraskuussa Netflixissä ja se nousi heti katsotuimmaksi kymmenissä maissa kuten Suomessa.  Arcanessa  seikkaillaan Runeterran universumissa ja pääosassa ovat siskokset Vi, Powder ja Jinx. Visuaalisesti näyttävä animaatio ei vaadi katsojalta aiempaa tuntemusta pelistä, sillä sarja esittelee hahmot ja maailman hyvin. Animaation ikäraja on 16 muun muassa väkivaltaisuuden vuoksi.
 Elle Fanning esittää Venäjän keisarinnaa Katariina Suurta sarjassa The Great. AOP
 8. The Great
 Satiiri  The Great  kertoo Venäjän keisarinna Katariina Suuresta (1729–1796). Löyhästi historiaan perustuva sarja kuvaa nuorta Katariinaa, joka on vasta pyrkimässä valtaistuimelle.  Elle Fanningin  tähdittämä sarja on samalla niin komeaa pukudraamaa kuin kevyttä ihmissuhdekomediaa.  The Great  on katsottavissa HBO Max -palvelusta.
 Modernit miehet -sarjan neljä erilaista miestä: Matti (Ilkka Forss), Pete (Jarkko Niemi), Tuomas (Tommi Rantamäki) ja Jarkko (Eero Milonoff). Mojo Erämetsä / Moskito Television Oy
 9. Modernit miehet
 Suosittu kotimainen komediasarja  Modernit miehet  sai jatkoa, kun Yle Areenassa julkaistiin kolmannen tuotantokauden jaksot. Niissä neljä hyvin erilaista miestä, Matti, Jarkko, Tuomas ja Pete, jatkavat kommelluksiaan. Matti ( Ilkka Forss ) ei malta pysyä erossa netin aikuisviihteestä, Jarkko ( Eero Milonoff ) koettelee taitojaan kiinteistöalalla, Tuomas ( Tommi Rantamäki ) kokeilee uusperhe-elämää ja Pete ( Jarkko Niemi ) on muutamaa astetta humanistisempi myymäläetsivä.  Modernit miehet  -sarjan kaikki kolme tuotantokautta on katsottavissa  Yle Areenassa .
 Dopesick-sarja käsittelee Yhdysvaltojen opioidikriisiä. Pääosassa nähdään Michael Keaton (kesk). Disney+
 10. Dopesick
 Tositapahtumiin perustuva  Dopesick  kertoo Yhdysvaltoja koettelevasta opioidikriisistä. Sarja perustuu  Beth Macyn  tietokirjaan, kuinka yksi lääkefirma aiheutti ongelman tuodessaan markkinoille Oxycontin-lääkkeen valheellisin mainoslausein. Sarjassa seurataan lääkkeen kehittäjiä, käyttäjiä ja sotkuja selvitteleviä tutkijoita. Sarja on nähtävissä Disney+-suoratoistopalvelusta.
 And just like that -sarjassa nähdään Sinkkuelämää-sarjasta tutut Miranda (Cynthia Nixon), Carrie (Sarah Jessica Parker) ja Charlotte (Kristin Davis). HBO Max
 11. And just like that
 Suositun  Sinkkuelämää -sarjan jatko  And just like that  on ollut yksi loppuvuoden puhutuimmista sarjoista. Siinä seurataan yli viisikymppisten Carrien, Mirandan ja Charlotten elämää, ja kuinka he yrittävät pysyä mukana 2020-luvun meiningissä podcasteista aina uusiutuneisiin termeihin sukupuolesta.
 Sarjan fanit ovat olleet pettyneitä, ettei mukana ole alkuperäiseen kokoonpanoon kuulunut roolihahmo Samantha. Näyttelijä  Kim Cattrall  ei enää suostunut rooliin, ja taustalla on myös viilennyt suhde Carrieta esittävään  Sarah Jessica Parkeriin .  And just like that  -sarjan ensimmäiset jaksot ovat katsottavissa HBO Max -suoratoistopalvelussa.
 Hittisarja Sinkkuelämää saa jatkoa: neljästä päätähdestä kolme on mukana uudessa kymmenosaisessa sarjassa
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Successionia juhlitaan yhtenä maailman parhaista tv-sarjoista – Yle kysyi sarjan tähdiltä, miksi ökyrikkaan perheen julmuus on niin kiehtovaa
 Netflixin Squid Game -sarja niittää hurjaa suosiota – se tarjoaa myös yllättäviä näkymiä eteläkorealaiseen yhteiskuntaan, jolla on  pimeä puolensa
 Supersuosittu Squid Game -sarja saa jatkoa

Katsoitko jo nämä? Poimimme 11 vuoden puhutuinta sarjaa, jotka voi ahmia joulunpyhinä