Summary: Tenossa huimasti yleistyvä vieraslaji kyttyrälohi tarjoaa myös mahdollisuuksia matkailulle, ravintoloille ja paikallisille. Tutkijan mukaan kuolevat kyttyrälohet voivat jopa piristää atlantinlohta, kun ravinteet karussa joessa lisääntyvät.

Paikalliset sanovat, että kyttyrälohi on niin ruma, että se pitää syödä hitsauslasit päässä. Ketutkaan eivät voi sitä syödä kuin pimeällä.
 Kyttyrälohen yleistymistä Jäämereen laskevissa joissa pidetään yleisesti uhkana, sillä vieraslajia on esimerkiksi Tenojoessa jo enemmän kuin alkuperäislohta. Huippukokit, tutkija ja osa paikallisista näkevät kaiken kurjuuden keskellä vieraslajissa myös mahdollisuuksia.
 Inarilaisen kalastusoppaan  Atte Ikkalan  mielestä kyttyrälohi on esimerkiksi arvokas urheilukala.
 – Jokainen minun asiakkaistani haluaa saada kyttyrälohen.
 Hänen yrityksensä Galddoaivi Safaris tekee kalastusretkiä Inarissa ja Pohjois-Norjassa. Hänen asiakkaitaan viehättää eksoottinen saalis, kyttyrälohiurosten luontainen aggressiivisuus ja hurja kutuasu, eli samat piirteet, joiden vuoksi monen mielestä laji on vastenmielinen.
 – Kaiken lisäksi niitä näkyy paljon joessa ja niitä on helppo saada. Ensikertalaisellekin se on tosi hyvä perhokala, Ikkala sanoo.
 Lue lisää:   Tenojoki täyttyi vieraslajiksi luokitelluista kyttyrälohista, ja tutkijoita ja paikallisia se huolettaa – kalat uhkaavat atlantinlohta ja mätänevät jokeen

 Kyttyrälohi on syötävää, kun se on vasta noussut jokeen. Nopeasti se kuitenkin alkaa valmistua kutemaan ja muuttuu pahanmakuiseksi.
 Asiakkaille se maistuu mainiosti nuotiolla tuoreeltaan halstrattuna tillisen kermaviilikastikkeen kera.
 – Olen koko ajan koittanut etsiä hyviä puolia siitä, että niitä on ja niitä helposti voi saada. Siinä on valtavat mahdollisuudet, Ikkala sanoo.
 "Kyttyrälohesta opittava iloitsemaan"
 Tällä hetkellä Tenojoella lohenkalastus on kielletty rauhoituksen vuoksi. Paikalliset totuttelevat ajatukseen, että kun kalastus joskus taas jatkuu, yhä useammin saaliiksi tulee kyttyrälohi.
 Lue myös:   Palaako lohen kalastus Tenolla ennalleen enää koskaan? Listasimme pohjoisen lohen viisi elämän ja kuoleman kysymystä
 Ikänsä Tenojoella kalastanut  Aslak Pieski  sanoo, että paikallisten on opittava iloitsemaan kyttyrälohista.
 – Jos muuta kalaa ei ole, kyttyrälohella voi tyydyttää pyyntiviettiä, hän sanoo.
 Hän on itse syönyt kyttyrälohta niin paistettuna, graavattuna kuin savustettunakin.
 – Sehän on ruokakala siinä missä muutkin, Pieski sanoo.
 Ongelma on, että Tenolla ihmiset ovat tottuneet parempaan.
 – Tenovarren ihminen on aina ylenkatsonut esimerkiksi haukea, vaikka siitä saa hyviä pullia. Myös kalan nimi, ryssänlohi, nostaa ihmisillä karvat pystyyn, että mikä otus tämä on.
 Kyttyrälohta huippuravintoloihin?
 Lapissa kyttyrälohta on  poistokalastettu valjakkokoirille , mutta tuore kyttyrälohi saattaisi kelvata myös huippuravintoloille.
 – Miksi ei, se on kuulemma ihan hyvää tuoreena. Mikä tässä tilanteessa olisi ekologisempaa kuin syödä vieraslajia, joka on joessa, johon se ei kuulu, sanoo Aanarin keittiömestari  Heikki Nikula .
 Vuoden 2020 ravintolaksi valittu Aanar karttaa toistaiseksi kaikkea lohta, sillä Inarijärvessä piisaa hyvää kalaa. Kyttyrälohi olisi ekologisempi vaihtoehto kuin esimerkiksi Norjan kasvatuslohi.
 – Kassilohi ei ole ekologista ollenkaan. Se todistetusti uhkaa luonnonlohikantoja, hän sanoo.
 Aanarin keittiömestari Heikki Nikulan mielestä kyttyrälohi olisi ekologinen lohivaihtoehto, sillä sen kalastaminen ei sotke ekosysteemiä. Anna Nevalainen/Yle
 Kyttyrälohi ruokakalana – säilyke ei maistunut suomalaisille Venäläiset kalastavat kyttyrälohta ruokakalaksi satoja tuhansia tonneja joka vuosi. Viime aikoina myös norjalaiset ovat innostuneet kyttyrälohen kalastamisesta. Heillä tosin maantiede on puolellaan: kyttyrälohi on parhaimmillaan meri- ja vuonoalueilla. Joessa se säilyy hyvänä parisen viikkoa. Ruokatuotannon suuri haaste on juuri se, että pyyntiaika on niin lyhyt. Lisäksi kannat ovat suuria vain joka toinen vuosi. Suomessa ainakin S-ketju on myynyt kyttyrälohta pakasteena ja säilykkeenä, mutta vähäisen kysynnän vuoksi se veti ne pois markkinoilta. Tällä hetkellä suunnitelmissa ei ole ottaa kyttyrälohta takaisin hyllyyn.
 Myös laadukkaista ravintoloista tunnetun Lapland Hotels -ketjun keittiöpäällikkö  Tero Mäntykangas  suhtautuu uteliaasti kyttyräloheen. Jos joku tarjoaisi sitä, se toivotettaisiin tervetulleeksi testiin koekeittiöön.
 Mäntykankaan mukaan kyttyrä ei missään nimessä ole este kalan hyödyntämiselle huippuravintoloissa. Eettisyys, maku ja fiilis painavat enemmän.
 – Onko kuningasrapukaan nyt niin seksikkään tai siistin näköinen? Kyllähän nekin ovat sellaisia merten mörköjä. Tärkeämpi pointti on se, miten tuomme sen esille, miten markkinoimme sen ja miten seisomme sen takana.
 Mäntykangas huomauttaa, että kyttyrälohella on myös myönteisiä puolia ulkonäöllisesti: alkukesästä sen liha on punaisempaa kuin Tenon lohen.
 Lue myös:   Norjan lohijoilla raadetaan vieraslajin poiston parissa – Kalastajan mukaan kyttyrälohia on niin paljon, että niitä voi käsin pyytää koskesta
 Voisiko kyttyrälohi elvyttää Tenon kalastuksen?
 Tenojoen kalastusmatkailun elvyttäjäksi kyttyrälohesta ei ole, ei ainakaan vielä. Atte Ikkala uskoo, että asenteet muuttuvat vuosien mittaan.
 – Jenkeissä turisti maksaa useita tuhansia dollareita siitä, että pääsee onkimaan 20 kyttyrälohta päivässä. Miksei sama homma voisi onnistua Tenolla joku päivä, Ikkala pohtii.
 Nyt kyttyrälohi kärsii vieraslajimaineesta ja sitä halveksitaan ruokakalana. Ikkala muistuttaa, että myös toisesta venäläisten tuomasta vieraslajista, kuningasravusta, kohistiin alkuun. Vaikka siitä on ollut pelättyä uhkaa ekosysteemille, raha on vaientanut kriittisiä ääniä.
 – Ehkä kyttyrälohen kanssa käy sama homma – tai toivottavasti käy, koska ne eivät täältä lähde enää millään.
 Kyttyrälohi voi auttaa myös alkuperäistä lohta
 Tähän saakka kyttyrälohi on nähty pääasiassa uhkana atlantinlohelle. Luonnonvarakeskuksen tutkijan  Panu Orellin  mukaan kyttyrälohista saattaa olla myös positiivisia vaikutuksia Tenolla.
 Lajin luonnollisilla levinneisyysalueilla Pohjois-Amerikassa kyttyrälohi on tärkeä laji jokiekosysteemeille.
 Kun kyttyrälohet ovat kuteneet, ne kuolevat jokeen. Kuolleiden kalojen ruumiit ovat ravinnelähteitä, jotka kiihdyttävät jokien perustuotantoa. Monilla kalanpoikasilla on siten enemmän ravintoa ja paremmat kasvuolosuhteet.
 Periaatteessa Tenolla voi käydä samalla tavalla.
 – Se voi jossain määrin parantaa lohenpoikasten kasvua ja kasvuvauhtia. Ne voivat smolttiutua nuorempana ja lähteä aikaisemmin mereen. Ehkä lohen kokonaistuotanto jopa kasvaa. Tämä jää toki nähtäväksi, Orell sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  27.8. kello 23 saakka.

Voiko tätä kalaa syödä silmät auki? Kyttyrälohi näyttää rujolta, mutta se voi olla myös raaka-aine huippuravintolaan tai lohimatkailun pelastus


Summary: Pokémon Go on edelleen maailman neljänneksi suosituin mobiilipeli. Koronan takia peliin tehtiin merkittäviä muutoksia, ja palaaminen normaaliin kuumentaa tunteita myös Pokémon Gossa.

Vuonna 2016 moni hieraisi silmiään niin maailmalla kuin Suomessakin. Kaupunkien katukuvaan ilmestyi kuin taikaiskusta suuntaan jos toiseenkin säntäileviä ihmisjoukkioita, jotka näpräsivät kännyköitään ja juoksentelivat metsästämässä virtuaaliotuksia.
 Japanilaisen Niantic-yhtiön sijaintipohjaista Pokémon Go -hittipeliä kutsuttiin uutisissa saman tien ainutlaatuiseksi ilmiöksi, jonka latauskerrat ylittivät sadan miljoonaan rajan jo parin viikon sisällä julkaisemisesta.
 – Alun perin kaverini latasi pelin kännykkäänsä. Hengailimme keittiössä ja hän pyydysti siellä ensimmäisen söpön olionsa. Olin että hitto, minäkin haluan kokeilla. Latasin pelin kännykkääni ja jäin saman tien koukkuun, tamperelainen  Jaana Virta  muistelee.
 Virran mukaan Pokémon Go tarjosi pelaajalle jotakin ihan uutta.
 – Tässä oli kivaa nimenomaan se, että tuli lähdettyä ulos liikenteeseen ja pääsi tutustumaan toisiin pelaajiin. Siinä syntyi lyhytaikaista sosiaalista kanssakäymistä, kävelyä ja samalla näki uusia paikkoja.
 Janne Paavilainen ja Jaana Virta. Paavilainen on pitänyt pelaamisessa taukoa: – Tällä hetkellä minua kiinnostaa nähdä, miten Pokémon Go muuttunut vuosien varrella. Ryhdyin pelaamaan tätä heti vuonna 2016 ja nyt olen hiljattain aloitellut uudestaan.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Pelitutkija  Janne Paavilainen  on samaa mieltä.
 – Pokémon Go tarjosi vuonna 2016 aivan uudenlaisen pelikokemuksen. Vaikka paikkatietopelejä oli maailmalla ollut aiemminkin, Pokémon Go räjäytti potin, Paavilainen toteaa.
 Pelin ympärillä kuohui muutenkin: esimerkiksi Suomessa Nilsiän kaltaisilta pieniltä paikkakunnilta järjestettiin Pokémon Go -bussimatkoja suurempiin kaupunkeihin, liian intensiivisesti "pokettaneet" ihmiset aiheuttivat kolareita, peliä kokeiltiin Kuopiossa nuorisotyössä ja Turussa pelaajia ohjeistettiin käyttäytymään asiallisesti hautausmailla.
 Pokémon Gon pelaamista Saksan Hannoverissa vuonna 2016.  Peter Steffen / EPA
 Etäpelaamisesta tuli korona-ajan normi
 Jo vuonna 2016 pohdiskeltiin, olisiko kyseessä tovin kestävä villitys vai tulisiko Pokémon Gosta suurten massojen kestosuosikki. Koronan takia valtavia ihmisjoukkioita on viime aikoina näkynyt katukuvassa luonnollisestikin harvemmin, mutta pelin suosio on pitänyt pintansa. Tällä hetkellä Pokémon Golla on 150 miljoonaa aktiivista pelaajaa ja Niantic tienasi sillä viime vuonna ennätykselliset miljardi euroa.
 Viiden vuoden aikana peli on kuitenkin kokenut muutoksia, ja yksi syy tähän on korona. Pelaajille on esimerkiksi tarjottu mahdollisuus etäpelaamiseen jo viime vuoden maaliskuussa, jolloin pokémonien pyydystäminen ja taisteluttaminen ei enää vaatinut fyysistä liikkumista ja muiden pelaajien kohtaamista.
 – Pandemia tuli kaikille yllätyksenä, mutta Niantic ryhtyi tekemään peliin muutoksia varsin nopeaan tahtiin, Pokémon-ilmiötä tutkinut väitöskirjatutkija  Elina Koskinen  toteaa.
 Väitöskirjatutkija Elina Koskinen on tutkinut Pokémon Go -ilmiötä vuodesta 2016 lähtien.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös Jaana Virta on turvautunut etä-Pokémon Gohon. Hän on pelannut sitä äitinsä kanssa, joka asuu toisessa kaupungissa, joten sosiaalista ulottuvuutta on syntynyt myös virtuaalisesti.
 – Toisaalta pelin ydinajatus katoaa, jos sitä pelaa etänä. Huomasin tosin äskettäin, että olen viiden vuoden aikana kävellyt Pokémon Gon tiimoilta 9194 kilometriä, niin että onhan tässä saatu liikuntaakin.
 Pokemon Go -peliin liittyviä oheistuotteita Suomen pelimuseon Pelikenttänä kaupunki -näyttelyssä vuonna 2019.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sosiaalinen media täyttyi "älä pelaa" -kehotuksista
 Kaikki pelaajat eivät tosin ole suhtautuneet uudistuksiin suopeasti. Viime vuoden keväällä Niantic muutti koronatilanteeseen viitaten Pokécoin-kolikoiden hankkimistapaa, ja osa pelaajista oli sitä mieltä, että prosessia hankaloitettiin liikaa.
 Kimpaantumista syntyi myös, kun Niantic äskettäin  ilmoitti,  että etäpelaamisen mahdollisuus poistuu. Yhtiö perusteli päätöstään sillä, että koko Pokémon Gon idea perustuu ympäristön tutkimiseen ja todellisten ihmisten kohtaamisiin todellisissa paikoissa. Niantic viittasi myös liikunnan terveyshyötyihin ja siihen, että tutkimusten mukaan ulkoilu on korona-aikana turvallista.
 Tampereen Koskipuisto on ollut alusta saakka suosittu kohtaamispaikka Pokémon Go -pelaajien keskuudessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Päätöstä vastustaneiden fanien mielestä etäpelaamisen hyviin puoliin on kuulunut se, että myös liikuntarajoitteiset henkilöt ovat päässeet pelaamaan, eikä kenenkään ole enää tarvinnut ylittää vilkasliikenteisiä katuja henkensä kaupalla. Sosiaalisen kanssakäymisen minimointi koronan takia taas olisi edelleen suotavaa.
 – Pelaajayhteisö on ollut vihainen ja pettynyt. Etäpelaamiseen liittyvää muutosta vastaan kirjoitettiin jo lähes 200 000 nimeä kerännyt addressi ja elokuun alussa järjestettiin Pokémon NO Day. Ideana oli kannustaa ihmisiä olemaan pelaamatta ja välttämään ostoja, Elina Koskinen kertoo.
 Boikottiin osallistuneet jakoivat sosiaalisessa mediassa Pokémon NO Day -logoa ja ilmoittivat nimimerkki Gagavalkyrien tapaan, etteivät kyseisenä päivänä pelisovellustaan availe:
 Äskettäin Pokémon Gon  Twitter-sivulla  kuitenkin ilmoitettiin, että etäpelaamisen myötä tullut 80 metrin kanssakäymisetäisyys PokéStoppeihin ja saleihin (joissa siis taistellaan vihollista vastaan) jää voimaan maailmanlaajuisesti, eikä sitä palauteta alkuperäiseen, lyhyempään etäisyyteen. Aivan paikan päälle ei siis pelaajan tarvitse lähteä. Ilmoituksen myötä myös addressi sulkeutui.
 Pelin suosioon löytyy useita syitä
 Janne Paavilainen ja väitöskirjatutkija Elina Koskinen ovat olleet mukana tutkimassa Pokémon Go -ilmiötä Tampereen yliopistossa jos sen ensihuumasta eli vuodesta 2016 lähtien. Pelin yllättävään suosioon on löytynyt useitakin syitä.
 – Peli on helposti lähestyttävä: monet Pokémon Gon pelaajat eivät varsinaisesti kuuluneet brändin kohderyhmään, mutta mukaan oli vaivatonta lähteä, Koskinen toteaa.
 Pokémon on ollut tunnettu brändi jo parin vuosikymmenen ajan, mikä osaltaan ajanut ihmisiä Pokémon Go:n pariin. Kuva Pokémone-elokuvasta.   Everett Collection / Everett Collection/All Over Press
 Toisaalta Pokémon on ollut todella suuri ja tunnettu kansainvälinen viihdejätti jo 1990-luvulta lähtien, ja sen imperiumiin on kuulunut kaikkea mahdollista keräilykorteista animesarjoihin. Esimerkiksi punaposkisesta, alati hymyilevästä ja nauravasta Pikachusta on muodostunut yksi populaarikulttuurin ikonisista hahmoista. Pelaajakuntaan on kuulunut alusta lähtien myös niitä, joille Pokémon-brändi ja sen oheistuotteet ovat olleet merkittävin syy pelaamisen aloittamiselle.
 – Pokémon Go on ollut monelle myös nostalginen kokemus. Pelin myötä pääsi vihdoin viimein toteuttamaan lapsuuden haavettaan eli toimimaan Pokémon-kouluttajana.
 Nopeasti kasvaneeseen suosioon on vaikuttanut sekin, että pelaaminen kaupunkimaisemassa on ollut näkyvää ja herättänyt kiinnostusta. Myös pelin yksinkertaisuus on houkutellut ihmisiä mukaan.
 – Simppelin pelimekaniikan lisäksi hahmot ovat ihania ja värikkäitä. Lisäksi peli on ollut ilmainen ja sen on saanut ladattua kännykkään helposti, Elina Koskinen jatkaa.
 Kaikkien näiden tekijöiden yhteissummana Pokémon Go:n pelaajakunta on ollut poikkeuksellisen kirjavaa ja heterogeenistä.
 – Laidasta laitaan ja vauvasta vaariin, kuten on tapana sanoa. Teimme vuosina 2016 ja 2019 pelaajille kyselyn kokemuksista pelin parissa, ja vastaajia on ollut alakoululaisista seitsemänkymppisiin. Tällä hetkellä saattaa vaikuttaa siltä, että suuri osa pelaajista on aikuisia, mutta omien havaintojeni mukaan esimerkiksi katukuvassa näkyy edelleen myös lapsia, Elina Koskinen toteaa.
 Pokémon Go -pelin näkymä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Uuden teknologian merkitystä Pokémon Gon suosioon ei sovi vähätellä. Vuonna 2016 lisätty todellisuus eli AR ei ollut aivan uusi juttu, mutta suurille massoille se oli vielä jännittävä ja eksotiikkaa tihkuva kokemus. Pokémon Go astui markkinoille juuri oikeaan aikaan: puhelinteknologia oli kehittynyt tarpeeksi pitkälle ja tiedonsiirtokin nopeutunut huomattavasti.
 Mutta onko suositulla Pokémon Golla ollut minkäänlaista laajamittaisempaa vaikutusta esimerkiksi suomalaiseen kulttuuriin? Elina Koskisen mukaan on.
 – Pokémon Go sai meidät käyttäytymään hyvin epäsuomalaisesti: suomalaiset nimittäin ryhtyivät kommunikoimaan ventovieraiden kanssa, Elina Koskinen summaa.
 Lisää aihepiiristä:
 Pokémon Gon jälkeen kaupunkikuvaan ovat ilmestyneet Harry Potter, zombit ja dinosaurukset: "Tässä ollaan vasta raapaistu pintaa"
 Suomesta on tullut pelitalojen maa, mutta suomalaisuus näkyy peleissä harvoin – poikkeuksena ammuskelevat saimaannorpat ja steampunk-Kalevala

Pokémon Go räjäytti pankin viisi vuotta sitten, mutta pelillä tehdään yhä valtavasti rahaa – hiljattain sitä vastaan masinoitiin kuitenkin boikottia


Summary: Ankarat sääolosuhteet ovat aiheuttaneet vakuutusyhtiöille tammi-kesäkuussa poikkeuksellisen paljon korvausvaateita. Vakuutusyhtiöt panevat nyt riskiarvioitaan uusiksi, ja edessä on myös vakuutusmaksujen korotuksia.

Alkuvuoden luonnonkatastrofit ovat aiheuttaneet ympäri maailmaa jättimäisiä inhimillisiä ja aineellisia menetyksiä. Ihmishenkiä on menetetty tuhansia, ja sen lisäksi myrskyt, tulipalot ja tulvat ovat tuhonneet koteja, liiketiloja ja kaikkea muuta niiden ympärillä.
 Vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla vakuutetut vahingot kohosivat 42 miljardiin dollariin eli 36 miljardiin euroon. Niistä valtaosa, 40 miljardia dollaria eli 34 miljardia euroa aiheutui ankarista sääolosuhteista, kuten myskyistä ja tulvista, arvioi jälleenvakuuttaja  Swiss Re Institute.
 Talvimyrsky Uri Yhdyvalloissa helmikuussa aiheutti noin 13 miljardin euron korvausvaateet vakuutusyhtiöille.  EPA/PETER FOLEY
 Vahinkojen arvo oli kokonaisuudessaan noin 77 miljardia dollaria eli noin 65 miljardia euroa, mutta kaikissa kohteissa ei ole ollut vakuutuksia tai vakuutukset ovat olleet alimitoitettuja.
 Nyt syntyneet vakuutetut vahingot tammi-kesäkuun ajalta ovat toisiksi suurimpia sitten vuoden 2011, jolloin Japanin ja Uuden-Seelannin maanjäristykset nostivat vahingot jopa 104 miljardiin dollariin eli 89 miljardiin euroon.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa viime talvena tuhoa tehnyt talvimyrsky Uri aiheutti noin 15 miljardin dollarin eli noin 13 miljardin euron suurvahingot.
 Euroopassa etenkin Saksaa, Belgiaa, Hollantia, Tshekkiä ja Sveitsiä koetelleet kesäkuun ukkosmyrskyt, rakeet ja tornadot vahingoittivat koteja ja kulkuvälineitä, aiheuttaen 4,5 miljardin dollarin eli noin 3,8 miljardin euron suurvahingot.
 Luonnonkatastrofeista aiheutuneet vahingot ovat jatkuneet merkittävinä myös vuoden toisella puoliskolla.
 Esimerkiksi Keski-Euroopan tulvat sekä eri puolilla maailmaa riehuvat metsä- ja maastopalot ovat aiheuttaneet suuria vahinkoja, joiden kustannuksia vielä lasketaan, mutta pelkästään Saksassa korvattavien vahinkojen arvoksi on arvioitu viitisen miljardia euroa. Todelliset taloudelliset vahingot ovat vielä suurempia.
 Varatoimitusjohtaja Esko Kivisaari Finanssiala ry:n mukaan ilmastonmuutos lisää sään ääri-ilmiöitä ja sitä kautta aineellisia ja inhimillisiä vahinkoja. Tämä näkyy vakuutuskorvausten kasvuna. Terhi Liimu / Yle
 – Näyttää vahvasti siltä, että vahinkokehityksen kannalta vuoden viimeisellä puolikkaalla ei suinkaan päästä alkuvuotta helpommalla. Ilmastonmuutoksen merkitystä vahinkokehityksessä on vaikea kieltää, Finanssiala ry:n FA:n varatoimitusjohtaja  Esko Kivisaari  sanoo.
 Säähän liittyvät vakuutuskorvaukset ovat itseasiassa jo olleet trendinomaisessa kasvussa.
 On myös selvää, että esimerkiksi Keski-Euroopan poikkeuksellisen vakavien myrsky- ja tulvavahinkojen takia jälleenvakuuttajat ja vakuutusyhtiöt laskevat nyt riskiarvioitaan ja vakuutusmaksujaan uusiksi.
 Esimerkiksi tietyillä alueilla Euroopassa toimivien suomalaisyritysten vakuutusmaksut saattavat siis nousta. Vakuutusten jälleenvakuuttaminenkin kallistuu.
 – Keski-Euroopassa syntyneet vahingot vaikuttavat myös jälleenvakuutusmaksuihin, jotka sitten vaikuttavat myös suomalaisten vakuutusyhtiöiden kustannuksiin ja siihen kustannuskuormaan, mikä niiden pitää kattaa, Kivisaari sanoo.
 Osasta alueita voi tulla vakuutuskelvottomia
 Tänäkin vuonna nähdyt talvimyrskyt, voimakkaat helteet ja vakavat tulvat ennustavat vahinkoriskien kasvavan myös tulevaisuudessa.
 Lue lisää:   Tutkimus: Ilmastonmuutos on kasvattanut tuhoisien tulvien todennäköisyyttä läntisessä Euroopassa huomattavasti
 Finanssiala ry:n keväällä julkaisemassa  Vahinkovakuuttaminen muuttuvassa ilmastossa -raportin  mukaan vakuutusala joutuu mukauttamaan riskinarviointiaan ja hinnoitteluaan ennakoivasti sitä mukaa kun sääilmiöihin liittyvät korvausvaatimukset lisääntyvät.
 Samalla on raportin mukaan väistämätöntä, että osa vakuutuskohteista putoaa vakuutuskelvottomien kategoriaan, koska vakuutusliiketoimintamalli ei pysty käsittelemään riskejä, joihin liittyy varmoja tappioita.
 – Eurooppalaiset vakuutusyhtiöt ovat varoittaneet, että jos mennään paljon yli Pariisin ilmastosopimuksen mukaisen puolentoista asteen skenaarion, niin silloin maailma muuttuu suurelta osin vakuutuskelvottomaksi, koska tapahtumia on silloin niin usein, Kivisaari sanoo.
 Helleaallot lisääntyvät ja päättyvät yhä useammin maastopaloihin, jotka vievät kodit ja kaupat mennessään. EPA/GOVERNMENT OF ALBERTA/CHRIS SCHWARZ
 Tulvavalleja korkeammiksi ja taloja pylväiden päälle Suomessakin?
 Tällaisesta on kysymys muun muassa kiinteässä omaisuudessa haavoittuvilla rantaviivoilla tai liian lähellä jokia.
 Kivisaaren mukaan vakuutuskelpoisuus ohjaa paitsi sitä, mihin tulevaisuudessa voidaan rakentaa, myös sitä, miten rakennetaan.
 – Hyvä esimerkki tästä nähtiin Katriina-hirmumyrskyn jälkeen Yhdysvaltain Meksikonlahden rantaosavaltioissa, joissa kiinteistöjen tulvavakuutuksia alettiin myöntää vain sellaisille rantakiinteistölle, joiden veden- ja myrskynkestävät perustukset oli rakennettu niin korkeiksi, että itse talot olivat tulvarajojen yläpuolella.
 Määräykset on myös otettu osaksi rakennuslupien ehtoja.
 Kivisaaren mukaan myös esimerkiksi mississippiläisen Biloxin kaupungin rantamaisemaan kuuluvat nykyään talot, jotka on rakennettu useita metrejä korkeiden pylväiden päälle. Mitään seiniä pylväiden väliin talojen alle ei voi rakentaa eikä tyhjään tilaan saa varastoida mitään.
 Tulvan sattuessa veden on päästävä virtaamaan vapaasti rakennusten alta. Ilman tulvanormien noudattamista niille ei saa vakuutuksia, rahoitusta eikä nykyään edes rakennuslupaa.
 Kuuntele aiheesta Ylen Takaisin Pasilaan -podissa :  Ilmasto: IPCC-raportti ennustaa nopeaa tuhoa, olivatko Saksan tulvat esimakua?
 Pohjola Vakuutuksen varatoimitusjohtajan Pekka Puustisen mukaan sään ääri-ilmiöit vaikuttavat vakuuttamiseen myös Suomessa. Terhi Liimu / Yle
 Kehitystä on seurattu tarkkaan myös Pohjola Vakuutuksessa.
 – Kyllä maailmalla on merkittävän taloudellisen toimeliaisuuden alueita, joissa on suuret riskit, kuten Floridassa, jossa on hyvin vaurasta ja paljon liiketoimintaa. Siellä on nähty, että vakuutusmaksut alkavat nousta tosi korkeiksi, kun ei puhuta enää satunnaisista riskeistä vaan jatkuvasti toistuvista riskeistä, sanoo Pohjola Vakuutuksen varatoimitusjohtaja  Pekka Puustinen .
 Muutoksia on luvassa myös Suomeen.
 – Meillä vaikutukset ovat ilmastonmuutoksen näkökulmasta ehkä hitaampia ja pienempiä, mutta ne ovat kuitenkin merkittäviä. Ilmastonmuutos aiheuttaa sen, että meillä vettä sataa enemmän, mikä aiheuttaa tulvariskejä. Riskin toteutumista ei välttämättä pystytä estämään, mutta niihin pitää valmistautua, ja se vaatii rannikolla ja jokialueilla tulvavalleja ja hyvää rakennesuunnittelua, Puustinen sanoo.
 Vakuutusmaksut voivat myös erkaantua jatkossa alueellisesti enemmän toisistaan. Esimerkiksi rantatontilla asuvien olisi siis varauduttava kovempiin vakuutusmaksuihin.
 – Oletus on, että riskit lähtevät selvemmin erkaantumaan alueellisesti toisistaan, ja hinnoittelussa pitäisi kohdistaa hinnankorotuksia tai rajoituksia korkeamman riskin kohteille. Mikäli riskit näyttävät kasvavan liian isoiksi, niin vakuutusyhtiöillä ei ehkä ole mahdollisuutta tehdä muuta kuin lopettaa kyseisten riskien vakuuttaminen.
 Oletteko vielä joutuneet sanomaan talon omistajalle, että kotinne on vakuutuskelvoton?
 – Me emme ole vielä tehneet niin rajua päätöstä. Kyllä meidän pitää pystyä tulvavallien ja muiden keinojen avulla ensin auttamaan asiakasta. Suomessa on tässä mielessä toimittu mielestäni vastuullisesti, Puustinen sanoo.
 Leutojen talvien yleistyessä myös metsien myrskykaatojen ennustetaan lisääntyvän. Metsiä uhkaavat myös uudet tuholaiset. Metsänomistajista yhä useampi näyttää perehtyneen ennusteisiin.
 Lue lisää:  Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle, ja se voi vaikuttaa kaikkeen hinnoista veroihin – katso 11:n ison muutoksen lista
 – Kyllä, yksityismetsiä vakuutetaan enemmän. Määrä on hiljalleen kasvanut. Nyt yksityismetsistä lienee jo 40 prosenttia vakuutettu, ja soisin kehityksen kyllä jatkuvan, Kivisaari sanoo.
 – Suomessa olemme tarkastelleet metsien vakuuttamista kokonaisuutena ja pyrimme siihen, että vakuutusmaksut ei nousisi äärimmilleen. Kyllä tätä pitää seurata. Metsä on kuitenkin Suomessa niin tärkeä elinkeino, että pyrimme olemaan mukana vaikka riskit kasvavat, Puustinen sanoo.
 Vakuutusyhtiöillä keinoja vaikuttaa yrityksiin
 Ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi vakuutusalaan, joten halua ja keinoja kehityksen hilllintään löytyy myös vakuutusyhtiöiltä.
 – Vakuutusyhtiöt voivat esittää sijoituskohteelle vaatimuksia ilmastotoimista tai sulkea vaikkapa hiilivoimalat kokonaan pois niin sijoituskohteiden kuin vakuutusten piiristä. Asiakkaita voidaan myös auttaa varautumaan vahinkoihin paremmin. Kantamme Pohjolassa on, että meidän pitää auttaa etenkin energiantuotantoa ympäristöystävällisemmäksi, Puustinen sanoo.
 Sääntelykin tuo omia ohjauskeinoja, jotka heijastuvat vakuutusyhtiöihin.
 – Yhdysvalloissa on aikeita laittaa yritykset vastuuseen hiilidioksidipäästöistä ja niiden vaikutuksista ilmastonmuutokseen ja luonnonilmiöihin. Siitä seuraisi vastuuketju, joka heijastuu myös vakuutuskorvauksiin. Vakuutusyhtiöt joutuvat siis varomaan minkälaista vastuuvakuutusta ne antavat tietyille yrityksille, Kivisaari sanoo.
 Lue lisää:
 Järjestö: Ainakin 15 tämän vuoden luonnonkatastrofeista linkittyy ilmastonmuutokseen
 Ilmastonmuutos voi tehdä vakuuttamisen mahdottomaksi pahimmilla riskivyöhykkeillä – matemaatikot keräävät riski-indeksiä Euroopan alueista
 Luonnonvarakeskus julkaisi riskikartan, josta voit katsoa lähimetsäsi puiden kaatumisvaaran
 Nyt sataa ja tulvii, mutta tulevaisuuden Suomea uhkaa suuri meritulva joka kolmas vuosi – Riski voi nostaa kotivakuutuksen hintaa

Alkuvuoden sään ääri-ilmiöistä tuli vakuutusyhtiöille jättilasku –  Jälleenvakuttaja Swiss Re:n mukaan korvauksia on maksettu maailmanlaajuisesti 36 miljardia euron edestä


Afganistanissa Kabulin lentokentän ulkopuolella on torstaina tapahtunut voimakas räjähdys.
 Yhdysvaltalainen lähde sanoo uutistoimisto Reutersille, että alustavan arvion mukaan kyseessä on itsemurhaisku.
 Reutersin lähteen mukaan räjähdys aiheutti uhreja. Heidän määrästään tai kansallisuudestaan ei ole toistaiseksi tietoa. Reutersin saamien alustavien tietojen mukaan loukkaantuneiden joukossa olisi amerikkalaisia sotilaita.
 Suomen puolustusvoimien suojausjoukko ei ollut osallisena Kabulin lentokentän lähialueella sattuneessa räjähdyksessä. Räjähdyksen yksityiskohdista ei ole tarkempia tietoja.
 Turkin puolustusministeriön mukaan räjähdyksiä olisi ollut kaksi.
 Britannian puolustusministeriö kertoo pikaisesti selvittävänsä, mitä Kabulin lentokentän läheisyydessä on tapahtunut ja kuinka se vaikuttaa evakuointioperaatioon.
 Tuhansia maasta pois pyrkiviä afganistanilaisia on kerääntynyt lentokentän ulkopuolelle.
 Länsimaat ovat varoittaneet, että lentokenttään kohdistuu terrori-iskun uhka.

Kabulin lentokentän läheisyydessä tapahtui räjähdys – Reuters: kyseessä itsemurhaisku, räjähdys aiheutti uhreja


Summary: Netissä leviävällä videolla näkyy, kuinka poliisit pahoinpitelevät miestä, jolle on laitettu muovipussi päähän. Uhri kuoli. Tapauksen paljastaneen poliisin mukaan rikoksesta epäillyt poliisit yrittivät kiristää lahjuksia huumerikolliselta.

Thaimaassa useita poliiseja epäillään 24-vuotiaan epäillyn huumediilerin kiduttamisesta kuoliaaksi.
 Viisi poliisia on pidätetty tapauksen tutkinnan yhteydessä. Poliiseja epäillään muun muassa kidutuksesta ja murhasta.
 Lisäksi viranomaiset etsivät kahta muuta poliisia, joita epäillään osallisuudesta tekoon. Toinen heistä on poliisieversti, joka toimi Nakhon Sawanin poliisiaseman päällikkönä.
 Poliisi aloitti tapauksen tutkinnan sen jälkeen, kun kuuluisa asianajaja  Decha Kittiwittayanan  julkaisi Facebookissa viime sunnuntaina tietoja epäillyn kuolemasta poliisin käsissä.
 Decha kertoi saaneensa tiedot Nakhon Sawanissa työskentelevältä nuoremmalta poliisilta, jonka mukaan paikallinen poliisi oli pidättänyt 24-vuotiaan miehen ja tämän naiskumppanin yli sadantuhannen metamfetamiinipillerin hallussapidosta.
 "Poliisit vaativat lahjuksia"
 Tapauksen paljastanut poliisi kertoi, että poliisit olivat ensin vaatineet miljoonan bahtin eli noin 26 000 euron lahjuksia epäillyiltä vastineeksi siitä, että heidät vapautettaisiin. Epäillyt olivat suostuneet maksamaan lahjuksen.
 Poliisieversti kuitenkin vaati kahden miljoonan bahtin lahjusta ja käski alaisensa laittamaan muovipussin miesepäillyn päähän sekä hakkaamaan tätä, jotta mies suostuisi maksamaan korkeamman lahjussumman.
 Nuorempi poliisi kertoi, että kun epäilty kuoli, poliisieversti käski alaisiaan viemään vainajan sairaalaan ja kertomaan lääkärille, että epäilty oli kuollut huumeiden yliannostukseen. Naisepäilty päästettiin vapaaksi, mutta häntä käskettiin olemaan puhumatta asiasta.
 Aluksi Thaimaan poliisi reagoi paljastuksesta syntyneeseen kohuun siirtämällä poliisieverstin toisiin tehtäviin.
 Tiistaina toinen asianajaja,  Sittra Biabenggerd , julkaisi Facebookissa videon epäillyn kaltoinkohtelusta.
 Videolla näkyy, kuinka käsiraudoitettu miesepäilty tuodaan huoneeseen musta muovipussi päässään. Sitten poliisit laittavat lisää pusseja hänen päähänsä, pahoinpitelevät häntä ja kaatavat hänet maahan. Lopulta epäilty menee veltoksi ja poliisit yrittävät antaa hänelle ensiapua.
 Sittra kertoi saaneensa videon Nakhon Sawanini poliisiasemalla työskentelevältä poliisilta.
 Ratsiassa löytyi arvoautoja
 Bangkokin poliisi teki keskiviikkona ratsian poliisieverstin kotiin, joka sijaitsee yhdellä kaupungin arvoalueista.
 Paikallisen median mukaan kotietsinnässä löytyi 13 autoa. Joukossa oli muun muassa Lamborghini- ja Ferrari-merkkiset urheiluautot. Tiedotusvälineet kertovat, että poliisieversti tunnetaan lempinimellä "Jo Ferrari" autokokoelmansa ansiosta.
 Thaimaan poliisin ylin johtaja  Suwat Jangyodsuk  on kehottanut etsintäkuulutettua poliisieverstiä antautumaan.
 Poliisin kohdistuvat syytökset väkivallasta ja korruptiosta eivät ole epätavallisia Thaimaassa.
 Analyytikko  Thitipol Phakdeewanich  arvioi uutistoimisto Reutersille, että poliisia pidetään yleisesti yhtenä Thaimaan korruptoituneimmista instituutioista.
 – Tämä tapaus on todellinen testi Thaimaan oikeusjärjestelmälle, jota on kyseenalaistettu siitä, pystyykö se laittamaan viranomaiset kuten poliisit vastuuseen, Phakdeewanich sanoi Reutersin mukaan.
 Hän toimii Ubon Ratchathani -yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan dekaanina.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch vaati torstaina, että tapauksesta täytyy järjestää läpinäkyvä riippumaton tutkinta.

Thaimaassa useita poliiseja pidätetty kidutusvideon takia – entinen poliisipäällikkö "Jo Ferrari" pakenee


Summary: Valtiovarainministeriön mukaan tulorajan nostolla olisi positiivisia työllisyysvaikutuksia, sanoo puheenjohtaja Annika Saarikko.

Keskustan eduskuntaryhmä toisti torstaina Seinäjoen kesäkokouksessaan viestin siitä, kuinka hallituksen lähestyvän budjettiriihen tärkeimmät teemat ovat talous ja työllisyys.
 Työn ja sen tekijöiden kohtamisen parantamiseksi keskusta tarjoaa riiheen tilapäisenä pikaratkaisuna opintotuen tulorajan nostoa.
 Tulorajaa nostettaisiin joillakin kymmenillä prosenteilla, määrä neuvoteltaisiin riihessä, sanoo keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko .
 – Tilanteessa, jossa meillä on poikkeuksellinen nopeasti kiihtyvä työvoimapula, pidän perusteltuna että kaikki kivet käännetään, Saarikko sanoo.
 Opintotuki on tarkoitettu opiskelijan sosiaaliturvaksi.
 – Työtä voisivat ottaa nykyistä enemmän vastaan, ne joilla on siihen opintojen puolesta mahdollisuus. Tarkoitus ei ole että opinnot viivästyvät, Saarikko sanoo.
 Keskustelut tieteen rahoituksesta ja poliisin määrärahoista edessä
 Syyskuun budjettiriihestä Saarikko ennakoi vaikeita.
 Keskustan pyrkimyksenä on saada muut hallituspuolueet vakuuttumaan muun muassa siitä, että ilmastonmuutosta voidaan torjua yhdessä yritysten kanssa".
 – Oletan, että edessä on perusteelliset ja ehkä vaikeatkin neuvottelut.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  sanoi keskiviikkona, että puolue haluaa perua sovitut, tieteen rahoitukseen kohdistuvat vähennykset.
 Myös vihreät ovat arvostelleet vähennyksiä tieteen rahoitukseen. Vähennysten taustalla on pyrkimys pelihaittojen vähenemiseen ja siten Veikkauksen tulojen väheneminen.
 Tiedesalkku on keskustan  Antti Kurvisella .
 Saarikon ja ministeriöiden kahdenväliset neuvottelut muun muassa tieteen rahoituksesta jatkuvat huomenna.
 – Etsitään opetusministeriön kanssa tapaa, jolla voitaisiin hälventää epävarmuutta tulevien vuosien tutkimukselta Saarikko sanoo.
 Vaikeita neuvotteluja lienee luvassa myös poliisien määrästä sekä koronan takia syntyneen hoivavelan paikkaamisesta.

Saarikko ennakoi budjettiriiheen "perusteellisia" ja "ehkä vaikeitakin" neuvotteluja, keskusta nostaisi tilapäisesti opintotuen tulorajaa – "Kaikki kivet käännettävä"


Summary: Tampereella Sammon koulun rakennustyömalla on sattunut tapaturma torstaina iltapäivällä.  Kohteen vastaavan työnjohtajan  mukaan onnettomuus on vakava.

Tampereella Sammon koulun ja päiväkodin työmaalla on sattunut tapaturma. Paikalla olevan Ylen toimittajan mukaan iso rakennuselementti on tippunut ja aiheuttaen ilmeisesti henkilövahinkoja. Paikalla on hälytysajoneuvoja.
 Kohteen vastaava työnjohtaja  Jari Saarilampi  vahvistaa Ylelle, että onnettomuus on tapahtunut Sammon koulun ja päiväkodin työmaalla. Kaksi elementtiä on irronnut hitsauksista ja kaatunut. Onnettomuus on vakava, mutta hän ei vielä voinut kertoa tarkemmin. Pelastuslaitos ja poliisi ovat paikalla.
 Rakennustyömaa sijaitsee Kaupinkadun ja Väinämöisenkadun risteyksessä.
 Juttu täydentyy.

Juuri nyt: Onnettomuus Sammon koulun rakennustyömaalla Tampereella: iso elementti tippunut, mahdollisesti henkilövahinkoja


Summary: Talibanin tiedottaja Zabihullah Mujahid maalailee The New York Timesin haastattelussa kuvaa aiempaa suvaitsevaisemmasta Talibanista. Hänen mukaansa naisten kannattaa odottaa kotonaan, kunnes Talibanin rivijäsenet on koulutettu kohtelemaan naisia oikein.

Talibanin tiedottaja  Zabihullah Mujahid  sanoo  The New York Timesille  antamassaan haastattelussa, että Taliban haluaa jättää menneen taakseen.
 – Haluamme rakentaa tulevaisuutta ja unohtaa, mitä menneisyydessä tapahtui, Mujahid vakuutti yhdysvaltalaislehden toimittajille Kabulissa.
 Afganistania hallitsevan ääriliikkeen tiedottaja torjui haastattelussa pelot siitä, että Taliban ottaisi käyttöön 20 vuoden takaisen politiikan, kuten naisten ankaran valvonnan.
 Sen jälkeen, kun Talibanin edellinen valtakausi päättyi vuonna 2001, naiset ovat saaneet Afganistanissa monia vapauksia: he ovat voineet pukeutua haluamallaan tavalla, käydä koulussa ja töissä eikä heidän kuviaan ole tarvinnut peitellä.
 Mujahidin mukaan naiset ovat vapaita jatkamaan päivittäisiä rutiinejaan, eikä heitä pakoteta lukittautumaan koteihinsa tai peittämään kasvojaan.
 – Jos he menevät kouluun, töihin, yliopistolle tai sairaalaan, he eivät tarvitse miessaattajaa, Muhajid sanoi.
 Hän tarkensi, että naiset tarvitsevat saattajan yli kolmen päivän mittaisille matkoille.
 Tiistaina Muhajid  kehotti  afganistanilaisia naisia  pysymään kotona, kunnes Talibanin rivijäsenet on koulutettu siihen, kuinka naisia pitää kohdella.
 Musiikki on kielletty
 Zabihullah Mujahidista ennustetaan Afganistanin Taliban-hallinnon tulevaa tieto- ja kulttuuriministeriä.
 Hän sanoi The New York Times -lehdelle toivovansa, että Taliban pystyy rakentamaan hyvät suhteet kansainväliseen yhteisöön ja tekemään yhteistyötä terrorismin, huumeiden ja pakolaisuuden vastaisessa työssä.
 Hänen mukaansa Taliban haluaa jälleenrakentaa sotien runtelemaa Afganistania.
 Mujahid ilmaisi haastattelussa turhautumisensa länsimaiden evakuointioperaatioihin.
 – Heidän ei pitäisi puuttua maamme toimintaan ja viedä pois henkilöresurssejamme: lääkäreitä, professoreita ja muita ihmisiä, joita tarvitsemme täällä, Mujahid sanoi.
 Vaikka ääri-islamilainen Taliban haluaa välittää itsestään aiempaa suvaitsevaisempaa kuvaa, Mujahid vahvisti, ettei Taliban aio sallia musiikin julkista kuuntelua tai esittämistä.
 – Islam kieltää musiikin. Mutta toivomme, että voimme painostamisen sijaan suostutella ihmiset olemaan tekemättä sellaisia asioita, Muhajid sanoi.
 Lue lisää:
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa
 "Sometähdet vetävät huput päälleen" – Taliban ilmoitti islamilaisen oikeuden määräävän naisista Afganistanissa, ja tästä asiantuntijan mukaan on kyse
 Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä

NYT: Taliban suostuttelee afganistanilaiset luopumaan musiikista, lupailee naisille vapauksia – "Haluamme unohtaa, mitä menneisyydessä tapahtui"


Summary: Itä-Suomen yliopistossa uusista opiskelijoista 13 prosenttia on valittu avoimen yliopiston kautta. Osuutta aiotaan kasvattaa edelleen. Suomen ylioppilaskuntien liitto on huolissaan, että kehitys asettaa opiskelijat epätasa-arvoiseen asemaan.

Yhä useampi saa tutkinto-opiskelijan paikan avoimen yliopiston kautta. Itä-Suomen yliopistoon valittiin tänä vuonna 324 opiskelijaa avoimen väylän kautta, mikä on noin sata enemmän kuin viime vuonna.
 Avoimen yliopiston kautta tulleiden määrä on 13 prosenttia kaikista uusista opiskelijoista. Heidän osuutensa kasvaa myös ensi vuonna, jolloin avoimen yliopiston väylä otetaan käyttöön farmasian opiskelijavalinnassa.
 Itä-Suomen yliopiston tavoitteena on nostaa avoimen väylältä valittavien opiskelijoiden määrää viiteen sataan. Se olisi tämän vuoden lukujen perusteella hieman alle 20 prosenttia kaikista uusista opiskelijoista.
 Yliopiston akateemisen rehtorin  Tapio Määtän  mukaan Itä-Suomen yliopistoon valitaan avoimen väylän kautta opiskelijoita enemmän kuin Suomen muissa yliopistoissa. Hänen mukaansa tarkoituksena on tarjota opiskelijoille lisää mahdollisuuksia päästä sisään yliopistoon.
 – Avoimen yliopiston väylä on mahdollisuus niille, jotka eivät valintakokeessa pärjää, joiden todistus ei riitä tai joilla ei ole ylioppilastodistusta ollenkaan, Määttä luettelee.
 Itä-Suomen avoin yliopisto tarjosi viime vuonna  työttömille  sekä  luonnontieteissä, metsätieteissä ja tietojenkäsittelytieteissä kaikille halukkaille  opintoja ilmaiseksi. Nyt ne ovat päättyneet eikä vastaavia maksuttomuuskokeiluja ole tällä hetkellä suunnitelmissa.
 SYL: Jokaisen hakijan oltava samalla viivalla
 Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) puheenjohtaja  Annika Nevanpää  pitää avoimen väylää hyvänä asiana niin kauan kuin sitä kautta valittavien opiskelijoiden määrä pysyy pienenä.
 SYL:n mukaan avoimen väylän kautta valittavien tutkinto-opiskelijoiden osuus saisi olla korkeintaan 10 prosenttia kokonaiskiintiöstä.
 – Jokaisen hakijan pitäisi olla samalla viivalla omista maksukyvyistä huolimatta. Avoimen yliopiston väylästä ei saa tulla maksullinen ohituskaista niille, joilla on siihen varaa, Nevanpää painottaa.
 Nevanpään mukaan avoimen yliopiston väylissä on paljon eroja. Joissakin väylissä tutkinto-opiskelijaksi hakevalta vaaditaan jopa 60 opintopistettä avoimen opintoja.
 – Tällainen "maksa pitkään opinnoistasi, jotta pääset sisään" ei ole se suunta, jota me toivomme. Ja avoimessa opiskellessa et saa opintotukea, mikä on haastavaa opiskelijalle, Nevanpää huomauttaa.
 Avoin yliopisto vaihtoehto valmennuskursseille
 Itä-Suomen yliopiston avoimen yliopiston opinto-ohjaajan  Leila Saramäen  mukaan tavoitteena on, että avoimen yliopiston väylän valintakriteerit olisi vahvistettu useammaksi vuodeksi.
 – Opiskelijan on helpompi suunnitella opintojaan ja opintopolkuaan, kun tietää, mitä tutkinto-opiskelijaksi avoimen kautta hakevalta vaaditaan
 Saramäen mukaan avoimen väylä ei ole kuitenkaan mikään automaatti, jonka kautta pääsisi varmasti sisään yliopistoon.
 – Yleensä opiskelijan arvosanojen keskiarvon pitää olla vähintään kolme (asteikolla 0–5). Meillä on vain julkisoikeuden väylä, jossa hakukriteerit täyttyvät, kun on opiskellut 60 opintopistettä.
 Saramäki muistuttaa myös, että avoimen yliopiston kautta tutkinto-opiskelijoiksi valittavien määrä on edelleen pieni. Ylioppilastodistus ja valintakokeet ovat ensisijaisia reittejä yliopistoon myös jatkossa.
 Hän ei myöskään näe opintojen maksullisuutta ongelmana. Itä-Suomen avoimessa yliopistossa yhden opintopisteen suorittaminen maksaa 12 euroa, joten 25 opintopisteelle tulee 300 euron hintalappu.
 – Se on nuorille, juuri koulunsa päättäneille iso summa, mutta pääsykokeiden valmennuskursseihin verrattuna pieni. Avoimessa opiskelu vie opintoja eteenpäin, koska ne ovat tutkinnon osia. Samalla opiskelija varmistuu omasta alastaan.
 Aiheesta voi keskustella 27.8.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Ilman opiskelupaikkaa jääneille nuorille markkinoidaan nyt pääsykokeetonta reittiä yliopistoon tai ammattikorkeakouluun – me löysimme 8 ongelmaa
 Yliopistoon ilman pääsykokeita? Itä-Suomen yliopisto tarjoaa kaikille ilmaisia opintoja vuodeksi – maan suurin yliopisto seuraa varovasti perässä
 Lähes tuhat työtöntä hakeutunut opiskelemaan avoimeen yliopistoon Itä-Suomessa – maksuttomien kurssien tarjoaminen korona-aikana on ollut menestys

Tie yliopistoon käy entistä useammin maksullisten opintojen kautta – opiskelijajärjestö pelkää, että väylästä tulee varakkaiden ohituskaista


Summary: Hellekesä on ollut pesimisen kannalta monille linnuille hyvä. Hyönteisiä on riittänyt ja pahin asia, poikasajan kylmät säät, ovat puuttuneet. Uhanalaiset vesilinnut eivät näytä hyötyneen lämpimästäkään kesästä.

Birdlifen rengastajille lähettämä kysely kertoo, että tänä vuonna olosuhteet lintujen pesinnälle ovat olleet erinomaiset. Monet linnut ovat pesineet hyvien säiden innoittamina kaksikin kertaa, sanoo BirdLife Suomen suojeluasiantuntija  Tero Toivanen . Pääskyt ruokkivat vieläkin paikoin poikasiaan.
 Huhti-toukokuussa kärsittiin vielä kylmästä kaudesta, mutta sen jälkeen lämpö on suosinut lintuja.
 Lintuasemalla hyvä vuosi
 Kangasalan lintuasemalla on rengastettu lintuja yhtäjaksoisesti lähes 40 vuotta. Rengastaja  Vesa Tuominen  kertoo hyvän pesimävuoden näkyvän myös Kangasalla. Tyypillisimpiä lajeja, kuten ruokokerttusia ja pajulintuja on tullut verkoista hyvin.
 Rengastajan avustaja Otso Valkeeniemi irrottaa hellästi verkosta ruokokerttusta, Kangasalan lintuaseman valtalajia. Marko Melto / Yle
 Viime vuosina yleistyneitä ovat punarinta, rautiainen ja mustapääkerttu, jotka muuttavat Eurooppaan, missä talvet ovat leudontuneet. Pitkämatkalaiset, kuten pajulintu tai lehtokerttu ovat vähentyneet.
 Näiden muuttomatka Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan saattaa sisältää enemmän vaaroja kuin aikaisemmin.
 – Kahdeksan gramman pajulinnulta on melkoinen urotyö lentää Saharan yli, toteaa Tuominen.
 Vaihtelua on aina paljon
 Isommilla linnuilla on ollut pesinnöissään enemmän vaihtelua alueittain ja lajeittain. Kanalinnut ovat menestyneet pohjoisessa hyvin, etelässä paikoin huonosti. Petolinnut ovat kärsineet myyräkadosta.
 Saariston lokkilinnut, kahlaajat ja vesilinnut ovat hyötyneet kesämyrskyjen puuttumisesta, kertoo Tero Toivanen. Pesimätulos onkin enimmäkseen todella hyvä. Jo entuudestaan taantuneet haahkat näyttävät kuitenkin taas onnistuneen saamaan huonosti jälkikasvua. Sama koskee vähälukuista selkälokkia.
 Rengastaja Vesa Tuominen ja avustajat irrottavat lintuja verkoista. Loppukesän saalis Kangasalan lintuasemalla on ollut tavanomaista parempi. Marko Melto / Yle
 Sorsalinnuista sinisorsan pesimätulos on ollut hyvä, kun taas uhanalaisten vesilintujen enintään tavanomainen, sanoo suojeluasiantuntija Tero Toivanen. BirdLife Suomi ja Metsästäjäliitto painottavatkin nyt metsästyskauden alettua erityistä tarkkuutta lintuja tunnistettaessa.

Lintujen pesimävuosi on ollut enimmäkseen erinomainen – hyönteisiä ja lämpöä on riittänyt toisellekin poikueelle


Ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta

Suomi valmistautuu osallistumaan EU:n sotilaallisen kriisinhallinnan koulutusoperaatioon Mosambikissa Afrikassa ja lisää sotilaiden määrää koulutusoperaatiossa saman maanosan Malissa.
 Presidentti  Sauli Niinistö  ja valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta linjasivat asiasta torstaina.
 Suomi aikoo kasvattaa kriisinhallintaan osallistuvien sotilaiden määrää Malissa kuluvan vuoden aikana noin 20 sotilaaseen. Ensi vuonna sotilaiden määrää lisätään edelleen noin 55 sotilaaseen.
 Mosambik sijaitsee eteläisessä Afrikassa Intian valtameren rannalla. Maaliskuussa islamistit hyökkäsivät Palman kaupunkiin, ja iskun otti nimiinsä Lähi-idästä tuttu terroristijärjestö Isis.  Yle vieraili Mosambikissa  ja selvitti, miksi maa tuottaa julmia islamistikapinallisia.
 Mali on sisämaavaltio Länsi-Afrikassa. Toukokuussa Puolustusvoimat  kertoi , että Suomella on Malissa koulutusoperaatiossa neljä sotilasta jalkaväki- ja lääkintäkoulutuksessa.
 Uutinen päivittyy.
 Lisää aiheesta:
 Onko Suomi lähettämässä lisää sotilaita Afrikkaan? Ulkoministeriö ja puolustusministeriö erimielisiä
 Valtaako Isis yhä enemmän alaa Afrikassa? Yle matkusti Mosambikiin ja selvitti, miksi maa tuottaa julmia islamistikapinallisia
 Suomi aikoo lähettää lisää sotilaita kriisinhallintaan Maliin Afrikkaan

Suomi valmistautuu osallistumaan kriisinhallintaoperaatioon Mosambikissa – myös Maliin lisää joukkoja


Summary: Kävijäennätykset rikkoutuivat Yyterissä jo viime kesänä. Tänä vuonna rannalla kävi pelkästään heinäkuussa melkein yhtä paljon väkeä kuin koko viime kesänä yhteensä.

Porin Yyterissä on ollut ennätyksellisen vilkas kesä. Kävijöitä on ollut jo yli 300 000 tuhatta.
 Sää vaikuttaa kävijämäärään kuitenkin merkittävästi. Elokuussa kävijämäärä on jo vähentynyt.
 Helteinen heinäkuu houkutteli Yyteriin noin 180 000 kävijää. Päiväkohtainen kävijäennätys kirjattiin 27.7. Silloin Yyterissä vieraili reilut 12 000 ihmistä.
 Kävijämäärää seurataan sisäänkäynneillä olevien laskureiden avulla.
 Viime vuonna Yyterissä kävi koko kesänä 195 000 vierailijaa.
 Hotellit lähes täynnä
 Porin matkailukesä on ollut muutenkin onnistunut.
 Heinäkuun aikana Porin hotelleissa rekisteröitiin ennakkotiedon mukaan yli 53 000 yöpymistä. Se on noin neljä prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin, jolloin oli jo vilkasta.
 Porin hotellien käyttöaste oli heinäkuussa 95 prosenttia.
 – Majoituskapasiteettimme on kuitenkin hyvin rajallinen, sitä kaivattaisiin ehdottomasti lisää. Nyt on saatu huomata, että Poriin kyllä tullaan, mutta esimerkiksi suuri osa Yyterin kävijöistä on nyt pakotetusti päiväkävijöitä. Viipymää on mahdotonta kasvattaa ilman suurempaa määrää petipaikkoja, Porin kaupungin matkailu- ja markkinointiyksikön päällikkö  Anna Kyhä-Mantere  toteaa.

Porin Yyterissä ennätyskesä – yli 300 000 kävijää


Keskusrikospoliisi on saanut valmiiksi Valtiontalouden tarkastusvirastoa (VTV) koskevan rikostutkinnan.
 Kahta virastossa työskennellyttä epäillään törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Asia siirtyy seuraavaksi syyteharkintaan.
 Rikostutkinta koskee VTV:n virkamiehen kanssa tehtyä sopimusta, jossa tälle maksettiin palkkaa kahden vuoden ajalta ilman työvelvoitetta. Eduskunnan oikeusasiamies  on todennut sopimuksen olevan lainvastainen .
 KRP ei kerro tiedotteessaan epäiltyjen nimiä.  Aiemmin on kerrottu , että rikoksesta epäillyt ovat entinen pääjohtaja  Tytti Yli-Viikari  ja johtaja  Mikko Koiranen .
 Lisäksi syyteharkintaan on siirtynyt toinen rikosepäily, joka koski Finnair Plus -kanta-asiakasohjelman lentopisteiden käyttöä. Esitutkinnassa on selvitetty, onko VTV:n virkamies käyttänyt virkamatkoista kertyneitä lentopisteitä henkilökohtaisiin tarkoituksiin.
 Asiassa epäillään yhtä henkilöä maksuvälinepetoksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Epäillyt kiistävät, kumpikin on siirretty tehtävästään
 Eduskunta  irtisanoi Yli-Viikarin kesäkuun lopussa . Eduskunnan kansliatoimikunta oli aiemmin katsonut, että luottamus Yli-Viikarin edellytyksiin ja kykyyn toimia viraston johdossa on romahtanut. VTV on puolestaan  pidättänyt virasta Koirasen .
 Yli-Viikari on itse  koko ajan kiistänyt syyllistyneensä rikokseen . Hän on myös valittanut  irtisanomisestaan hallinto-oikeuteen . Myös Koiranen on STT:n tietojen mukaan kiistänyt virkarikoksen.
 VTV tarkastaa valtion taloudenhoitoa. Yli-Viikarin rahankäyttö viraston johdossa on herättänyt huomiota jo pitkään.  Yle kertoi syksyllä 2020 , että silloinen pääjohtaja oli matkustellut yli 100 000 eurolla veronmaksajien piikkiin vuosina 2018–2019.  Myöhemmin Ilta-Sanomat kertoi , että Yli-Viikarille on ostettu kauneudenhoitopalveluita yli 4 000 eurolla vuosina 2017–2020.
 Yli-Viikarilla on VTV:ssä edelleen pysyvä virka ylijohtajana. Hän on ollut vapautettuna siitä pääjohtajakautensa ajan. Hänen poissa ollessaan ylijohtajan virkaa ei ole hoitanut kukaan eikä siihen tällä hetkellä kuulu mitään tehtäviä.
 Yli-Viikarilla on oikeus palata ylijohtajan virkaan sen jälkeen kun hänen pääjohtajakautensa päättyy eli käytännössä vuodenvaihteessa. Tuolloin umpeutuu sekä irtisanomisaika hänen pääjohtajan tehtävästään että ennalta määritetty pääjohtajakausi.

Tytti Yli-Viikarin rikosepäily siirtyy syyteharkintaan – epäiltynä myös toinen VTV:n johtaja


Summary: Kansainvälisen oikeuden professorin mukaan Afganistan näytti karulla tavalla, että emme elä maailmassa, jossa kaikki haluavat perustuslaillista demokratiaa ja ihmisoikeuksia samalla tavalla.

Kaaokseen päättynyt länsiliittouman Afganistanin kriisinhallintaoperaatio jää taatusti yhdeksi virstanpylvääksi kansainvälisen politiikan historiassa.
 Afganistanin kaaoksen symbolinen arvo on kiistaton, mutta katastrofin ainekset olivat läsnä jo hyvän tovin. Kansainvälisen oikeuden professori  Martti Koskenniemi  kääntää ajan ratasta reippaasti.
 – Afganistanin tapahtumat tuovat esiin piirteen, joka on ollut näkyvissä jo 1990-luvun liberaalin hybriksen katoamisesta lähtien.
 Kreikan kielen sana  hybris  on syytä kääntää ylenpalttiseksi itsevarmuudeksi ja ylimielisyydeksi.
 Näitä käsitteitä on sitten hyvä tarkastella kunnian ja häpeän kautta. Kuvat Kabulin lentokentältä jäävät ikäväksi todistukseksi tästä.
 Koskenniemi muistuttaa, että 1990-luvulla kylmän sodan päättymisen jälkeen kansainvälinen järjestelmä vahvistui näennäisesti.
 YK:n turvallisuusneuvosto alkoi toimia niin kuin piti ja muun muassa Maailman kauppajärjestö ja kansainvälinen rikostuomioistuin aloittivat toimintansa.
 – Ajateltiin, että maailma seuraa eurooppalaista historiallista kehitystä. Tämä oli virheellinen ajatus, professori Martti Koskenniemi sanoo.
 Afganistanin operaation epäonnistumisen yksi seuraus oli sisäisen pakolaisuuden valtava kasvu. Afganistanilaiset hakevat turvaa muun muassa naapurista Pakistanista, esimerkiksi ylittämällä rajan Chamanissa. Kuva on otettu 24. elokuuta 2021. AFP / Lehtikuva
 Maailma on monimutkaisempi kuin 1990-luvun kuva siitä
 Vuoden 2001 terrori-iskujen jälkeen moni ymmärsi, että iso kuva ja tulkinta maailmasta on väärä. Laajempaan ymmärrykseen on mennyt kuitenkin koko vuosituhannen alku.
 – Kahdenkymmenen vuoden aikana tapahtui paljon asioita, jotka osoittivat, että 1990-luvun ajatusmaailma ei ollut todellinen.
 Koskenniemen mukaan me emme elä maailmassa, jolla on historiallinen päämäärä. Emmekä elä liioin maailmassa, jossa perustuslaillinen demokratia ja ihmisoikeudet tulevat ymmärretyiksi samalla tavalla.
 Afganistan näytti tämän karulla tavalla.
 – Maailma on monimutkainen ja vaarallinen paikka, jossa valtapyrkimykset tulevat jatkuvasti ristiriitaan keskenään, professori Koskenniemi sanoo.
 Hän on ollut jo pitkään huolissaan siitä, että valtava kuilu kansainvälisen järjestelmän ja poliittisen eliitin välillä on vain kasvanut ja kasvanut.
 Länsi voitti kylmän sodan ja menetti vastapoolin. Lännen kuva kansainvälisestä järjestelmästä jäi menneisyyteen. Itsevarmuus ja ylimielisyys saivat uskomaan, että liberaali demokratia on kaikkien toive.
 Oma etu edellä
 – Kun puhutaan kansainvälisestä järjestelmästä, puhutaan sumuverhomaailmasta, koska toisen maailmansodan jälkeinen kansainvälinen järjestelmä tarkoittaa Yhdysvaltoja ja sen liittolaisia.
 Näillä mailla on sitten ollut ideologinen, sotilaallinen ja poliittinen mahdollisuus väliintuloihin ulkomailla – ja ne ovat voineet vaikuttaa merkittävästi paikallisiin konflikteihin.
 Afganistanilaista poikaa hoidetaan Heratin sairaalassa. Hän oli haavoittunut länsiliittouman ilmaiskusssa. Siviiliuhrit nakersivat koko pitkän operaation ajan lännen uskottavuutta afganistanilaisten keskuudessa. Kuva on otettu heinäkuussa 2008.  Jalil Rezayee / EPA
 Koskenniemi huomauttaa, etteivät länsimaat ole osallistuneet konflikteihin hyvää hyvyyttään. Ne ovat hyötyneet siitä, että kansainvälinen järjestelmä on epäoikeudenmukainen varsinkin taloudellisen hyvinvoinnin jakautumisen kannalta.
 Kansainvälisiin suhteisiin ja kriisinhallintaan perehtynyt Tampereen yliopiston tutkimusjohtaja  Hanna Ojanen  sanoo, että esimerkiksi Euroopan maiden kannalta osallistuminen Afganistanin operaatioon lähti omista eduista.
 – Kun EU:ssa ajatellaan turvallisuutta, sitä ajatellaan oman turvallisuuden kautta. Operaatiot nähdään oman turvallisuuden jatkeena, Ojanen sanoo.
 Liberaali demokratia ei ole houkutteleva vientituote, jos kauppaaja alistaa taloudellisesti. Mitä hyötyä on äänellä, jos se ei kuulu mihinkään eikä poista osattomuuden tunnetta.
 Valtio ja kansakunta jäävät kuvitelmiksi, mutta Allah herättää luottamuksen.
 Onko Afganistan kansainvälisen kriisinhallinnan hauta?
 Afganistanin kriisinhallintaoperaation kohdalla ongelma oli se, että päämäärä liikkui operaation venähtäessä. Miljardit paloivat, kun terrorismin vastaisesta sodasta liu’uttiin sujuvasti demokratian ja kansakunnan rakentamiseen.
 Lopputulos on, että Afganistan on Talibanin hallussa, eikä demokratiasta tai yhtenäisestä kansakunnasta ole tietoakaan.
 Afganistanilaiset miehet tekevät Heratissa pääsykoetehtäviä päästäkseen Afganistanin armeijaan. Kuva on otettu lokakuussa 2015. Jalil Rezayee / EPA
 Suurlähettiläspäivillä alkuviikosta puhunut  presidentti  Sauli Niinistö  huomautti, että “Afganistanissa romahti enemmän kuin pelkkä Kabulin hallinto” ja että “Afganistanin tapahtumat ajavat koko läntisen maailman perustavanlaatuisten kysymysten äärelle”.
 Presidentti Niinistön mukaan Afganistan “herättää kysymyksiä kansainvälisten kriisinhallintaoperaatioiden tulevaisuudesta ja lännen kyvystä edistää arvojaan maailmanlaajuisesti”.
 Merkitseekö tämä sitä, että kansainvälinen kriisinhallinta on nyt loppu?
 – Ei ole mitään syytä ajatella, ettei enää koskaan voi tehdä mitään, koska eilen kävi näin, professori Martti Koskenniemi sanoo.
 Hän lisäksi muistuttaa, että julkisuuden historiallinen tietoisuus on lyhyt.
 – Mutta herra paratkoon toivon, ettei kriisien torjunta tapahtuisi enää siten, että siinä länsiliittouma valtuutettaisiin tekemään sitä tai tätä, vaan että kriisinhallinnan päätöksenteko sekä sen toteuttaminen yhdistäisi eri intressit keskenään.
 Tutkimusjohtaja Hanna Ojanen sanoo, että Afganistanin operaation epäonnistuminen luo kriisinhallinnan ylle pitkän varjon.
 – Väistämättä tulee mieleen, mikä on Afganistanissa olleiden toimijoiden oppimiskyky, Ojanen sanoo.
 Yhdysvaltain valta-asema on ohi
 Professori Martti Koskenniemi sanoo, että on neuvoteltava diplomaattisesti sellainen rakenne, jossa kriisinhallintaoperaatiosta päätettäisiin yhteisesti eikä luotettaisi länsivaltojen prioriteetteihin.
 – Se ei tapahdu huomenna, ei ensi vuonna, eikä vielä viidenkään vuoden päästä, mutta ehkä kymmenen.
 Joka tapauksessa maailma on kriisinhallintaoperaatioineen siirtynyt nyt ylimenokauteen. Uuden vaiheen edessä ollaan ymmällään, muttei välttämättä neuvottomina.
 – Kansainvälisen politiikan sykleihin vaikuttavat monet tekijät, joista vähäisin ei ole Yhdysvaltain poliittinen sykli.
 Koskenniemi muistuttaa, että valtiot tulevat väliin voimakkaammiksi ja väliin heikommiksi. Yhdysvallat elää nyt tuota jälkimmäistä vaihetta.
 – Amerikan aika on loppu – ja se on iso asia.
 Yhdysvaltain armeijan sairaanhoitaja antaa Kandaharissa synnytysopetusta paikallisille naisille. Kaikki operaation aikainen oppi ei ole valunut hukkaan. Kuva on otettu tammikuussa 2013. Spc. Tyffani L. Chaney / AOP
 Koskenniemi huomauttaa, että elossa oleva sukupolvi on elänyt vain Amerikan aikaa. Koko toisen maailmansodan jälkeinen aika on ollut Amerikan johtama.
 – Yhdysvaltain poliittinen järjestelmä on todella kriisitilassa. Republikaanien ja demokraattien aatteellinen perusta on täysin hukassa – siellä lyödään toista kuin vierasta sikaa.
 Kriisi heijastuu myös Yhdysvaltain ulkopolitiikkaan. Yhdysvallat ei voi enää ajatella, että se voi järjestää sotilaallisesti minkä tahansa ongelman. Se ei siihen kykene, eikä halua.
 Pettikö joku vai muuttuiko vain suhde?
 – Kun Amerikan aika on loppu, niin se merkitsee myös sitä, että 1990-luvun harhakuvitelman yhteisestä kansainvälisen yhteisön äänestä tulee kadota.
 Ei siis ole enää mahdollista löytää poliittisten, ideologisten ja uskonnollisten ristiriitojen ulkopuolelta yhteistä näkökulmaa.
 – Ajatuksena tulee olla se, että mikä on hyvää kenellekin.
 Koskenniemi kiteyttää uuden tilanteen siten, että Yhdysvallat ei ole enää keskiö, vaan yksi ja turhautunut pelaaja, joka eristäytyy mielellään nyt omaan linnakkeeseensa.
 Tämä on tulkittu Euroopassa osin pettämisen näkökulmasta. Moni eurooppalainen poliitikko on katsonut, että Yhdysvallat pettää atlanttisen suhteen.
 – Vierastan tätä pettämisen retoriikkaa. Siinä heijastuu juuri se 1990-luvun ajatus, että olemme yhtä suurta perhettä ja että tässä etenemme toinen toistamme tukien.
 Koskenniemi huomauttaa, että valtiot toimivat kuitenkin omien intressiensä mukaan.
 – Mutta on niin, että Euroopan ja Yhdysvaltain suhde on muuttunut. Jokin siinä tietoisuudessa, jossa olemme eläneet on muuttunut.
 Paljon tuosta muutoksesta kulminoitui  Donald Trumpin  presidenttikauteen ja Afganistanin yhteinen epäonnistuminen syvensi suhteiden kuoppaa.
 YK on heikko ja kiristysruuvi on Kiinalla
 Kansainvälisen oikeuden professori Martti Koskenniemi näkee ylimenokaudessa ja sen jälkeisessä “uudessa maailmanjärjestyksessä” suuria epävarmuustekijöitä.
 – Ei ole olemassa henkilöä tai tahoa, joka sanoisi, että kokeillaan tätä mallia.
 YK:n ongelma on se, että se elää jatkuvaa reformia. Siksi reformista puhuminen ei vielä muuta mitään.
 – YK on tavattoman heikko järjestelmä, eikä ole mitenkään itsestään selvää, että tulevaisuuden monenkeskinen kriisinhallintatoiminta pitäisi keskittää juuri YK:lle.
 Selvää sen sijaan on se, että Kiina on sotilaallisena ja taloudellisena mahtina yksi tulevan maailman valtakeskittymistä.
 Kiina perustaa oman politiikkansa kovaan talouteen. Se ei vie demokratiaa, yhdenvertaisuutta tai tasa-arvoa. Sen politiikkaa ei häiritse lännen 1990-luvun idealismi.
 Kuvaavaa on luonnollisesti ollut, että Kiina on lähentynyt uutta Taliban-johtoa juuri rahapusssi ja investoinnit mielessään.
 Samalla se on käyttänyt tilaisuuden lyödä länttä ja vaatinut jopa Afganistanin operaation keskeisesti osallistuneita länsimaita tilille ihmisoikeusrikkomuksista.
 Kiinan YK-suurlähettiläs  Chen Xu  arveli alkuviikosta, että “demokratian ja ihmisoikeuksien lipun alla Yhdysvallat ja muut suorittavat sotilaallisia väliintuloja suvereeneissa valtioissa ja tyrkyttävät omaa malliaan valtioille, joilla on aivan erilainen historia ja kulttuuri”.
 Kiristysruuvi on Kiinan kädessä, eikä se epäröi nyt vääntää.
 Egyptissä, Kairon ulkopuolella rakennetaan uutta liike-elämän keskusta. Kiinan rahat ja intressit ovat projektin taustalla.  Kuva otettu maaliskuussa 2021. Khaled Elfiqi / EPA
 Myös tutkimusjohtaja Hanna Ojanen näkee Kiinan nostavan profiiliaan merkittävästi. Se tulee näkymään myös tulevissa kriisinhallintaoperaatioissa.
 – Operaatioihin tulee uusia toimijoita Kiinan johdolla. Saatamme saada koalitioita, joissa ovat mukana myös vaikka Venäjä ja Turkki.
 Isoksi kysymykseksi muodostuu se, mistä operaatio hakee kansainvälisen oikeutuksen. 2000-luvun alussa hyväksyntä oli helppo saada YK:lta.
 – Nyt se on vaikeampaaa, sillä kansainvälinen yhteisö on jakaantunut, Ojanen sanoo.
 Nyt tutkitaan napoja
 Professori Koskenniemi hahmottelee “uuteen maailmanjärjestykseen” rakennelmaa, joka olisi kolminapainen.
 – Kiina olisi yksi napa, Yhdysvaltain ja Euroopan varaan rakentuisi toinen napa ja kolmas olisi jonkinlainen etelän maista koostuva uudelleen rakentunut G77-kehitysmaajoukko.
 Koskenniemen ajatuksen taustalla on se tosiasia, että tulot ja hyvinvointi jakautuvat maailmassa epäoikeudenmukaisesti.
 Köyhien maiden äänen saaminen mukaan päätöksentekoon voisi poistaa tätä ongelmaa – ainakin teoriassa.
 Tutkimusjohtaja Hanna Ojanen pitää Koskenniemen hahmotelmaa kiinnostavana, mutta ongelmallisena.
 – Meitä on ohjattu ajattelemaan maailmaa napojen kautta. Minusta se edellyttää navoilta liikaa pysyvyyttä.
 Ojanen arvioi ongelmaa muutosten kautta. Esimerkiksi Yhdysvallat ja Eurooppa muuttuvat, ja ihmisten ja liike-elämän toiminta on globaalia tai vähintään alueiden välistä. Verkostoidutaan, asutaan eri puolilla maailmaa ja valtion merkitys tätä kautta vähenee.
 – Tämä romuttaa auktoriteettia, jota kutsutaan navoiksi. Siirrymme enemmän kohti “ylinapaisuutta”, Tampereen yliopiston tutkimusjohtaja Hanna Ojanen sanoo.
 Lue lisää :
 Kiina ja Venäjä veljeilevät Talibanin kanssa mutta vastentahtoisesti, sanoo tutkija: "Ei Kiina ole tunkemassa Afganistaniin aktiivisesti"
 Tuleeko Kiinasta Talibanin paras kaveri? Maailmalla seurataan tarkasti nousevan suurvallan ja vanhoillisen ääriliikkeen suhdetta
 Mihin perustuu talibanien naisvihamielisyys? Šaria-lain äärimmäisen konservatiivinen tulkinta juontaa heimoyhteiskunnasta ja pitkästä sotatilasta
 Afganistanin yllätysluhistuminen saattoi olla viimeinen niitti demokratian viemiselle asein – tutkija: Ajatus oli älytön
 ”Tämä ei ole Saigon” – Kun Kabul kaatui, historian sivuilta nousi kummittelemaan Vietnamin sodan loppunäytös

“Amerikan aika on loppu” – professori Martti Koskenniemi arvioi, että lännen ylimielisyys vei Afganistan-operaation karille


Summary: Pylväs pahoittelee provosoinutta sanavalintaansa torstaina omalla Facebook-sivullaan.

Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  pahoittelee Facebook-sivullaan keskustan kesäkokouksessa Seinäjoella pitämänsä puheen sanavalintaa "elintasosurffareista".
 Pylväs puhui keskiviikkona  keskustan kesäkokouksen  avajaispuheessa työperäisen maahanmuuton tarpeesta. Hän lisäsi, että Suomi tarvitsee ulkomailta osaajia, mutta "sosiaaliturvalla loisivia elintasosurffareita sen sijaan emme tarvitse".
 Tätä muotoilua hän pahoittelee.
 – Asioista pitää voida puhua niiden oikeilla nimillä. Olisin kuitenkin nyt voinut valita sanani osin paremmin. Sitä pahoittelen, Pylväs kirjoittaa FB-sivullaan.
 Kesäkokouspuheen sanavalinta ei ilahduttanut kaikkia kansanedustajakollegoita.
 Keskustan  Hanna Kosonen   twiittasi  heti Pylvään puheen jälkeen näin: "Olen liittynyt keskustaan mm. siksi, että arvoihimme kuuluvat ihmisyys, tasa-arvo ja edistys. Ketään ihmistä ei katsota koskaan alaspäin ja jokaisen arvo tunnustetaan sanoin ja teoin."
 Pylväs: Hädänalaisia autettava
 Pylväs sanoo kuitenkin allekirjoittavansa puheen asiasisällön. Pakolaisia pitää auttaa ja omalla työllä toimeen tulevia osaajia Suomi tarvitsee.
 – Varsinaisessa asiassa en kuitenkaan peruuta.
 – Totesin, että sosiaaliturvaa väärinkäyttäviä sen sijaan emme tarvitse. Tämä kaikki on eduskuntaryhmän ja puolueen pidempiaikaisen linjan mukaista.
 Pylväs sanoo, että aidosti hädänalaisia ihmisiä pitää pystyä auttamaan, ja siksi turvapaikkapolitiikkaa pitää uudistaa.
 – Vuoden 2015 tapahtumista, jolloin suurin osa turvapaikkahakemuksista tuli hylätyiksi, pitää ottaa opiksi – ja varautua tulevaan, Pylväs kirjoittaa

Keskustan Juha Pylväs pahoittelee sanavalintaansa "elintasosurffareista", pysyy muuten puheensa sisällön takana


Summary: Venäjän oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi antoi haastattelun The New York Times -lehdelle Pokrovin rangaistussiirtolasta. Hän vertasi oloja kiinalaiseen työleiriin, jossa aivopesu on jatkuvaa. Muut vangit ovat Navalnyin mukaan jättäneet hänet rauhaan.

Venäjän opposition keulakuva  Aleksei Navalnyi  on antanut haastattelun Pokrovin rangaistussiirtolasta  The New York Times -lehdelle .
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Navalnyi puhuu medialle sen jälkeen, kun hänet pidätettiin tammikuussa 2021. Aiemmin hän on kirjoittanut vankeudesta kirjeitä ja julkaissut kannanottoja sosiaaliseen mediaan asianajajiensa välityksellä.
 Navalnyi kirjoitti vastauksia New York Timesin kysymyksiin käsin yhteensä 54 sivua.
 Jatkuvaa aivopesua
 Navalnyi siirrettiin maaliskuussa pahamaineiseen Pokrovin rangaistussiirtolaan, sadan kilometrin päähän Moskovasta.
 Haastattelussa Navalnyi kutsuu kokemaansa aivopesua ja propagandaa henkiseksi väkivallaksi.
 – Kuvittele kiinalainen työleiri, jossa kaikki marssivat jonossa ja videokameroita roikkuu kaikkialla. Siellä on jatkuva valvonta ja kielimisen kulttuuri, hän kirjoittaa.
 Poliittisia vankeja ei nykypäivänä pakoteta raskaaseen työhön vaan katsomaan valtion tv:tä kahdeksan tuntia päivässä, Navalnyi kertoo.
 – Katsomme elokuvia suuresta isänmaallisesta sodasta [toisesta maailmansodasta] tai siitä, kuinka eräänä päivänä 40 vuotta sitten urheilijamme voittivat amerikkalaiset tai kanadalaiset.
 Vankien ei anneta lukea tai kirjoittaa. Jos vangit nukahtavat mieltä puuduttavien tv-sessioiden aikana, vartijat herättävät heidät.
 Muut vangit eivät ole Navalnyin mukaan uhkailleet tai pahoinpidelleet häntä. Hän kertoo lehdelle pitäneensä jopa hauskaa heidän kanssaan lämmittäessään välipaloja mikroaaltouunissa.
 Toimittajia ei päästetä sataa metriä lähemmäs Pokrovin rangaistussiirtolan porttia. Grigori Vorobjov / Yle
 Lue mitä Pokrovin ja muiden rangaistussiirtoloiden oloista on aiemmin kerrottu:
 Venäläinen oppositioaktivisti Konstantin Kotov istui samassa vankilassa kuin Navalnyi: "Ihminen tahdotaan murtaa vankeudessa"
 Oppositiopoliitikko Navalnyi lähetettiin rangaistussiirtolaan Venäjällä – Ihmisoikeusaktivisti: Siirto on vaarallisin vaihe
 "Ennemmin tai myöhemmin virhe korjataan"
 Navalnyi on pysynyt vankeudessa toiveikkaana sen suhteen, että presidentti  Vladimir Putinin  hallinto päättyy jonain päivänä.
 – Ennemmin tai myöhemmin tämä virhe korjataan ja Venäjä siirtyy demokraattiselle, eurooppalaiselle kehityspolulle. Yksinkertaisesti siksi, että sitä ihmiset haluavat, hän sanoo.
 Navalnyi toisti haastattelussa kritiikkinsä talouspakotteista, joita Yhdysvaltojen ja Euroopan hallitukset ovat asettaneet Venäjää vastaan.
 Navalnyin mielestä pakotteet pitäisi kohdistaa vain vaikutusvaltaisimpiin oligarkkeihin eli liikemiehiin, jotka pönkittävät Putinin hallintoa.
 Nyt pakotteet vahingoittavat valtaapitäviä enemmän tavallisia venäläisiä ja vieraannuttavat heitä länsimaista, Navalnyi sanoo.
 – Venäjällä ei ole oppositiota siksi, koska Aleksei Navalnyi tai joku muu komentaa sitä päämajasta, vaan siksi, että noin 30 prosentilla – enimmäkseen koulutetulla, kaupunkilaisella väestöllä – ei ole poliittista edustusta, hän kirjoittaa.
 Vankeustuomio uhkaa pidentyä
 Aleksei Navalnyi oli huhtikuussa 24 päivää  syömälakossa , koska ei saanut sanojensa mukaan vankilassa hoitoa kärsimäänsä jalka- ja kipuun.
 Hän kertoi, että vartijat herättivät hänet öisin tunnin välein ja olot olivat  lähellä kidutusta .
 Navalnyin kunnosta oltiin todella huolissaan, ja hänen pelättiin jo  kuolevan . Lopulta Navalnyi noudatti lääkäreidensä ohjetta lopettaa syömälakko.
 Navalnyi kärsii Pokrovissa 2,5 vuoden vankeustuomiota, jota on pidetty länsimaissa laajasti poliittisena.
 Tässä kuussa Navalnyita vastaan nostettiin uusia syytteitä. Ne voisivat pidentää hänen vankila-aikaansa jopa kolmella vuodella.
 Jos näin kävisi, Navalnyi vapautuisi vasta vuodelle 2024 suunniteltujen Venäjän presidentinvaalien jälkeen.
 Ensi kuussa Venäjällä järjestetään aluevaalit ja duuman eli parlamentin vaalit. Vaalien alla opposition ehdokkaita, kansalaisjärjestöjä ja riippumatonta mediaa on painostettu  ennennäkemättömän rajusti .
 Lue lisää:
 Venäjä jatkaa riippumattoman median vastaisia toimia – tutkivan journalismin verkkolehti nimettiin “ulkomaiseksi agentiksi”
 Venäläiskanavat: Navalnyin tukija ja aktivisti Ljubov Sobol on lähtenyt Venäjältä
 Venäjällä estettiin pääsy kymmenille vangittuun oppositiojohtajaan Aleksei Navalnyiin liittyville sivustoille
 Venäjällä oppositio ei luovuta, vaikka pelottelukampanja käy kiivaana syksyn vaalien lähestyessä

Aleksei Navalnyi antoi ensimmäisen haastattelunsa vankilasta – pakotetaan katsomaan valtion propagandaa kahdeksan tuntia päivässä


Summary: Destian liikevaihto oli vuonna 2020 noin 564 miljoonaa euroa. Kauppa edellyttää kilpailuviranomaisten hyväksyntää.

Teiden, katujen, lentokenttien ja urheilualueiden rakentaminen

Sijoitusyhtiö Ahlström Capital kertoo myyvänsä infrastruktuurialan palveluyhtiö Destian.
 Ostaja on ranskalaistaustainen ja niin ikään infra-alalla toimiva Colas-konserni.
 Konserniin kuuluvan Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa toimivan Colas EMEA:n toimitusjohtaja  Francis Grass  kertoo tiedotteessa, että osto on mahdollisuus vahvistaa konsernin läsnäoloa Pohjois-Euroopassa.
 Kauppahintaa ei ole julkistettu. Kauppa edellyttää kilpailuviranomaisten hyväksyntää.
 Ahlström Capital osti Destian Suomen valtiolta kesällä 2014. Destia syntyi 2008, kun valtion Tieliikelaitos yhtiöitettiin.
 Vuonna 2020 Destian liikevaihto oli noin 564 miljoonaa euroa, ja yhtiön toimitusjohtajana on toiminut heinäkuusta 2018 lähtien  Tero Kiviniemi . Colasin konsolidoitu liikevaihto oli 12,3 miljardia euroa.
 Destia on Suomen suurin infra-alan yhtiö, ja se muun muassa suunnittelee, rakentaa ja ylläpitää liikenneväyliä sekä liikenne- ja teollisuus- ja elinympäristöjä. Sillä on noin 1 700 työntekijää.

Ahlström myy Destian ulkomaille


Summary: Uhkailu on lisääntynyt niin, että asiaan puuttui myös Länsi- ja Sisä-Suomen valmiustoimikunta. Osansa häiriökäyttäytymisestä ovat saaneet myös muut viranomaiset ja esimerkiksi koronajäljittäjät.

Kansaeläkelaitoksen henkilökunta on saanut osansa ihmisten korona-ajan kasautuneista paineista ja ahdistuksesta.
 Kelan asiakkaiden häiriökäytös on lisääntynyt viimeisen vuoden aikana huomattavasti.
 Kelan ma. etuusjohtaja  Antti Jussila  kertoo, että asiakaspalvelussa kohdataan esimerkiksi uhkauksia, henkistä väkivaltaa ja rasistisia kommentteja.
 Vuoden 2021 aikana Kelassa on tehty yli 500 uhkailmoitusta.
 – Toimihenkilöön tai Kelaan kohdistuvat uhkaukset ovat kaksinkertaistuneet viime vuodesta. Tällaisia suoria uhkauksia yleisempää on epäasiallinen, uhkaava käytös, Jussila kertoo Ylelle sähköpostitse.
 Asiakkaiden epäasiallinen käytös on lisääntynyt erityisesti puhelinpalvelussa viimeisen vuoden aikana.
 Jussilan mukaan Kelassa tunnetaan velvollisuus palvella kaikkia ja ymmärretään, että ihmisillä voi olla pahoinvointia ja haasteita elämässään.
 – Esimerkiksi väkivallalla uhkailua ei silti voi missään tilanteessa hyväksyä, ja ohjeistuksen mukaan kaikkiin uhkauksiin reagoidaan ja tarvittaessa asiasta ilmoitetaan poliisille, Jussila linjaa.
 Asiakaspalvelijoiden lisäksi myös etuuskäsittelijät voivat joutua uhkausten kohteeksi. Uhkaukset ilmoitetaan poliisille.
 Tärkeä tietää, miten toimia
 Uhkaavat tilanteet otetaan aina vakavasti ja Kelassa on tarkat sisäiset prosessit tilanteiden käsittelyyn. Ohjeet ja prosessit käydään läpi perehdytyksessä.
 – Ohjeet pitävät sisällään tilanteen ilmoittamisen sisäisesti sekä ohjeet esihenkilöille siitä, millaista tukea esimerkiksi työterveydenhuolto tarjoaa, jos työssä joutuu kohtaamaan henkisesti raskaan tilanteen.
 Lisäksi kelalaisille jaetaan ajankohtaista tietoa ja muistutuksia turvallisuudesta ja uhkaavissa tilanteissa toimimisesta muun muassa turvallisuuskoulutuksissa ja -infoissa.
 Joissakin tapauksissa asiakas uhkaa tehdä itselleen tai perheelleen jotain.
 – Nämäkin ilmoitetaan aina hätäkeskukseen, jolla on asiantuntemusta toimia tilanteessa.
 Työ Kelan etuuspalvelussa ja asiakaspalvelussa on hyvin nopeatempoista ja vaatii laajojen etuuskokonaisuuksien hallitsemista.
 Epäasiallinen käytös on ja uhkaukset ovat valtava lisäkuormitus ja vaikuttavat työssäjaksamiseen.
 – Kelalaiset tekevät töitä suurella sydämellä ja moni tulee tänne töihin sen takia, että heillä on aito halu auttaa muita. Joskus asiakkailta unohtuu, että heitä palveleva kelalainen on ihminen, Jussila puhaltaa.
 Uhkailua on koettu mm. poliisissa ja koronatartuntojen jäljityksessä. Valmiustoimikunta kiinnitti asiaan huomiota 20. elokuuta katsauksessaan. (Kuvituskuva) Katriina Laine/Yle
 Valmiustoimikunta: Ennennäkemätöntä ja tarpeetonta
 Myös Länsi- ja Sisä-Suomen valmiustoimikunta puuttui viimeisimmässä katsauksessaan alueellaan havaittuun häiriökäyttäytymiseen.
 20. tätä kuuta päivätyssä katsauksessa valmiustoimikunta toteaa näin:
 " Ikävinä ja huolestuttavina havaintoina valmiustoimikunnan kokouksessa nousivat esiin mm. nuorison aggressiivinen käyttäytyminen ja tottelemattomuus Pohjanmaan poliisia kohtaan sekä Kansaneläkelaitoksen virkamiehiin kohdistuva lisääntynyt epäasiallinen käyttäytyminen ja jopa uhkailu ."
 Valmiustoimikuntaan kuuluva Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston johtaja  Tarja Wiikinkoski  pitää katsauksessa esiin nostettua käytöstä ennennäkemättömänä ja tarpeettomana.
 – Tapahtuipa vuorovaikutus puhelimitse, sähköpostilla tai henkilökohtaisesti virkailijan kanssa, epäasiallinen käyttäytyminen on lisääntynyt: puhutaan rumia, uhkaillaan, ollaan yleisesti aggressiivisia. Tällainen ei ole nyt missään nimessä tarpeellista, Wiikinkoski alleviivaa.
 Samankaltaista käytöstä on saaneet kokea myös esimerkiksi koronatartuntojen jäljitystyötä tekevät henkilöt.
 Wiikinkoski peräänkuuluttaa pitkäkestoisen ahdistuksen ja kriisitilanteen sietokykyä kaikilta, ja keinoja purkaa omaa pahaa oloa.
 – Ei siitä mitään hyötyä ole, jos ryhdymme täällä keskenämme jonkin viruksen takia käyttäytymään epäasiallisesti. Se kuormittaa kaikkia, Wiikinkoski muistuttaa.
 Wiikinkosken mukaan on hyvin ymmärrettävää, että ihmiset ovat jo väsyneitä koronatilanteeseen. Lisäksi tilanne on uusi kaikille – tällaista painetilannetta ei ole Suomessa koettu vuosikymmeniin, jos koskaan.
 – Silti pitäisi muistaa, että kaikki tekevät vain töitään, ja että kaikkien pitäisi vielä jaksaa tehdäkin tätä työtä yhteisen hyvän eteen. Viranomaisilla on elämässään ihan samanlaiset paineet kuin muillakin.
 Wiikinkoski puhuu henkisestä kriisinkestävyydestä.
 – Sen kanssa tässä ollaan tekemisissä – ensin yksilötasolla, sitten lähipiirin ja lopulta kansakuntana. Jos on puolitoista vuotta kestänyt huoli siitä, että loppuuko tämä koskaan, voi tulla vastaan kynnys, että nyt minulle riittää. Itse kullakin tällainen kynnys löytyy ja se voi ylittyä. Silloin tulee tehtyä jotain typerää, vaan sen takia, että nyt riittää.
 Wiikinkosken mukaan on tärkeä muistaa, että koko yhteiskunta viranomaisineen on nyt samassa veneessä.
 – Pitää säilyttää mielenrauha siihen, että meillä on sellainen yhteiskunta, joka tästä pystyy selvitä.
 Lue seuraavaksi :  "Kyl mäkin ajattelin, että ei tätä jaksa" – korona-ahdistus sai Kaija Koon ajattelemaan uransa lopettamista
 Aiempi kokemus vastaavasta kriisistä puuttuu
 Tuorein kansalaisten tunnetilaa ja mielipiteitä mittaava Kansalaispulssi-kysely kertoo, että epävarmuus ja huoli koronatilanteen kestosta painaa suomalaisia.
 Yleinen huolestuneisuus koronaan liittyen on hieman voimistunut. Myös huoli terveydenhuollon kantokyvystä ja epävarmuus koronatilanteen kestosta on kasvanut. Nuoret kokevat stressiä yhä selvästi enemmän kuin vanhemmat ikäryhmät.
 Kansalaispulssin vastausten perusteella suomalaisia ahdistaa enemmän huoli läheisten mahdollisesta sairastumisesta kuin omasta.
 Wiikinkosken mukaan olisi tärkeää muistuttaa itseään ja lähimmäisiään, että erilaiset rajoitustoimet on asetettu jokaisen parasta ajatellen.
 – Käsityskykymme alkaa olla koetuksella. Eihän tauti ole ainoa paine, vaan siihen voi liittyä esimerkiksi taloudellisia huolia.
 Myönteisenä kyselytuloksena Wiikinkoski tuo esille sen, että lähes neljä viidestä vanhemmasta suhtautuu positiivisesti lastensa koronarokottamiseen.
 Voisiko koronasta viestiä paremmin?
 Myös yhteiskunnallinen viestintä ja media ovat joutuneet korona-aikana ihmisten hampaisiin. Osa ihmisistä kokee, että vähempikin info ja uutisointi koronasta riittäisi.
 Kansalaispulssin mukaan tyytyväisyys viranomaisten viestintään on hieman laskenut aiemmasta. Eniten laskua oli tullut reagoinnin nopeudesta.
 Wiikinkoski toteaa, että median ja viranomaisten viestinnällä on omat tehtävänsä.
 – On erittäin tärkeää, että ihmiset saavat koko ajan oikeaa tietoa, ymmärtävät ongelman tason ja osaavat näin toimia kaikkien kannalta viisaasti. Tieto ja sen jakaminen ovat ainoa keino, miten virus selätetään.
 Joskus posiitivinen viesti häviää kriisitilanteessa huolestuttavien uutisten vyöryn alle. Wiikinkoski toteaa, että sama ilmiö koskee kaikkia kriisejä.
 – Onnistumisista voi myös kertoa, mutta aina pitää informoida, millä tavoin uhkaa vastaan voi suojautua, olipa kriisi mikä tahansa.
 Liika kuormitus ja jatkuva uutisnälkä saattavat aiheuttaa ahdistusta, joka sitten purkautuu ikävillä tavoilla.
 Wiikinkoski kannustaakin yksilöitä pitämään sopivia taukoja koronauutisista.
 – Ei jokaista käännettä tarvitse tietää. Tauti ei saa hallita elämää, mutta samalla pitää olla selkäytimessä, että nyt on tällainen erikoinen tilanne, joka pitää ottaa toiminnassaan huomioon.
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 27. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Asiantuntijoiden neuvo korona-ahdistukseen: Ota hiukan etäisyyttä jatkuvaan uutisvirtaan ja kunnon irtiotto somepöhinään
 Korona ahdistaa suomalaisia valtavasti – Psykiatri: Koronan suurin terveysvaikutus tulee siitä, miten reagoimme epidemiaan

Kelan henkilökunnan kokema uhkailu on kaksinkertaistunut koronatilanteen pitkittyessä – etuusjohtaja: "Asiakkailta unohtuu, että kelalainen on ihminen"


Summary: Joensuun koulujen noin 5 400 oppilasta syövät lounaan koronaviruksen aiheuttaman poikkeustilanteen takia hyvin varhain. Koulutusjohtajan mukaan koulut noudattavat THL:n terveysturvallisuusohjeita.

Koululaisten ruokailuajat ovat muuttuneet koronaviruksen takia. Moni alakoululainen syö lounasta jo ennen kymmentä, kun taas osa pääsee syömään vasta kello 12 jälkeen.
 Koulujen on noudatettava Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusohjeita. Ohjeet ovat voimassa koko maassa.
 – Ruokailuja on jouduttu entisestään porrastamaan, koska voimassa olevilla ohjeilla koulujen ruokalaan ei pääsääntöisesti mahdu yhtä aikaa kuin puolet tavanomaisesta määrästä. Pienissä kouluissa ruoka-ajat ovat pysyneet lähempänä normaalitilannetta kuin isoissa kouluissa, kertoo Joensuun koulutusjohtaja  Olli Kauppinen .
 Esimerkiksi Joensuun Nepenmäen koulussa esikoululaiset ja ensimmäistä luokkaa käyvät saattavat syödä lounaansa heti koulun alkajaisiksi tai ensimmäisen tunnin jälkeen.
 Rantakylän normaalikoulussa taas on tilanne, jossa yläkoululaisen koulupäivä päättyy ennen ruokailua, mutta ruokailuun on lupa jäädä.
 Palautetta tullut vähän: "Pyrimme välttämään etäopetusta ja ruokapussien jakoa"
 Koululounaan pitäisi suosituksen mukaan asettua keskelle koulupäivää. Tarjolla pitäisi olla mahdollisuus välipalaan, jos ateriaväli venyy. Tällä hetkellä kouluruokailusuositus ei aikataulun osalta aina täyty.
 – Pienissä kouluissa ruokailu on voitu järjestää luokkiin, mutta isoissa yksiköissä kuten Nepenmäellä se ei ole mahdollista, toteaa Olli Kauppinen.
 Kauppisen mukaan kouluruokailun poikkeusajat on otettu hyvin vastaan eikä palautetta ole juuri tullut. Joensuun peruskouluissa on yhteensä 5 400 oppilasta.
 – Minulle on kotiväeltä tullut tänä syksynä yksi kommentti ruokailusta. Samoin viime lukuvuotena. Koulujemme henkilökunta parhaansa mukaan järjestelee opetuksen ja koulun muun toiminnan terveysturvallisuusohjeiden mukaisesti. Viimeiseen asti pyrimme välttämään etäopetusta ja ruokapussien jakelua. Toivon siis ymmärrystä, jos kaikkia kouluasioita emme pysty toteuttamaan normaaliaikojen tapaan, kertoo Kauppinen.
 Kauppinen viittaa kevääseen 2020, jolloin koulut olivat etäopetuksessa ja oppilaille jaettiin koulun ulkopuolella viikon einesruoka-annokset.
 Yhtä oikeaa ja kaikille sopivaa kellonaikaa lounaalle ei välttämättä löydy, sillä kyse on pitkälti perheen rytmistä. Mikäli vanhemmat aloittavat työnsä aamulla varhain, voi aikainen lounas olla lapselle paras vaihtoehto.
 Poikkeuksellista varhainen lounas ei kouluissa ole. Esimerkiksi Joensuun normaalikoulussa Tulliportinkadulla pienimmät koululaiset ovat syöneet lounasta jo ennen koronaa kello 9.45.
 Suomessa on perinteisesti syöty lounasta varhain ja nopeasti. Esimerkiksi Italiassa lounasaika on iltapäivällä ja ruokailu voi kestää jopa kaksi tuntia.
 Ongelmana voi olla ateriavälien pidentyminen
 THL:n mukaan säännöllinen syöminen, noin 4–6 ateriaa päivässä, on avain hyvään ravitsemukseen.
 Ruokarytmi on tärkeää etenkin pienille lapsille, jotka eivät pysty syömään suuria määriä kerrallaan. Pitkiksi venyvät ateriavälit myös altistavat napostelulle ja sitä kautta ylipainolle.
 – En hyväksy kello yhdeksän lounasta. Ajattelen, että lapsille pitäisi opettaa säännölliset ruoka-ajat. Lisäksi vaarana on ateriavälin pitkittyminen, mikä vaikuttaa keskittymiseen ja oppimiseen, toteaa esikouluikäisen äiti  Emilia Rösch  Joensuusta.
 – Ratkaisen tilanteen niin, että teen kotona kaksi lämmintä ruokaa lisää. Perhetilanteemme sallii sen, mutta varmasti on lapsia, joilla on nyt nälkä koulun jälkeen, Rösch arvelee.
 Siun soten ravitsemusterapeutti arvelee, että aikainen lounas ei maistu, jos aamupalasta on vasta hetki.
 Suomessa kouluruoka on oppilaille tärkeä ja se kattaa usein noin kolmanneksen päivän energiatarpeesta.
 Lue lisää:
 Pieni kikka nosti kasvisruuan lasten suosioon – vain ruokien järjestys vaihdettiin: "Menekkiä jouduttu jopa rajoittamaan muovikannella"
 Kouluruokailun kokeilu onnistui yksinkertaisella reseptillä – lapset syövät terveellisemmin, kun ruoka tuodaan osaksi oppitunteja ja arkea

Koulupäivä voi korona-aikana alkaa lounaalla kello 9.40 – katso suorassa lähetyksessä, miten ruoka maistuu lapsille heti aamutuimaan


Summary: Terrori-iskun uhka varjostaa jo ennestään kaoottista evakuointia Kabulin kentältä. Yhdysvallat, Britannia ja Australia ovat kehottaneet kansalaisiaan poistumaan välittömästi alueelta. Isis-K eli Isis-Khorasan on terroristijärjestön pieni haara, joka on tehnyt tuhoisia iskuja Afganistanissa ja Pakistanissa.

Useat maat varoittavat terrori-iskun uhasta Afganistan pääkaupungin Kabulin lentokentällä. Yhdysvallat, Britannia ja Australia ovat kehottaneet kentän ulkopuolella olevia kansalaisiaan poistumaan alueelta välittömästi.
 Syynä on Isisin uhka. Terroristijärjestön Afganistanissa ja Pakistanissa toimiva haara, joka tunnetaan nimellä Isis-K tai Isis-Khorasan, suunnittelee tiedustelutietojen mukaan iskuja ihmismassojen ympäröimälle Kabulin kentälle.
 Maat eivät ole kertoneet uhasta tarkempia tietoja, mutta  New York Timesille  puhuneen yhdysvaltalaisviranomaisen mukaan uhkaa pidetään uskottavana ja yksityiskohtaisena.
 Kabulin kautta on evakuoitu viime ja tällä viikolla kymmeniätuhansia ihmisiä sen jälkeen, kun äärijärjestö Taliban nousi valtaan Afganistanissa elokuun puolivälissä.
 Länsimaat yrittävät parhaillaan evakuoida kiireellä niin paljon afganistanilaisia kuin mahdollista, ennen kuin Talibanin asettama takaraja 31. elokuuta päättyy.
 Myös Taliban vartioi kenttää "henkensä kaupalla"
 Varoituksista huolimatta ihmisjoukot ovat jatkuvasti kerääntyneet kentän porttien ulkopuolelle.
 – Itsemurhapommittajan on todella helppo hyökätä käytäville, jotka ovat täynnä ihmisiä. Mutta ihmiset eivät halua liikkua. He ovat päättäneet lähteä tästä maasta, eikä heitä pelota kuolemakaan, kentällä työskentelevä Afganistanin siviili-ilmailuvirkailija  Ahmedullah Rafiqzai  kertoi Reutersille.
 Talibanin taistelijat vartioivat lentokentän ympäristöä.
 – Vartijamme riskeeraavat samoin henkensä lentokentällä. Isis uhkaa myös heitä, Talibanin edustaja sanoi Reutersille.
 Kentällä on tällä hetkellä myös tuhansia länsimaiden sotilaita.
 Isis-K on Talibanin vihollinen
 Isis-K on Afganistanin vallanneen Talibanin vihollinen.
 Vaikka molemmat ovat äärisunnilaisia liikkeitä, niillä on erilaiset strategiat ja osin myös uskontulkinnat. Isis-K on kutsunut talibaneja luopioiksi.
 Isisin mukaan Taliban petti jihadistit, kun se teki teki viime vuonna Yhdysvaltojen kanssa sopimuksen länsimaisten joukkojen vetäytymisestä.
 Ryhmät ovat taistelleet keskenään. Isis-K on kärsinyt isoja tappioita Talibania ja Yhdysvaltojen johtamia joukkoja vastaan eikä ole saanut haltuunsa merkittäviä maa-alueita Afganistanissa.
 Ihmiset pakenivat Isisin ja Talibanin välistä taistelua Nangarharissa, Afganistanissa, marraskuussa 2017.  Zabihullah Ghazi / AOP
 YK:n turvaneuvoston heinäkuisen raportin mukaan arviot ryhmän koosta vaihtelevat vain 500:sta muutamiin tuhansiin taistelijoihin.
 Isis-K syntyi vuonna 2014, kun Pakistanin entisiä Taliban-taistelijoita liittyi yhteen afganistanilaisten sotureiden kanssa sen jälkeen, kun Isis oli julistanut kalifaatin Irakiin ja Syyriaan. Joukko julisti uskollisuuttaan Isisin johtajalle  Abu Bakr al-Baghdadille .
 Isisin johto tunnusti ryhmän osakseen vuonna 2015. Isis-haara on toiminut etupäässä Koillis-Afganistanissa, Kunarin, Nangarharin ja Nuristanin maakunnissa. YK:n tarkkailijoiden mukaan sillä on soluja myös muualla Afganistanissa, kuten Kabulissa, ja Pakistanissa.
 "Khorasan" on historiallinen nimi alueelle, johon kuuluu osia nykyisestä Pakistanista, Iranista, Afganistanista ja muusta Keski-Aasiasta.
 Isis iski Irakin suurlähetystöön Kabulissa heinäkuussa 2017.  Haroon Sabawoon / AOP
 Isis on tehnyt tuhoisia iskuja Afganistanissa
 Isisin Khorasanin-haara on tehnyt tuhoisia iskuja viime vuosina Afganistanissa ja Pakistanissa. Sen kohteena ovat olleet etenkin vääräuskoisiksi katsomansa shiiamuslimit.
 Iskut ovat kohdistuneet moskeijoihin, pyhättöihin, toreille ja sairaaloihin. Viime vuonna ryhmä hyökkäsi Kabulissa  kylmäverisesti synnytysosastolle  ja tappoi 16 äitiä.
 YK ja Yhdysvaltain armeija ovat arvioineet, että kärsimiensä tappioiden takia Isis-K:n solut lähinnä piileskelevät kaupungeissa tai niiden liepeillä ja pyrkivät tekemään sieltä käsin suuria iskuja.
 Lue lisää:
 Uusimmat uutiset Afganistanin kriisistä
 Suomalaiset sotilas- ja terrorismiasiantuntijat: Varoitukset Isisin iskujen mahdollisuudesta Kabulin lentokentälle syytä ottaa vakavasti
 Talibanin valtaannousu voi lisätä terrorismia – Supon mukaan jihadistijärjestöille tuli merkittävä propagandavoitto Afganistanin tapahtumista
 Koronapandemia vahvistaa Isis-terroristijärjestöä – "Virus on Jumalan vihaa länttä kohtaan"
 Taliban voitti Isisin ja lännen väkivahvat armeijat – afgaanitutkija katsoo kauhulla tulevaisuuteen
 Afganistanin turvallisuus syöksykierteessä, Isis on uusin uhka – Asiantuntija: "Kabul on kuilun partaalla"
 Ääri-islamilaiset liikkeet siviilien uhkana:
Taliban ja Isis – kaksi kiveä hiertää Afganistania

Mikä on Isis-K, joka uhkaa nyt Kabulia? USA ja Britannia varoittavat terrori-iskusta ihmismassojen ympäröimällä lentokentällä


Summary: Yöpymisten määrä majoitusliikkeissä oli mittaushistorian korkein, kertoo Tilastokeskus. Ennätys rikkoutui siitä huolimatta, että ulkomaisten matkailijoiden yöpymiset ovat romahtaneet.

Heinäkuu oli ennätyskuukausi kotimaanmatkailussa, kertoo  Tilastokeskus .
 Yöpymisten määrä majoitusliikkeissä oli mittaushistorian korkein. Kaikkiaan yöpymisiä oli 3,34 miljoonaa, mikä oli kaksi prosenttia enemmän kuin heinäkuussa 2019 ennen koronakriisiä.
 Ennätys rikkoutui siitä huolimatta, että ulkomaisten matkailijoiden yöpymiset ovat romahtaneet: niitä oli 77 prosenttia vähemmän kuin heinäkuussa 2019. Kotimaisia yöpymisiä sen sijaan oli yli neljännes enemmän kuin kaksi vuotta aiemmin.
 Uutinen päivittyy.

Heinäkuussa tehtiin historiaa: Suomalaiset matkailivat kotimaassa enemmän kuin koskaan ennen


Summary: Peruskouluissa alkanutta lukuvuotta värittävät koronatapaukset ja niiden aiheuttamat jälkipyykit. Opettajien ja opetustoimen mukaan oppilaiden koronatartuntojen selvittäminen tuottaa paljon työtä.

Peruskoulut pyörivät tänä syksynä erityisissä olosuhteissa: peruskouluikäisten rokotukset etenevät koulujen yhteydessä koronavirustilanteen jatkuessa haasteellisena. Lasten täyteen rokotesuojaan on vielä matkaa.
 Espoon Saunalahden koulun oppilaiden ensimmäiset koronavirustartunnat todettiin viime viikon perjantaina. Rehtori  Hanna Sarakorpi  sai tiedon koronatartunnoista hieman ennen seitsemää aamulla.
 – Ennen lasten saapumista kouluun kello kahdeksalta olimme jo selvittäneet altistuneet opettajien kesken ja pyytäneet heitä jäämään kotiin odottelemaan ohjeita.
 Espoossa, Vantaalla tai Helsingissä koronavirusjäljitysyksiköistä ei ole juuri nyt hyötyä kouluille: jäljityksen viive on  päiviä tai viikkoja . Saunalahden koulun perjantaiaamuisessa tilanteessa päätös piti tehdä tunneissa.
 – Ennen jäljityksestä oltiin meihin yhteydessä, nyt me olemme itse yhteydessä tartuntatautiviranomaiseen vanhempien kerrottua koronatartunnoista.
 Kun tällä hetkellä koulussa todetaan koronatartunta, koulun hallinto ottaa yhteyttä kunnan tartuntatautiviranomaiseen. Tartuntatautiviranomaisen tehtyä päätöksen koulun hallintopuoli alkaa välittää tilanteesta tietoa eteenpäin vanhemmille.
 Sarakorpi kehuu yhteistyötä tartuntatautiviranomaisten kanssa mainioksi, mutta tämä ei helpota koulun väen tilannetta.
 – Kuormitus on melkoinen. Sunnuntait kuluvat altistumisia selvitellessä.
 Perjantaina Sarakorpi sai tavoitella tartuntatautiviranomaisia tunnin ennen kuin sai jatko-ohjeita altistuneiden suhteen. Ohjeiden avulla Sarakorpi pystyi kertomaan vanhemmille, mihin toimenpiteisiin ryhtyä.
 – Hirveä soittorumba ja paljon paperityötä ja asian selvittämistä. Kerromme vanhemmille sen verran minkä voimme, Sarakorpi kertoo.
 830 oppilaan Saunalahden yhtenäiskoulussa koronatartuntojen kanssa toimiminen on ollut kuitenkin tähän asti pääosin sujuvaa. Tilannetta helpottaa viime lukuvuotta parempi rokotetilanne, jonka johdosta karanteeneja on vähemmän.
 Lisäksi koronan sairastaneiden ei tarvitse mennä karanteeniin. Toisaalta muutokset säännöissä aiheuttavat yllättäviä tilanteita.
 – Karanteenia voi nykyään lyhentää 6. päivän negatiivisella testituloksella. Tämän johdosta oppilaita ilmestyy välillä yhtäkkiä koululle, vaikka heille on varattu ruokakassia ja etäopetusta useammaksi päiväksi, Sarakorpi kertoo.
 Tilanteeseen odotetaan muutosta rokotteiden myötä
 Vantaan kasvatuksen ja oppimisen toimialan apulaiskaupunginjohtaja  Katri Kalske  kertoo, että viime lukuvuosista opitut toimet ovat kouluilla käytössä ja menneestä on opittu. Harmia toi se, että moni oli jo odottanut syksyn tuovan helpotuksen koronatilanteeseen.
 Kalskeen mukaan nykyisellä tautitilanteella on töihin valtava vaikutus. Jokainen oppilaan karanteeni tarkoittaa hänelle etäopintojen suunnittelua karanteenin ajaksi. Kalske toivoo, että nuorten kasvava rokotekattavuus muuttaisi toimintatapoja pikkuhiljaa.
 – Toinen ryhmä tulee karanteenista ja toinen menee karanteeniin. Tämä teettää hirveästi työtä.
 Koulun hallinto tekee ikään kuin valmistelutöitä tartuntatautiviranomaista varten. Kouluissa tiedetään lopulta parhaiten kenen kanssa ja missä lapset päivisin liikkuvat.
 Nyt Vantaalla karanteenissa olevien luku on vielä pieni, kolmisensataa, ottaen huomioon että koululaisia Vantaalla on 24 000. Viime vuonna pahimpina korona-aikoina oppilaita oli jopa 1000 karanteenissa samaan aikaan. Vuoden aikana 12 000 ihmistä kävi karanteenissa, moni oppilas kävi läpi useampia karanteeneja saman vuoden aikana.
 Lähiopetusta pidetään tärkeänä, vaikka tartunnat työllistävät
 Helsingin kaupungin perusopetusjohtaja  Outi Salo  kertoo elokuussa oppilailla olleen pitkälti yhtä paljon tartuntoja kuin kevään kuukausina. Tartunnat tulevat oppilaan lähipiiristä. Salon mukaan kouluilla on hyvät valmiudet tämänhetkisissä olosuhteissa toimimiseen ja yhteistyö tartuntatautiviranomaisten kanssa toimii hyvin.
 Espoon kaupungin kasvun ja oppimisen toimialan toimialajohtaja  Harri Rinta-Ahon  mukaan syksy on lähtenyt käyntiin jännittävissä merkeissä. Koronatartuntojen määrät niin kouluissa kuin varhaiskasvatuksessakin ovat kasvaneet, kaikista suojatoimenpiteistä huolimatta. Korona on levinnyt erityisesti pienten lasten keskuudessa. Rinta-Ahon mukaan asiantuntijat ovat epäilleet syyksi deltavarianttia ja rokottamattomuutta.
 – Varhaiskasvatuksessa ja koulussa on ollut yksittäisiä koronatapauksia eri toimipisteissä. Toistaiseksi nämä tartuntaketjut on vielä onnistuttu jäljittämään eikä ole tarvinnut tehdä isompia sulkuja.
 Rinta-Ahon mukaan positiivinen huomio on opettajien hyvä rokotetilanne. Viime lukuvuonna opettajat meinasivat joskus loppua kesken karanteenien vuoksi, enää opettajat eivät ole sairastuneet.
 Kaikki haastatellut jakavat yhden saman ajatuksen: tärkein asia on lähiopetus.
 – Meillä on valtava työurakka etäopetuksen haittavaikutuksien korjaamisessa, sanoo Espoon Rinta-Aho.
 – Etäopetuksen aiheuttama vahinko ei ole jäänyt huomaamatta. Lähiopetuksen kannatteleva voima on tullut ihan erityisen merkittävästi esiin viime vuosina, Vantaan Kalske sanoo.
 Rehtori Sarakorpi kehuu kasvokkain kohtaamista yhtä vuolaasti.
 – Kaikki ovat olleet tänä vuonna fiiliksissä kouluun palaamisesta.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 26.8.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Pandemia-aika on ajanut perusterveydenhuollon kuilun partaalle, sanoo Espoon terveyspalveluiden johtaja Markus Paananen – koronajäljitys pääkaupunkiseudulla tukossa
 Moni yläkouluikäinen aloittaa lukuvuoden koronarokotuksella omassa koulussa – Näin rokotuksiin on valmistauduttu Vantaan Aurinkokiven koulussa

Tartunnanjäljitys lakkasi toimimasta ja työ siirtyi kouluille – rehtori Hanna Sarakorpi: "Sunnuntait kuluvat altistumisia selvitellessä"


Summary: Yhtä aika tavallista keinoa selättää paljon puhuttu työvoimapula ei ole vielä yritetty. Joskus voisi kokeilla sellaistakin, että maksetaan parempaa palkkaa, kirjoittaa Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Palkkasin nuorisoni kesätöihin kun hän ei sellaista muualta saanut. Työnkuvaan kuului nurmikonleikkuuta, remonttiapulaisena olemista ja sen sellaista. Palkaksi sovittiin 10 euroa tunti.
 Vitsailin työsopimuksen Luontoisedut -kohtaan, että ”Äippä herättää ja laittaa lounaan”. En toki uskaltanut laittaa sitä lopulliseen sopimukseen, koska pelkäsin, että verottaja tulkitsee noin äärettömän hyvän edun äärettömällä verolla eikä minulla ole niin paljon rahaa.
 Oikein kirjallinen sopimus joka tapauksessa tehtiin, koska työhön oli mahdollista saada kunnalta pieni kesätyöavustus, mikä oli kaunis kädenojennus.
 Alle 18-vuotiaiden on vaikea saada minkäänlaista työtä, minkä lisäksi ilman omaa autoa on hankala liikkua täällä maalla, joten vanhemmathan sitä sitten joutuisivat kesätyöläistä kuskaamaan.
 Päivitykseni luontoiseduista herätti sosiaalisessa mediassa ansaittua hilpeyttä, mutta joku kommentoija huomautti myös, että maksan tosi hyvää palkkaa. Että kymppi tunnissa on enemmän kuin mitä saa monessa ”oikeassa” työssä noin lähtökohtaisesti.
 Niinhän se on, ja se on järkyttävää:  Kymppi tunnissa on 80 e päivässä, 400 viikossa ja 1600 kuussa miinus verot.
 Eipä siinä varmaan nälkään kuole, mutta aika kädestä suuhun pitää elää, kun vuokran jälkeen jää käteen tonni. Tulevaisuutta ei paljon suunnitella ja pesukoneen on syytä toimia. Ja alkupalkka voi siis olla huonompi, vaikkapa seitsemän euroa tunnissa.
 Samaan aikaan toisaalla: vähän aikaa sitten  Hesari kertoi , kuinka esimerkiksi hampurilaispaikat eivät saa työvoimapulan tähden työntekijöitä ja joutuvat laittamaan lappua luukulle.
 Mikä siis neuvoksi?
 Yksi ratkaisu, joka ei ilmeisesti ole vielä koskaan tullut työnantajille mieleen  on, että mitä jos maksaisitte vähän parempaa palkkaa? Vaikkapa sellaista, jolla voi elää ihmisarvoista elämää.
 Esimerkiksi suurin kotimainen hampurilaisyhtiö teki viime vuonna Kauppalehden mukaan 6 898 000 euron tuloksen. Toisin sanoen sen jälkeen, kun johtajille ja kaikille muillekin oli maksettu iso palkka, jäi vielä tuon verran. Luultavasti suurin piirtein sen verran jää joka vuosi.
 Jos nyt maksaisi työntekijälle vaikka kaksi euroa enemmän tunnissa (työnantajalle se tulisi maksamaan karkeasti noin 2,5 euroa, työntekijälle se puolestaan olisi prosentuaalisesti melkoinen korotus) se tarkoittaisi päivässä 20 euroa ylimääräistä ja vuodessa 4800 euroa.
 Jos palkkaisi sata uutta työntekijää, ylimääräinen kustannus olisi siis 480 000 euroa. Eli esimerkkitapauksessamme vielä jäisi voittoa 6,4 miljoonaa. Ja kaipa ne uudet työntekijät myös jotain tuottaisivat.
 Myönnetään, että tuossa on vedetty mutkia varsin suoriksi ja esimerkiksi erilaiset lisät saattavat kasvattaa työnantajan taakkaa, mutta yhtä kaikki, ratkaisua voisi edes joskus etsiä  myös  tuosta suunnasta
 On masentavaa, miten nykytyömarkkinat ovat jakaantuneet  niin, että nuorille annetaan nälkäpalkkahommia joilla ei elä, ja sitten samaan aikaan toisessa äärilaidassa ovat esimerkiksi valtion hommissa työskentelevät, joiden keskikuukausiansio oli  Tilastokeskuksen mukaan  vuonna 2019 noin 4000 euroa, vaikka - jälleen mutkia oikoen - he eivät tuota kansantalouteen yhtään mitään.
 Heidän palkkansahan maksetaan yksinomaan verovaroista, siis muiden tekemästä työstä.
 Yksityiset hampurilaisfirmat saavat toki maksaa työntekijöilleen vaikka kuravellistä puristetuilla kolikoilla, mutta jossain vaiheessa se sitten kostautuu, jos kukaan ei enää suostu tulemaan töihin.
 Se puolestaan näkyy mutkan kautta myös sinne virkamiestasolle, koska jos kukaan ei tee töitä, jotka aidosti kasvattavat jaettavaa kakkua, niin pian ei ole varaa maksaa heidänkään palkkojaan.
 Eiku ainiin: ainahan voidaan ottaa lisää velkaa! Problem solved!
 Entäpä miten sujui kesätyöläiseni kesä?  Nurmikko tuli leikattua ja minä köyhdyin muutaman euron enemmän kuin mitä olisi köyhtynyt jos olisin maksanut VIELÄ huonommin.
 Mutta, ja tämä on tärkeää, olisin köyhtynyt joka tapauksessa, koska sitten olisin joutunut antamaan ne puuttuvat rahat ”viikkorahana” tai ”pizzarahana” tai vastaavana.
 Itse asiassa kyse on ihan samasta asiasta kuin että nyt valtio maksaa surkean nälkäpalkan erotuksen ihmisille esimerkiksi ”asuntotukena”, jota maassamme saa vaivaiset 860 000 henkeä.
 Työllistää se prosessi toki sitten aika monta Kelan virkailija, että jotain hyvää siinäkin.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on noin 50-vuotias lietolainen kirjailija.
 Kolumnista voi keskustella 27..8. klo 23.00 saakka.

Roope Lipastin kolumni: Entä jos nuorillekin maksettaisiin ihmisarvoista palkkaa?