Summary: Karhunkaatolupia on tänä vuonna myönnetty ennätysmäärä. Karhujen metsästyksellä pidetään kurissa kantaa ja asutuksen lähelle eksyviä yksilöitä.

Keskiyöllä alkanut karhujahti ei lähtenyt kaakkoisrajan tuntumassa Miehikkälässä käyntiin aivan odotetulla tavalla.
 Tiellä näkyivät karhun jäljet. Niitä seuraamaan laitettiin metsästyskoira, ja lopulta metsästä alkoikin kuulua lupaava haukunta.
 – Aamun valjettua selvisikin, että haukussa on mäyrä. Näinkin voi joskus käydä, kertoo  Ilpo Suoknuuti .
 Usein haukkuun saattaa jäädä myös hirvi. Ja kun oikein onni käy, myös se kaikista toivotuin, karhu. Mesikämmen on nytkin ollut lähellä, siitä kertoo myllätty maa-ampiaisen pesä aivan vieressä.
 Harmilliseen takaiskuun suhtaudutaan kuitenkin huumorilla. Karhunmetsästyskausi on vasta alussa.
 – Minulla alkoi kolmen viikon kesäloma. Se on otettu tarkoituksella juuri tähän. Sää oli tänään hyvä – ei liian kuiva, ei liian lämmin. Ehkä vähän viileämpi olisi voinut olla, kertoo  Miro Oikarinen .
 Keskellä Ilpo Suoknuuti analysoi viime yön jahtia.  Pyry Sarkiola / Yle
 Tänään perjantaiaamuna lämpömittari näytti lukemaksi +14. Koira onnistuisi paremmin, mitä viileämpi keli on.
 Ennätysmäärä lupia
 Kaikkiaan karhunkaatolupia on myönnetty tälle metsästyskaudelle enemmän kuin koskaan ennen. Koko Suomeen lupia on 356, mutta niiden lisäksi Lapin poronhoitoalueelle voidaan poikkeusluvin myöntää vielä 90 kaatolupaa lisää.
 Lupien myöntämisessä keskeistä on karhukannan koko, josta Luonnonvarakeskus pitää kirjaa. Luvat myöntää Suomen riistakeskus.
 – Metsästyksellä säädellään karhukantaa, ettei se kasva liikaa eikä suotuisan suojelun taso vaarannu. Metsästyksellä ylläpidetään myös karhun ihmisarkuutta ja vähennetään vahinkoja, kertoo Kaakkois-Suomen riistapäällikkö  Henri Mutanen  Suomen riistakeskuksesta.

 Kaakkois-Suomen alueelle kaatolupia myönnettiin tänä vuonna yhteensä 38, mikä on kuusi enemmän kuin vuosi sitten.
 Pohjoisemmassa osassa Suomea kaatolupia on enemmän. Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa saa kaataa 204 karhua. Siellä karhujahti alkoikin tänään menestyksekkäästi, kun aamun ensimmäisinä tunteina  kaatui neljä karhua .
 Vaikka karhukantaa on harvennettu kohtuullisen voimakkaasti, se on silti jatkanut kasvuaan. Karhuja tulee Suomeen myös Venäjän puolelta. Uusimman kanta-arvion mukaan Suomessa majailee reilut 2 000 karhua.
 Kasvanut kanta on lisännyt myös ihmisten kohtaamisia karhujen kanssa.
 – Myös niiden yksilöiden määrä kasvaa, jotka eivät ole niin ihmisarkoja, Mutanen sanoo.
 Koirat mukana
 Miehikkälässä Muurolan metsästäjillä liikkeellä oli viime yönä kaikkiaan kahdeksan hengen porukka. Lisäksi koiria oli viisi.
 Yksi koirista oli 4-vuotias harmaa norjanhirvikoira nimeltään Purunotkon Rinna.
 – Tämä on vähän tällainen omalaatuinen. Hyvin pirteä, mutta ei aina niin järkevä, kertoo  Aapo Takala .
 Purunotkon Rinna oli viime yön mielipuuhassaan eli karhujahdissa. Aapo Takala lohduttaa, vaikka jahti ei onnistunutkaan.  Pyry Sarkiola / Yle
 Koiran tehtävä on löytää karhu ja ajaa se metsästäjän lähelle.
 – Ilman sitä ei pärjää, sanoo Miro Oikarinen.
 Jahti alkaa aina yöllä pimeän aikaan. Aktiiviset karhunmetsästäjät seuraavat karhujen liikkeitä ympäri vuoden ja maastossa kuljetaan niillä alueilla, joilla karhuja oletetaan olevan.
 Karhun jäljet näkyvät hyvin esimerkiksi metsäauto- tai sorateiltä. Kun tuore jälki löytyy, alue passitetaan eli koirat lasketaan jäljelle ja passihenkilöt menevät karhun oletetulle kulkureitille.
 – Sitten odotellaan, jos karhu sattuisi kulkemaan. Karhu voi jäädä myös seisontahaukkuun paikoilleen, jolloin metsästäjä pyrkii lähestymään ja saamaan hyvän laukauksen aikaiseksi. Näin karhun metsästys pääpiirteittäin kulkee, kuvailee Kaakkois-Suomen riistapäällikkö Henri Mutanen.
 Helppo ruoka houkuttaa
 Itärajan tuntumassa karhut liikkuvat helposti Suomen ja Venäjän valtiorajan yli välillä.
 Karhukanta esimerkiksi Kaakkois-Suomessa on sen verran iso, että niitä näkee, vaikka ei haluaisikaan. Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan Kaakkois-Suomessa majailee nyt ennen syksyn metsästystä noin 350–370 yli vuoden ikäistä yksilöä ja 70 pentua.
 – Naapuripitäjässä Virolahdella oli kesällä tapaus, jossa karhu kaateli roskapönttöjä ja kävi ihmisten asumusten terasseilla. Poliisin luvalla se karhu lopetettiin aivan asutuksen läheisyydessä, kertoo Ilpo Suoknuuti, joka on myös Miehikkälän riistanhoitoyhdistyksen puheenjohtaja.
 Suoknuutin kertoman tapauksen lisäksi Virolahdella mellasti  myös toinen karhu .
 Lue lisää:   Roskiksia kaataneet karhut piinasivat asukkaita Virolahdella – toinen lopetettiin
 Takalan mukaan karhu oli oppinut, mistä saa helposti ruokaa.
 – Ihmiset jättävät roskiksiin ruokaa, jonka karhu haistaa. Kun karhu sen kerran keksii, on ongelma valmis.
 Himottu saalis
 Karhunmetsästykseen liittyy tarkasti määriteltyjä sääntöjä. Ravintohoukuttimen ja riistapellon käyttö metsästyksessä on ankarasti kielletty. Riistapelto tarkoittaa peltoa, joka on perustettu riistaeläinten ravintoa varten.
 Karhu on ovela eläin. Se osaa sekä käyttää hyödyksi maastoa että eksyttää koirat ja metsästäjät perästään, mikä tekee karhunmetsästyksestä omalla tavallaan vaikeaa.
 Tämä 204-kiloinen uroskarhu kaadetiin Lappeenrannan Vainikkalassa 21.8.2018. Mikko Savolainen
 Ihminen on metsästänyt karhua niin kauan kuin on kyennyt. Metsän kuningas, mesikämmen, on kautta aikain ollut himottu ja tavoiteltu saalis.
 – Karhu on arvostettu ja kunnioitettu saalis. Entisaikoina karhunkaatajalla on ollut tietynlainen status, Henri Mutanen kertoo.
 Miehikkälässä ei luovuteta
 Ensimmäisenä jahtiyönä kontiot ja Muurolan Metsästäjät eivät toisiaan tavanneet. Jahtiporukka ei kuitenkaan ole luovuttamassa. Saalista pitäisi metsän katkössä olla.
 – Tällä viikolla on tältä alueelta tavattu kuusi eri karhua, kertoo Ilpo Suoknuuti.
 Vieressä Miro Oikarinen vakuuttaa, että intoa riittää.
 – Pienestä saakka olen näissä hommissa ollut. Tuntuu siltä, että mitä vanhemmaksi tulee, sitä enemmän innostuu. Metsän kuningas – se se on.
 Aapo Takala nauttii, että voi harrastaa koirien kanssa.
 – Näitten kanssa on mahtava touhuta ja katsoa, miten ne metsässä toimivat eri eläinten kanssa. Siinä huomaa, miten oma koulutus on onnistunut. Sitä on hienoa seurata.
 Vieressä Ilpo Suoknuuti nyökkää.
 – Karhu on kaikista haastavin riista, joka metsästä löytyy. Kun metsästäjä ja koira pelaavat yksiin, on suuri nautinto, kun kaikki onnistuu.
 Karhun metsästysaika päättyy lokakuun lopussa.
 Lue seuraavaksi:   Itärajan karhu näkee itsensä peilistä ja säikähtää perusteellisesti – Katso huikea video
 Ennätyksellinen karhujahti alkoi: aamun tunteina Pohjois-Karjalassa kaadettu jo neljä karhua
 Karhut tankkaavat parhaillaan itseään talvikuntoon marjoilla – siltä näyttää myös uloste

Metsästäjäporukan suuri karhujahti meni ensimmäisenä yönä mönkään – luultu karhu olikin mäyrä


Summary: Säynätsalossa toimiva Paratiisisaaret ry on tänä kesänä kokenut, mitä voi tapahtua, jos yhdistyksen raha-asiat ovat vain yhden ihmisen hallussa. Rikoskomisario Toni Peuha kertoo, että monessa yhdistyksessä muhii ainekset vastaavaan.

Uusi toiminnanjohtaja tyhjensi keskisuomalaisen yhdistyksen tilin omiin taskuihinsa. Tililtä hävisi lähes 20 000 euroa rahaa viime vuoden marraskuun jälkeen, yhdistyksen jäsenet kertovat.
 Jyväskylän Säynätsalossa toimiva Paratiisisaaret-yhdistys täytti kesällä 30 vuotta. Juhlamieltä on kuitenkin ollut vaikea löytää talousahdingon setvimisen keskellä.
 Yhdistys on tehnyt tapauksesta  rikosilmoituksen , mutta rikostutkintaa ei ole aloitettu.
 – En voi vielä sanoa, onko syytä epäillä rikosta ja aloittaako poliisi esitutkintaa. Olemme pyytäneet yhdistykseltä lisätietoja, joita emme ole saaneet, kertoo rikoskomisario  Toni Peuha  Sisä-Suomen poliisilaitokselta.
 Monessa yhdistyksessä muhii Peuhan mukaan ainekset vastaavaan tapaukseen.
 – Tämä on ikuinen ongelma. Monessa yhdistyksessä on yksi henkilö, joka pystyy toimimaan liian itsenäisesti. Vastuuta ei ole hajautettu niin, että muut pystyisivät valvomaan hänen toimintaansa.
 Sama koskee Peuhan mukaan useita taloyhtiöitä.
 – Näitä tapauksia yhdistää se, että ammattitaitoinen henkilö on hoitanut tehtäviä. Yhdistys tai taloyhtiö on luottanut häneen sokeasti, ja ongelmat tulevat kuin salama kirkkaalta taivaalta. Luottamusasemaa on käytetty hyväksi, Peuha kertoo.
 Reipas nuori tulokas ilahdutti Säynätsalossa
 Säynätsalossa kaikki alkoi, kun lähinnä eläkeläisvoimin toiminut yhdistys sai riveihinsä nuoren ja reippaan naisen viime syksynä. Hän lupautui vapaaehtoiseksi toiminnanjohtajaksi ja päätyi myös rahastonhoitajaksi.
 Lähes kaikki yhdistyksen aktiivit ovat eläkeläisiä, joten nuoren ja tehokkaanoloisen tulokkaan innokkuus vapaaehtoistehtäviin ilahdutti heitä.
 Paratiisisaaret järjestää alueellaan Jyväskylän Säynätsalossa monenlaista virkistystoimintaa, työllistää tukityöllistettyjä ja jakaa ruoka-apua tarvitseville.
 Yhdistyksen tulot koostuvat sekä oman toiminnan tuotoista että yhteiskunnan myöntämistä tukirahoista. Paratiisisaaret kerää rahaa muun muassa pyöräkorjaamolla, kahvilatoiminnalla ja matonkudonnalla.
 Suurimman virheensä yhdistys teki jäsentensä mukaan siinä, että uusi toiminnanjohtaja sai haluamansa yksinoikeuden Paratiisisaarten raha-asioihin viime vuonna.
 Aiemmin tilinkäyttö- ja nimenkirjoitusoikeus oli kahdella johtokunnan jäsenellä, viime loka-marraskuusta lähtien vain uudella toiminnanjohtaja-rahastonhoitajalla.
 Sittemmin yhdistyksen puheenjohtaja ja osa johtokunnasta erosi.
 Vapaaehtoispohjalta toimiva ja muun muassa pyöräkorjaamolla, kahvilatoiminnalla ja matonkudonnalla varansa hankkiva yleishyödyllinen Paratiisisaaret ry. joutuu pohtimaan toimintaansa uudelleen rahojen hävittyä entisen toiminnanjohtajan matkaan.   Terhi Pirilä-Porvali / Yle
 Toiminnanjohtaja otti raha-asiat vastuulleen, kun yhdistyksen pitkäaikainen rahastonhoitaja  Seija Vihinen  luopui vastuutehtävästä. 87-vuotias Vihinen ehti toimia rahastonhoitajana 15 vuotta.
 Hän harmittelee sitä, että yhdistys ei selvittänyt tulokkaan taustoja, kun tämä pestattiin vapaaehtoiseksi toiminnanjohtajaksi.
 – Ihmettelin vähän sitä, että niin nuorella oli aikaa ja halua vapaaehtoistyöhön. Tarkistin häneltä vielä, että kai hän ymmärsi, ettei tästä tehtävästä makseta palkkaa.
 Vihinen kertoo tarjoutuneensa auttamaan seuraajaansa raha-asioiden hoitamisessa, mutta tämä ei kertaakaan kysynyt häneltä apua.
 Vastaavat tapaukset ovat melko harvinaisia
 Yhdistyksissä toimivat henkilöt kavaltavat rahaa järjestöiltään vuosittain. Tapauksia on joka vuosi muutama Keski-Suomessa, mutta kaikki eivät päädy poliisin tietoon saati käräjäoikeuden käsittelyyn, kertoo rikoskomisario Toni Peuha.
 – Tapaukset ovat verrattain harvinaisia, jos ottaa huomioon sen, kuinka paljon tässä maassa on yhdistyksiä.
 Lähes 20 000 euron nappaamiset yhdistysten tileiltä ovat Peuhan mukaan vieläkin harvinaisempia. Sellaista ei tule Keski-Suomessa poliisin tietoon joka vuosi.
 Peuha ei ota vielä kantaa siihen, paljonko Paratiisisaarten tililtä on lopulta viety rahaa ja millä rikosnimikkeellä asiaa mahdollisesti tutkittaisiin. Kyseessä voi olla paitsi kavallus myös esimerkiksi luottamusaseman väärinkäyttö.
 "Hälytyskellojen olisi pitänyt soida aiemmin"
 Paratiisisaarten aktiivit alkoivat epäillä kevään aikana, että yhdistyksen raha-asiat eivät ole oikealla tolalla.
 Hälytyskellojen olisi pitänyt soida jo aiemmin, toteaa nykyinen puheenjohtaja  Antti Pekkanen .
 Asioiden selvittäminen oli hankalaa, sillä toiminnanjohtaja oli ainoa, jolla oli oikeudet käydä katsomassa tilitietoja. Tilitietojen ja kuittien perään kyselleet johtokunnan jäsenet leimattiin hankalaksi, yhdistysväki kertoo.
 Outoihin menettelytapoihin kiinnitti huomiota myös  Sini Kandell , joka tuli talvella yhdistykseen tukityöllistymisjaksolle kuntoutujana.
 Kandellin mukaan toiminnanjohtaja jätti tilittämättä yhdistykselle kertyneitä käteisvaroja. Esimerkiksi vappuna munkkien myynnillä kertynyt 300 euroa päätyi tämän omiin taskuihin.
 Kandell kertoo ottaneensa työvoimaviranomaisiin yhteyttä. Hänen mukaansa toiminnanjohtaja ei huolehtinut myöskään tukityöllistettyjen työnohjauksesta vaan jätti esimerkiksi kahvilatoiminnan kokemattomien työntekijöiden vastuulle.
 Yhdistyksen varoilla ostettu huonekaluja ja bensaa
 Kesäkuun alussa toiminnanjohtaja ilmoitti menevänsä leikkaukseen, eikä häntä ole näkynyt Paratiisisaarten tiloissa Vanhassa pappilassa kesän aikana, yhdistysväki kertoo.
 Toiminnanjohtaja on nyt palauttanut yhdistyksen tietokoneen ja kännykän postin kautta. Ilman niitä asioiden hoito oli kesällä vaikeaa, Sini Kandell kertoo.
 Antti Pekkanen ja uudeksi rahastonhoitajaksi valittu Kandell ovat tällä viikolla käyneet pankissa selvittämässä, mihin yhdistyksen rahat ovat menneet.
 Kandellin mukaan tiliotteista selviää, että toiminnanjohtaja oli alkanut siirtää rahaa omalle tililleen heti saatuaan tilinkäyttöoikeuden.
 Rahoilla on muun muassa ostettu huonekaluja ja bensaa, tehty ostoksia päivittäistavarakaupoissa ja ajettu taksilla, Kandell luettelee. Nainen on maksanut itselleen myös palkkoja, vaikka kyse oli vapaaehtoistyöstä.
 – Yhtenäkin päivänä yhdistyksen tililtä oli nostettu kolme kertaa 500 euroa, Kandell kertoo.
 Hän on laskenut, että tilitietojen perusteella toiminnanjohtaja oli siirtänyt eri tarkoituksiin Paratiisisaarten tililtä pelkästään marras-joulukuussa yhteensä 11 723 euroa. Kesään tultaessa tili tyhjeni kokonaan, eli rahaa sieltä oli hävinnyt yli 18 000 euroa. Saldo oli 14 euroa miinuksella.
 Yhdistys arvelee, että tämän lisäksi nainen on jättänyt tilittämättä useita tuhansia euroja erilaisilla tapahtumilla kerättyjä tuloja.
 "Olen ihan raivoissani"
 Paratiisisaarten väki tuntee tulleensa perusteellisesti huijatuksi.
 Antti Pekkanen on tehnyt asiasta rikosilmoituksen yhdistyksen nimissä. Vaikka rahoja ei saataisi takaisin, yhdistys toivoo, ettei vastaavaa enää tapahtuisi muille.
 Pekkasen mukaan tarkoituksena on jatkaa toimintaa, mutta sitä varten perustetaan ehkä uusi yhdistys.
 Paratiisisaaret keräsi tämän vuoden Säynätsalo-päivillä rittävästi rahaa, että se pystyy maksamaan palkat yhdistykselle kesätyörupeaman tehneille koululaisille.
 Muiden raha-asioiden selvittely jatkuu pitkään.
 – Sanon suoraan, että olen ihan raivoissani, Seija Vihinen toteaa.
 – Tuntuu, että vapaaehtoisten työ on mennyt hukkaan. En jaksa ymmärtää sellaista röyhkeyttä, että viedään vähävaraisilta rahat.

Uusi toiminnanjohtaja vei yhdistyksen rahat – "En jaksa ymmärtää sellaista röyhkeyttä", sanoo 87-vuotias entinen rahastonhoitaja


Summary: Lauttasaari-lehden mukaan seksuaalista häirintää epäillään tapahtuneen Lauttasaaren seurakunnan rippileirillä.

Helsingin seurakunnan nuorten toiminnassa epäillään tapahtuneen seksuaalista häirintää, tiedottaa Helsingin seurakuntayhtymä  Kirkko Helsingissä -julkaisussa.  Seurakunnan mukaan tapauksesta on tehty tutkintapyyntö.
 Helsingin poliisi on aloittanut asiasta esiselvityksen. Siinä selvitetään, onko tapauksessa syytä epäillä rikosta. Epäily tuli ilmi pian erään leirin päättymisen jälkeen.
 Helsingin seurakunta tutkii kaikki häirintäepäilyt.
 – Otamme tapauksen erittäin vakavasti, sillä Helsingin seurakunnilla on nollatoleranssi kaikenlaiseen häirintään. Leireillämme ja kaikessa toiminnassamme pitää voida luottaa siihen, että toimintaamme on turvallista osallistua, sanoo yhtymänjohtaja  Juha Rintamäki  tiedotteessa.
 Seurakunta ja alueen koulu tekevät yhteistyötä nuorten tukemiseksi. Seurakunta on tiedottanut asiasta niitä tahoja, joita tapauksen oletetaan tässä vaiheessa koskettavan.  Lauttasaari-lehden  mukaan kyse on Lauttasaaren seurakunnan rippileiristä.
 – Asia ymmärrettävästi järkyttää nuoria, heidän läheisiään ja myös toiminnan järjestäjiä, Rintamäki sanoo.
 Tapausta selvittää rikoskomisario  Jutta Antikainen  Helsingin poliisilaitokselta. Yle ei tavoittanut Antikaista kommentoimaan asiaa perjantaina.

Rippileirillä epäillään seksuaalista häirintää Helsingissä – "Asia ymmärrettävästi järkyttää", sanoo yhtymänjohtaja


Summary: Geologian tutkimuskeskuksessa Espoossa oppia on saanut toistakymmentä Afganistanissa toimivaa geologia ja geofyysikkoa. Tavoitteena on ollut auttaa heitä maan mittavien mineraalivarantojen kartoittamisessa ja hyödyntämisessä. Kehitysyhteistyöprojekti rutiköyhän maan auttamiseksi on nyt jäissä.

Geologian tutkimuskeskuksen esittelytilassa Espoossa esitellään millaisia geologisia luonnonvaroja meillä on.
 Myös Afganistanissa on kultaa ja joitakin pienimuotoisia kultakaivoksia. Tässä kultajuonne Suomesta. Toni Määttä / Yle
 Ne ovat nähneet myös afganistanilaiset geologit ja geofyysikot, jotka tulivat Suomeen täydentämään tietojaan. Suomen maaperän sijaan heitä kiinnosti enemmän se miten kartoittaa heidän oman maaperänsä rikkauksia.
 – Meillä on ollut pitkä yhteistyö heidän tutkimuskeskuksensa kanssa. Se alkoi jo vuonna 2013. Tarkoituksena on ollut kouluttaa kaivosministeriön alaisen Afghanistan Geological Surveyn geologeja ja geofyysikoita malmivarojen etsintään. Koulutustaso oli tuolloin heillä alhainen, kertoo ryhmäjohtaja  Fredrik Karell  Geologian tutkimuskeskuksesta.
 Tutkimuslaitoksesta tuotiin Suomeen pieni joukko, myös naisia, täydentämään puutteellista osaamistaan.
 – Päätavoitteena on ollut kouluttaa geofysiikan tiimiä, jossa on noin 10–15 henkilöä. Heitä on koulutettu ensin Suomessa siitä miten käytetään laitteita ja miten tehdään tutkimusta. Koulutusta jatkettiin pari vuotta maastossa yhteistyössä Iranin kanssa. Sittemmin he ovat kouluttaneet maastokartoituksessa myös paikallisia opiskelijoitaan, Karell tiivistää.
 Ryhmäjohtaja Fredrik Karell Geologian tutkimuskeskuksesta kävi tapaamassa tuttuja Afganistanissa viimeksi talvella 2020.  Toni Määttä / Yle
 Afganistan olisi voinut rahoittaa kehityksensä mineraalirikkauksilla
 Koulutusprojektin tavoitteena on ollut kouluttaa ihmisiä auttamaan itseään. Rutiköyhässä Afganistanissa suunnattomat rikkaudet piilottelevat maan alla, ja ne ovat käytännössä täysin hyödyntämättä.
 Esimerkiksi  The Diplomatin sivustolla resurssien arvoksi  laskettiin yhdestä kolmeen tuhatta miljardia dollaria.
 – Afganistanissa on paljon kaikkea mitä tarvitaan. Siellä on kuparia, rautaa, litiumia, kobolttia ja harvinaisia maametalleja, joista muualla on kova kysyntä, vakuuttaa Karell.
 Lisäksi maaperästä löytyy muun muassa kultaa, jota huuhdotaan tai kaivetaan esiin pienimuotoisesti. Maaperästä löytyy myös jalokiviä. Afganistanilaisten suuri ylpeydenaihe on etenkin lapislatsuli.
 Afganistanista löytyy myös runsaasti jalokiviä kuten smaragdeja ja rubiineja. Tunnetuin on kuitenkin sinisenä hehkuva lapislatsuli. Toni Määttä / Yle
 – Varsinaista jalokiveä, lapislatsulia, löytyy pohjoisesta. Afganistanin lapislatsulia on löydetty jopa muinaisen Egyptin faaraon Tutankhamonin haudasta, Karell kertoo.
 Maaperästä löytyy myös maakaasua ja öljyä.
 – Afganistan olisi voinut rahoittaa oman kehityksensä mennen tullen, koska siellä on todella merkittävät mineraalit olemassa, sanoo Afganistaniin erikoistunut vieraileva johtava asiantuntija  Olli Ruohomäki  Ulkopoliittisesta instituutista.
 Esiintymät ovat kuitenkin saaneet olla rauhassa, vaikka Venäjä, Yhdysvallat ja Kiina, joka omistaa jo osuuden jättimäisestä kupariesiintymästä, ovat olleet mineraalivarannoista kiinnostuneita.
 Rikkauksien hyödyntämistä on estänyt 40 vuotta kestänyt sota. Näin ollen maasta on puuttunut vakautta ja sitä myöten kaivosten ja tuotantolaitosten perustamiseen tarvittavat investoinnit eli infrastruktuuria, tekniikkaa, energiaa ja tietysti osaamista.
 Suomen lisäksi moni muukin alueella toiminut valtio kuten amerikkalaiset ja saksalaiset ovat tukeneet kaivosministeriötä, jotta he oppisivat itse hallinnoimaan mineraalivaroja ja pystyisivät hankkimaan maahan kaivosinvestointeja.
 "Olen huolissani"
 Työ jäi Talibanien valtaannousun myötä kesken.
 Viimeksi helmikuussa 2020 Afganistanissa käynyt ja tiiviitä yhteyksiä geologeihin pitänyt Karell on miettinyt viime päivinä paljon tuttujaan.
 – Olen ollut huolissani. Kuulin juuri eilen, että he pitävät matalaa profiilia ja ovat olleet vielä turvassa. Osaan en ole tosin saanut yhteyttä. Heillä on siellä erittäin hankala tilanne, Karell sanoo.
 Toiveikkuuttakin on.
 – Me tunnetaan heidät hyvin ja tiedetään, miten he haluavat rakentaa Afganistania jatkossa. Täytyy vaan toivoa, että he jollakin tavalla onnistuvat, Karell sanoo.
 Tästä murikasta saa litiumia, jota tarvitaan sähköautojen akkujen valmistuksessa. Afganistanissa tiedetään olevan tätäkin valtavasti. Toni Määttä / Yle
 Myös Ruohomäki yrittää olla optimistinen.
 – Nämähän ovat asiantuntijoita. Islamilainen emiraatti on julistanut, että he tarvitsevat osaavia työntekijöitä eivätkä lähde heitä vainoamaan. Toki se on hyvin yksilökohtaista eli mikä heidän taustansa on.
 Afganistan on ollut  Suomen suurin kehitysyhteistyöprojekti.  Maata on tuettu kumppaneiden kautta vuosittain noin 30 miljoonalla eurolla. Tuen avulla on geologien koulutuksen lisäksi edistetty muun muassa lasten koulunkäyntiä.
 Esimerkiksi koulua käyviä tyttöjä on yli 3,5 miljoonaa, kun 2000-luvun alussa tytöt eivät päässeet juuri lainkaan kouluun. Peruskoulutuksen opettajistakin lähes 40 prosenttia on naisia.
 Tilanne on nyt heilläkin toinen.
 Lue lisää:  "Sometähdet vetävät huput päälleen" – Taliban ilmoitti islamilaisen oikeuden määräävän naisista Afganistanissa, ja tästä asiantuntijan mukaan on kyse
 – Sanoisin, että ei missään tapauksessa kaikki ole mennyt hukkaan. Esimerkiksi eihän se lukutaito, mikä on saavutettu, ole mihinkään hävinnyt. Kaikki, mikä liittyy lukutaitoon ja ylipäätänsä koulutukseen, kantaa hedelmää myöhemmin, koska se on ihmisten korvien välissä, Ruohomäki sanoo.
 Rikkaudet pysyvät toistaiseksi maan alla
 Jos maan uusi hallinto aikoo asiantuntijoidensa korvien väliin kertynyttä tietoa hyödyntää, niin mahdollisen kaivostoiminnan kehittämisen lisäksi maan taloutta tukevia tulonlähteitä voisi olla muitakin.
 Afganistanilla olisi esimerkiksi potentiaalia tuottaa vesivoimalla sähköä itselle ja jopa myyntiin naapurimaihin. Pitäisi vaan pystyä rakentamaan voimaloita.
 – Haasteena on, että ainakaan länsimaiset toimijat eivät lähde tekemään yhteistyötä islamistisen emiraatin kanssa. Muistelen kyllä, että 90-luvulla talibanien delegaatio kävi Teksasissa neuvottelemassa öljyvarojensa hyödyntämisestä. Näin ne pöydät kääntyvät, Ruohomäki muistelee.
 – Kiinalaisilla on se kupariesiintymä ja tietysti on huolena miten he sen hyödyntävät. Ottavatko huomioon ympäristöasiat ja ihmisoikeudet. Toisaalta Afganistanin kaivosministeriössä ja näillä meidänkin kouluttamilla asiantuntijoilla on koulutuksen myötä ymmärrystä siihen, että nykymaailmassa lopputuotteen eettisyydellä on merkitystä, jotta se menee kaupaksi länsimaisille ostajille, Karell pohtii.
 Satumaiset rikkaudet pysyvät silti piilossa vielä pitkään, koska kehitystyö ei nyt etene maan talousnäkymien synkentyessä entisestään.  Yhdysvallat on jo ilmoittanut jäädyttävänsä  siellä olevat Afganistanin varat. Yhdysvaltalaistileillä on leijonanosa Afganistanin keskuspankin valuuttavaroista ja ääri-islamilaisen Talibanin hallinnossa Afganistan uhkaa jäädä myös ilman luvattuja avustuksia.
 Lue lisää:
 Talibanin Afganistanin rahahanoja suljetaan – paennut keskuspankkijohtaja ennustaa maalleen synkkiä talousnäkymiä ja laajaa maastapakoa
 "Pelko heroiinitsunamin tulemisesta perustuu tietämättömyyteen", sanoo keskusrikospoliisi Talibanin vaikutuksesta huumekauppaan Suomessa
 Suomi jäädytti Afganistanilta avun ja Pelastakaa Lapset painui maan alle – Unicef kertoo kuitenkin saaneensa Talibanilta pyynnön jatkaa toimintaansa
 "Tilanne on kehittynyt dramaattisesti" – avustusjärjestöjen mukaan Afganistan tarvitsee humanitaarista apua välittömästi, pulaa on jopa ruoasta ja vedestä

Köyhä Afganistan sijaitsee satumaisten rikkauksien päällä – Suomi on kouluttanut paikallisia geologeja löytämään esiintymiä sodan keskellä


Summary: Kainuussa nuoremman väestön rokotuskattavuus on muuta maata alhaisempi. Kainuun sote on huolissaan, että myös lapsiin ja nuoriin kohdistetaan väärää ja asiatonta viestintää koronaviruksesta ja rokotteista.

Kainuun sote tuo tulevan viikonlopun Kajaanin Linnanvirta-tapahtumaan pop up -rokotuspisteen, jossa voi käydä ottamassa ensimmäisen koronarokotteen aikaa varaamatta.
 Pop up -rokotuspisteellä pyritään tekemään ensimmäisen rokotuksen ottamisesta helppoa ja edistämään erityisesti nuorten ja nuorten aikuisten rokottamista.
 Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekkka Koukkari  kertoo, että puistojuhlaan rokotuksia on varattu 200 kappaletta. Kaikkiaan yli 12-vuotiaita kainuulaisia on noin 65 000.
 Tällä hetkellä nuorimmasta rokotettavasta ikäryhmästä on ensimmäisen piikin saanut Kainuussa reilut 700 henkilöä. Koukkari arvioi ikäryhmän kooksi noin 3 500 ihmistä.
 Kainuussa nuoremman väestön rokotuskattavuus on muuta maata alhaisempi. Kainuun sote on huolissaan, että myös lapsiin ja nuoriin kohdistetaan väärää ja asiatonta viestintää pandemiasta ja rokotteista.
 Nuoria rokotetaan Kainuussa myös yläasteilla. Esimerkiksi Suomussalmella on rokotuspiste muutamana päivänä liikuntahallilla.

Katso video: Kainuun sote pyrkii kirimään koronarokotuksia kiinni – kainuulaisia houkutellaan ensimmäiselle rokotukselle puistojuhlassa


Summary: Nuorten arvokisoissa Tampereella tehdään kolmen päivän aikana valtavasti pikatestejä. Yhden testin hinta on 20 euroa, eli se maksaa ja vaatii järjestäjiltä muutakin vaivaa.

Nuorten karaten EM-kisoissa tänä viikonloppuna tehdään valtava määrä koronan pikatestejä. Suomessa massapikatestit ovat vielä melko harvinaisia.
 Suomen Karateliitto ja Euroopan Karateliitto siirsivät vuoden 2021 Tampereella pidettävät juniorien ja kadettien sekä 21-vuotiaiden EM-kilpailut helmikuulta elokuulle koronaviruksen takia. Kisat pidetään Hakametsän jäähallissa.

 Kisojen pääsihteeri  Kaj Palenius  sanoo, että koronan pikatestejä tehdään ainakin 1 600 kolmen päivän aikana. Tämä on iso kuluerä, koska yksi testi maksaa 20 euroa.
 Testejä tekevät ovat terveydenhuoltoalan ammattilaisia ja Kaj Paleniuksen mukaan testauksen järjestämiseen tarvittiin luvat.
 Kisapaikalla on myös kaksi lääkäriä, jotka valvovat testien sujuvan protokollan mukaan. Lisäksi on erikseen COVID-protokollapäällikkö.
 Yksi pikatesti maksaa 20 euroa ja niitä tehdään ainakin 1 600.  Marjut Suomi / Yle
 Tiukka ohjeistus on ollut osalle osallistujista Paleniuksen mukaan vaikea. EM-kisoissa on 46 maata mukana, eikä kaikissa koronarajoitukset ole yhtä tiukkoja kuin Suomessa.
 Tähän mennessä kukaan ei kuitenkaan ole kieltäytynyt testistä.
 15-vuotias kilpailija  Nea Lehtinen  Lahdesta kertoo, että järjestelyt kisoissa ovat sujuneet hyvin. Ainoastaan se harmittaa, ettei koko Suomen joukkue ole päässyt kannustamaan.

 Myös painikisoissa testit
 Myös esimerkiksi 15-vuotiaiden painin SM-kisoissa tehdään koronatestit punnituksen yhteydessä. Kisat pidetään Kuortaneella.
 Testin hinta on kutsukirjeen mukaan kymmenen euroa ja se maksetaan osanottomaksun yhteydessä. Testistä vapautuu esittämällä virallisen EU-rokotustodistuksen tai todistuksen puolen vuoden sisällä sairastetusta koronavirustaudista.

Nuorten karaten EM-kisoissa Tampereella tehdään ainakin 1 600 koronan pikatestiä – testejä aletaan tehdä myös muissa kisoissa


Summary: Aluehallintoviranomaisen yleisötilaisuuksien rajoitukset astuivat tänään voimaan pääkaupunkiseudulla, mutta rikosilmoituksia rikkureista tuskin tehdään. Poliisilla on parempaakin tekemistä kuin vahtia kulttuuritätien wc-järjestelyjä, kulttuuritoimituksen päällikkö Satu Nurmio kirjoittaa.

Viikko sitten perjantaina Kansallisooppera kertoi  Ylen jutussa , että aluehallintoviranomaisten toivomia katsomolohkoja ei tulla oopperan kauden avajaisissa näkemään. Samaan aikaan isot teatterit vaikenivat suunnitelmistaan koronarajoitusten suhteen – eittämättä siksi, että taustalla koetettiin saada aikaan päätöstä rajoitusten höllentämisestä.
 Espoon kaupunginteatterin johtaja  paljastikin, mistä oli kyse : suurten teattereiden ja oopperan johto olivat yhdessä ilmoittaneet kulttuuriministerille, että mikäli mikään ei muutu, he vetävät omat tulkintansa rajoituksista. Oopperalle tämä tarkoitti sitä, että katsomon eri osia varten ei järjestetä erillisiä vessoja, palveluja tai sisäänkäyntejä, sillä niiden toteuttaminen olisi  oopperan mukaan ollut mahdotonta . Kahden metrin turvavälit päätettiin kuitenkin toteuttaa.
 Ooppera oli ensimmäinen kulttuurilaitos, jolla on suuri syksyn ensi-ilta isojen rajoitusten keskellä. Se otti kapinaviitan harteilleen, koska pystyy siihen. Tuskinpa suuri yleisö paheksuu, jos 1 300 hengen salissa on 300 enimmäkseen kahden rokotuksen saanutta katsojaa. Ihmiset istuvat paikoillaan turvaväleillä ja maskit päässä. Asetelma olisi toinen, jos kyse olisi 300 parikymppisen teknobileistä (ja niin  on ollutkin ). Ooppera saa valtaosan rahoituksestaan valtiolta ja voi siksi ottaa riskejä enemmän kuin yksityiset pienet toimijat.
 Sitten alkoi silakanpaisto, kumpi väistyy ensin, rajoitukset vai oopperan ensi-ilta. Oopperan johdossa luotettiin, että hallitus paimentaa ohjauskirjeellä aluehallintoviranomaista ennen perjantaita.
 – Hallitus kuitenkin hyvin selkeästi lupasi, että lievennyksiä on tulossa ja me odotamme, että ne tulevat tällä viikolla, oopperan taiteellinen johtaja  Lilli Paasikivi  sanoi  Ylelle .
 Myös kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.)  lupaili jo viikko sitten perjantaina , että hallitus aikoo ohjeistaa aluehallintoviranomaisia luopumaan kahden metrin turvaväleistä. Näin kävikin, torstaina illansuussa, mutta avit ilmoittivat jo keskiviikkona, että muutoksia ei viikonlopuksi tehdä, vaikka uusia ohjeita tulisikin.
 Oleellista on, että ohjeet ovat vain suosituksia. Aluehallintoviranomainen lopulta päättää, mitä se ohjeille tekee. Tällä viikolla avi pyyhki  lasten ja nuorten harrastusten suhteen  ohjauskirjeellä vain pöytää. Viranomainen tulkitsee lakia ja tekee päätöksiä virkavastuulla.
 Ylen tietojen mukaan asiaa määrittävään tartuntatautilakiin ei viime viikolla ollut vielä valmisteilla mitään muutosta. Kuinka pitkään hallitus siis vain vetoaa ohjeisiin eikä käynnistä tartuntatautilain muutosta?
 Tänään astuivat voimaan tiukemmat rajoitukset yleisötilaisuuksissa, vaikka ooppera toivoi muuta. Ooppera joutui myös ennakkotarkastuksen kohteeksi. Sen järjestelyt todettiin kuitenkin riittäviksi. Oleellista oli se, että ooppera pystyi porrastamaan yleisön liikkumisen tiloissa – ilman että uhattuja bajamajoja tarvitsi pystyttää käytäville.  Ylen Ykkösaamussa  vieraillut  Gita Kadambi  vähätteli kapinaretoriikkaa ja vetosi pikemminkin yhteistyöhön viranomaisten kanssa.
 Ooppera avaa kautensa omalla tulkinnallaan järjestelyistä ja tämä tulkinta riittää viranomaisille. Onko muidenkin kulttuurilaitosten nyt siis vedettävä omat johtopäätöksensä ja luotettava siihen, että poliisilla on parempaakin tekemistä kuin vahtia kulttuuritätien wc-järjestelyjä?
 Lue lisää :
 Koronarajoitusten tiukkeneminen vei Kansallisoopperalta jalat alta – kausi avataan kahden metrin turvaväleillä
 Kansallisoopperan kapinaesityksen järjestelyt saivatkin tarkastuksessa hyväksytyn leiman – iso tila ja yleisön porrastaminen riittivät viranomaisille
 Kansallisooppera avaa tänään ovensa keskellä väittelyä koronarajoituksista – Tällainen on itse teos, jonka ohjaaja on kiitetty ja kiistelty
 Ministeriö ohjeistaa: kahden metrin turvaväleistä voi luopua pienen riskin yleisötilaisuuksissa
 Vastustusta herättäneet yleisörajoitukset astuvat voimaan perjantaina: Kansallisteatteri noudattaa niitä, Kansallisooppera kapinoi

Analyysi: Ooppera voi kantaa koronakapinaviittaa – asetelma olisi toinen, jos kyse olisi parikymppisten teknobileistä


Summary: Tila-auto ajoi mereen Helsingin Eteläsatamassa Kauppatorin läheisyydessä torstai-iltana kyydissään kuusi henkilöä. He pelastuivat välittömästi mereen hypänneiden siviilien ja poliisin ansiosta.

Vanhempi konstaapeli  Teemu Heikkilä  Helsingin poliisilaitokselta oli torstai-iltana partioimassa kollegansa kanssa tavalliseen tapaan, kun hän huomasi valkoisen tila-auton molskahtavan mereen Vanhan kauppahallin takana.
 Poliisipartio ajoi nopeasti Vironaltaaksi sanotun merialueen viereen. Pinnalla kelluvan auton ikkunoista kiipesi ulos lapsia ja aikuisia. Auto oli ajanut veteen Kauppatorin puolelta.
 Partionjohtajana toiminut Heikkilä tarttui välittömästi toimeen huomatessaan ihmiset hengen hädässä.
 – Riisuin varustevyön, liivit ja haalarit pois päältä, jotta en itse uppoa mereen. Tiesin, että olen hyvä uimari, Heikkilä kertaa tapahtumia.
 Vedessä perhettä auttamassa oli jo kaksi paikan lähellä ollutta siviiliä. Autossa oli kaksi aikuista sekä neljä heidän lastaan, joista kaksi oli alakouluikäisiä, yksi teini-ikäinen ja yksi täysi-ikäinen.
 Kun kaikki olivat päässeet autosta ulos, pelastajat varmistivat, etteivät he vajoa pinnan alle.
 – Siellä oli pieniä lapsia. Emme tienneet, mikä heidän uimataitonsa on. Rupesimme etsimään kaikille jotain, josta pitää kiinni.
 Paikalle saapui roskienkeruuvene Roska-Roope, josta heitettiin uimareille rengas.
 Perheen rouvan kanssa vedessä ui mäyräkoira. Heikkilä nosti koiran veneeseen, mutta rouva ei päässyt kyytiin laidan yli.
 Lopulta hänet saatiin veneeseen sen takaosan portaiden kautta. Myös muut perheen jäsenet pääsivät veneeseen turvaan.
 Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa fyysisesti, mutta autossa olleet vaikuttivat Heikkilän mukaan erittäin järkyttyneiltä. Vielä ei ole tarkempaa tietoa, miksi auto ajautui mereen.

 Heikkilä on työskennellyt poliisina Helsingissä vuodesta 2008.
 – Tämä oli poikkeuksellinen tilanne itsellenikin. Aiemmin on tullut vastaan lähinnä yksittäisiä mereen pudonneita pelastettavia.
 Merivartioston sukeltajat tarkistivat lopuksi alueen.
 Tapauksesta on tehty rikosilmoitus, mutta Heikkilä ei kommentoi rikosilmoitusta tarkemmin. Poliisi selvittää tapahtumien kulkua.

Auto putosi mereen perhe kyydissään Helsingin Kauppatorilla – ohi kulkenut poliisi kertoo, miten syöksyi veteen: "Siellä oli pieniä lapsia"


Summary: YK-raportti varoittaa, että Taliban etsii yhä suuremmalla voimalla Yhdysvaltain ja sotilasliitto Naton kanssa työskennelleitä afganistanilaisia. Suomalaisten kanssa työskennellyt tulkki piilottelee perheestään erossa, jotta heille ei koituisi vaaraa.

Kabulissa vallitsee tällä hetkellä suuri epätietoisuus ja kaaos. Äärijärjestö Taliban on aloittanut esimerkiksi länsimaiden kanssa työskennelleiden etsinnät.
 – Etsinnät tapahtuvat kaikessa hiljaisuudessa aamunkoitteessa tai yöllä,  Ali  kertoo.
 Ali työskenteli 2000-luvun alkupuolella tulkkina CIMIC-operaation suomalaisrauhanturvaajille.
 Tässä jutussa käytämme miehestä nimeä Ali hänen turvallisuutensa vuoksi. Se ei ole miehen oikea nimi, mutta nimen kertominen voisi asettaa miehen ja tämän perheen vaaraan.
 Äärijärjestö Taliban marssi reilun 4 miljoonan ihmisen Kabuliin sunnuntaina. Harva osasi odottaa  pääkaupungin salamavaltausta .
 Talibanin nopea eteneminen tuli myös Alille yllätyksenä. Miehen mukaan sunnuntaina tilanne Kabulissa oli vielä rauhallinen.
 – Ensimmäisenä päivänä ei ilmennyt paljoa ongelmia, mutta sitten tilanne muuttui, Ali kertoo Ylelle Whatsapp-viestissä.
 Naiset katosivat katukuvasta, kotietsinnät alkoivat
 Kabulin alueella esimerkiksi naiset ovat kadonneet katukuvasta, ruuan hinta nousee tunti tunnilta, sillä ruokatoimitukset maahan ovat loppuneet, Ali kertaa viime päivien tapahtumia.
 Kabulissa useiden kauneussalonkien mainoskuvat on maalattu piiloon tai töhritty viime päivinä. Kuva Kabulista 20. elokuuta.  Stringer / EPA
 Mies ei tällä hetkellä ole perheensä luona, sillä se voisi vaarantaa hänen perheensä turvallisuuden.
 – En tiedä, mitä perheelleni tapahtuisi, jos he (Taliban) löytäisivät minut perheeni luota.
 Äärijärjestö on vakuuttanut, että se ei aio kostaa länsimaille työskennelleille.
 Julkisuuteen torstaina vuodettu  YK-raportti kertoo  toista tarinaa. Sen mukaan Taliban ottaa kohteekseen myös etsimiensä ihmisten perheet ja rankaisee näitä šaria-lain varjolla.
 Raportin mukaan suurimmassa vaarassa ovat ihmiset, joilla on ollut keskeinen rooli Afganistanin asevoimissa, poliisissa ja tiedusteluyksiköissä.
 Alin mukaan vaara ei rajoitu vain keskeisissä rooleissa toimineisiin. Hän kokee oman ja perheensä hengen uhatuksi.
 – Kaikki jotka työskentelivät ulkomaalaisille ovat vaarassa, Ali sanoo.
 Kabulin kenttä ainoita reittejä ulos maasta
 Ali on vuosien saatossa matkustanut ympäri maailmaa. Hän on kuitenkin halunnut jäädä Afganistaniin rakentamaan synnyinmaansa tulevaisuutta.
 Afganistanin tulevaisuus näyttää synkältä. Samaa ajattelee Ali omasta ja perheensä tulevaisuudesta. Ali perheineen ei kuulu  niiden 170 ihmisen joukkoon , jotka Suomi on aikeissa evakuoida maasta.
 Vaikka Ali perheineen saisikin evakuointiluvan, tie Kabulin Hamid Karzain kansainväliselle lentokentälle on riskialtis.
 Vuorten ympäröimässä Kabulissa Hamid Karzainin lentokenttä on ainoita reittejä pois kaupungista.
 Viime päivät lentokenttä ja sen lähialue on ollut täydessä kaaoksessa. Lisäksi Taliban on sijoittanut useita tarkastuspisteitä matkalle kohti kenttää. Perjantaina saksalaista siviiliä ammuttiin, kun hän oli matkalla Kabulin lentoasemalle evakuointia varten.
 Lue myös:
 Päivittyvä Afganistan-seuranta
 EU:lla on heikosti keinoja vaikuttaa Afganistanin kriisiin ja evakuointeihin – unioni yrittää luoda nopeasti yhteyttä Taliban-hallintoon
 Talibanin Afganistanin rahahanoja suljetaan – paennut keskuspankkijohtaja ennustaa maalleen synkkiä talousnäkymiä ja laajaa maastapakoa
 Perhe taivutteli suomalaisen Zahra Karimyn, 18, lähtemään Afganistanista juuri ajoissa: "Punaisella passilla voi päästä pois"
 USA käytti kymmeniä miljardeja dollareita sotakalustoon Afganistanissa, sitten korttitalo romahti – nyt Taliban hyötyy valtavasta asearsenaalista
 Nopeita iskuja, kaupunkien eristämistä ja pelkojen hyödyntämistä – Kartat näyttävät, kuinka Taliban sai koko Afganistanin haltuunsa
 Kirjeenvaihtajalta: Biden oikeasti jätti Afganistanin – kovalla ja kyynisellä tavalla

Taliban etsii yhä kiivaammin länsimaille työskennelleitä – "Kaikki ovat vaarassa", kertoo Suomen rauhanturvaajien tulkkina työskennellyt mies Ylelle


Summary: Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan säännöllisen sähköntuotannon aloittaminen siirtyy jälleen kolmella kuukaudella. Turbiinin huolto ja tarkastustoimet vievät aikaa.

Olkiluoto kolmosen säännöllinen sähköntuotanto käynnistyy näillä näkymin kesäkuussa 2022. Aikataulua on siirretty moneen kertaan, viimeksi vajaa kuukausi sitten.
 Teollisuuden Voima Oyj kertoo saaneensa laitostoimittaja Areva-Siemens konsortiolta tiedon, jonka mukaan aikataulu viivästyy kolmella kuukaudella aiemmin ilmoitetusta, koska turbiinille toteutettavaan huoltoon ja tarkastustoimenpiteisiin kuluu suunniteltua enemmän aikaa.
 – Turbiinilla toteutettujen tarkastustoimenpiteiden pohjalta laitostoimittaja on päättänyt laajentaa huoltoa niin, että kaikki kolme matalapaineturbiinia tarkastetaan, Teollisuuden Voiman tiedotteessa kerrotaan.
 Näillä näkymin OL3-laitosyksikön reaktori käynnistetään tammikuussa 2022, sähköntuotanto aloitetaan helmikuussa 2022 ja säännöllinen sähköntuotanto kesäkuussa 2022.
 Kolmosreaktorin valmistuminen on viivästynyt useasti  yli vuosikymmenen ajan.  Laitoksen piti alun perin valmistua Eurajoelle jo vuonna 2009.
 Lue lisää:
 Olkiluoto kolmonen viivästyy kuukaudella – turbiini vaatii ylimääräistä tarkistusta
 STUK antoi Olkiluoto 3:lle latausluvan – uuden ydinvoimalan käynnistys lähestyy

Olkiluoto kolmonen viivästyy taas – turbiinin huolto kestää odotettua pidempään


Summary: Kansainväliset joukot hallitsevat Afganistanin pääkaupungin Kabulin lentokentän portteja. Niiden ulkopuolella alkaa kuitenkin Talibanin valta. Varsinkin afganistanilaisten evakuoiminen sieltä käy päivä päivältä vaikeammaksi.

Suomalaisilla virkamiehillä ja sotilailla on edessään erittäin vaativa tehtävä Afganistanista evakuoitavien ihmisten löytämisessä.
 Pelastettavat henkilöt on listattu ja ulkoministeriö on ollut heihin yhteydessä. Heitä on kuitenkin vaikeaa saada oikeaan aikaan Kabulin kansainväliselle lentoasemalle.
 Suomi on päättänyt lähettää kymmeniä sotilaita turvaamaan evakuointeja Kabulissa. Lentoasemalla työskentelee jo tällä hetkellä viisi ulkoministeriön virkamiestä auttamassa ihmisiä pääsemään lennoille. Sotilaita tarvitaan tukemaan virkamiesten työtä.
 Puolustusministeriöstä kerrottiin jo perjantaina päivällä, että suomalaisjoukot ovat nopeassa lähtövalmiudessa siirtymään lähemmäksi Kabulia. Tehtävää ei voitu kuitenkaan aloittaa  ennen tasavallan presidentin päätöstä .
 Yhdysvallat hallitsee portteja, mutta heti ulkona alkaa Talibanin valta
 Kabulin lentoaseman sisäänkäynnit ovat Yhdysvaltojen ja muiden maiden joukkojen hallinnassa. Islamistit hallitsevat kuitenkin kaikkia reittejä lentokentälle. Lennoille pyrkivien on päästävä läpi useista Talibanin tarkastuspisteistä.
 Toistaiseksi ulkomaiden kansalaisten pääsyä ei ole estetty. Kentälle pyrkiviä afganistanilaisia on sen sijaan  mediatietojen perusteella käännytetty, hakattu ja jopa ammuttu .
 Ulkoministeriön mukaan evakuointilennoille pyrkivien on tällä hetkellä erittäin vaikea päästä läpi lentoasemalle. Tämä johtuu siitä, että lentoaseman sisäänkäynnit ovat ruuhkautuneet pahoin.
 Puolustusministeriön apulaisosastopäällikkö  Janne Kuuselan  mukaan lentoaseman porteista pääsee läpi yhdysvaltalaisten joukkojen järjestämien aikaikkunoiden puitteissa.
 – Kullekin kansallisuudelle on järjestetty portille tiettyjä aikaikkunoita koota ihmisiä ja ohjata heitä eteenpäin. Tämä on niitä tilanteita, joissa Puolustusvoimien henkilöstö olisi suojaamassa virkamiehiä, Kuusela sanoo.
 Aikaikkunat koskevat etenkin evakuoitavia Afganistanin kansalaisia, joilla ei ole matkustusasiakirjoja. Kuuselan mukaan Suomen kansalaisilla on periaatteessa pääsy sekä Talibanin tarkastuspisteiden että lentoaseman portin läpi.
 – Kabulin lentokentän aitauksen sisällä on hyvinkin turvallista ja vakaata työskennellä. Mutta kun mennään porttien ulkopuolelle, samanlaista suojaa ei enää ole. Onneksi sielläkin tilanne on hieman rauhoittunut viime päivinä.
 Lentoasemalta on noin neljän kilometrin mittainen suora tie kohti aluetta, jolla sijaitsevat muun muassa Yhdysvaltain ja Suomen suurlähetystöt. New York Timesin mukaan tie  on ollut tukossa useiden kilometrien matkalta . Lentoasemalle pyrkiviä ihmisiä on leiriytynyt teiden varsille, mutta pahin ruuhka ja kaaos on ollut lähellä pääportteja.

 Näin muiden maiden joukot toimivat Kabulissa
 Suomen lähettämille joukoille annetaan oikeudet toimia ainoastaan lentoasemalla ja sen välittömässä läheisyydessä. Samanlaisin valtuuksin operoivat muun muassa Yhdysvaltain ja Saksan sotilaat.
 Vertailun vuoksi esimerkiksi  Britannian ja Ranskan joukoilla on lupa liikkua myös muualla  Kabulissa pelastamassa jumiin jääneitä kansalaisia. Saksalla puolestaan liikkuu kaupungissa yhteyshenkilöitä, joiden tehtävänä on etsiä evakuoitavat ihmiset ja johdattaa heidät kentälle.
 – Heidän on etsittävä neulaa heinäsuovasta. Sen jälkeen täytyy vielä päästä ihmismassojen läpi kentän sisäpuoliselle alueelle, Saksan puolustusvoimien kenraali  kuvasi BR24-radio- ja televisioyhtiölle.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoi perjantaina, että tämänhetkisen tilannekuvan perusteella Taliban ei uhkaa lentoasemalla olevia ulkomaalaisia joukkoja. Väkivallan leimahtamisen riski on kuitenkin todella suuri.
 Esimerkiksi yhdysvaltalaisten joukkojen kerrotaan  ampuneen kentällä kaksi aseistettua miestä  aiemmin tällä viikolla. Myös alueelta kuvatuissa videoissa kuuluu ja näkyy jatkuvasti ammuskelua.
 Toistaiseksi on sekä Yhdysvaltojen että Talibanin etu, että Kabulissa vallitsee edes jonkinlainen järjestys.
 – Talibanin intresseissä on säilyttää dollarivirta Afganistanin talouteen ja toisaalta [presidentti Joe] Biden on sanonut USA:n reagoivan rajusti, jos ihmisiä kuolee, Ulkopoliittisen instituutin (UPI) johtava tutkija  Charly Salonius-Pasternak  sanoi  Ylen A-studiossa  keskiviikkona.
 Keitä Suomi lähettää tehtävään?
 Valtioneuvoston selonteon mukaan operaation käytettäväksi suunnitellut sotilaat olisivat kaikki Puolustusvoimien palkattua henkilökuntaa. Osa heistä on palvellut Afganistanin kriisinhallintaoperaatiossa aiemmin. Joukot olisivat aseistettuja ja heillä olisi myös oikeus käyttää voimakeinoja itsepuolustukseksi. Yksikkö toimisi kansallisessa johdossa, mutta yhteistyössä muiden maiden henkilöstön kanssa.
 UPIn Charly Salonius-Pasternak arvioi Ylen erikoislähetyksessä perjantaina, millaiset joukot voisivat tulla kysymykseen. Hänen mukaansa yksikön tulisi olla sellainen, jolla on kokemusta Afganistanista ja toistensa kanssa toimimisesta ja joka on heti valmis lähtöön.
 – Näitä on Suomessa yksi tai kaksi. Oma veikkaukseni on, että puhutaan suomalaisista erikoisjääkäreistä, Salonius-Pasternak sanoi.
 Erikoisjääkärit ovat Puolustusvoimien Utin jääkärirykmentissä koulutettava erikoisjoukko. He ovat  osallistuneet kriisinhallintaoperaatioon Afganistanissa aiemminkin . Heillä on käytössään muun muassa  NATO-yhteensopiva aseistus .
 Puolustusministeriö ei kerro, mistä joukko-osastosta on kyse.
 – Olemme vain todenneet, että he ovat kokeneita, Puolustusvoimien kantahenkilökuntaan kuuluvia henkilöitä, apulaisosastopäällikkö Janne Kuusela sanoo.
 Myös osa muista valtioista on uskonut Afganistanin-tehtävän nimenomaan eliittijoukoille. Esimerkiksi Sveitsi on lähettänyt Kabuliin sotilaita  vaarallisiin tehtäviin erikoistuneesta erillisosastosta , jolla on kokemusta muun muassa maan lähetystön turvaamisesta Libyan sisällissodassa.
 Suomalaisilla joukoilla ei ole tiettävästi ollut vastaavaa tehtävää aiemmin ulkomailla.

 "Seuraa vaikeita valintatilanteita"
 Tehtävällä on erittäin kova kiire. Valtioneuvoston selonteon mukaan operaation arvioitu kesto on yksi kuukausi, mutta käytännössä aikaa on paljon vähemmän.
 Evakuoinnit toteutetaan Kabulin lentokentän kautta, jonka turvallisuudesta vastaa tällä hetkellä lähinnä Yhdysvallat. Tähän asti Yhdysvallat on pitänyt operaation takarajana elokuun loppua,  joskin päätös voi vielä muuttua .
 Lisäksi Taliban on kiristänyt otettaan epäluotettavina pitämiinsä kansalaisiin. YK:n raportin mukaan islamistit etsivät  Yhdysvaltojen tai NATOn kanssa työskennelleitä ihmisiä  jo ovelta ovelle.
 Salonius-Pasternakin mielestä on ymmärrettävää, että Suomen lähettämien sotilaiden tehtävä rajataan lentoasemalle ja sen välittömään läheisyyteen. Koska sotilaita on vähän, he eivät pysty toteuttamaan samankaltaisia operaatioita kuin isompien maiden lähettämät yksiköt.
 Edes Yhdysvallat, jolla oli Kabulissa pari päivää sitten 4 500 sotilasta, ei ole halunnut laajentaa operaatiota lentoaseman ulkopuolelle.
 – Riskien näkökulmasta on ymmärrettävää, että näin toimitaan. Varmasti siitä seuraa vaikeita valintatilanteita, kuten että lähdetäänkö jotakin porttien ulkopuolella olevaa henkilöä hakemaan.
 Afganistanissa on noin 60 Suomen konsuliapua tarvitsevaa henkilöä. Näiden lisäksi Suomi on päättänyt evakuoida enintään 170 afganistanilaista, jotka ovat työskennelleet Suomelle, EU:lle tai Natolle.
 Perjantaina päivällä Afganistanista oli saatu evakuoitua 49 Suomen kansalaista tai pysyvän oleskeluluvan Suomesta saanutta Afganistanin kansalaista.
 Kello 19:55 juttuun korjattu tieto Kabulin lentokentällä työskentelevien virkamiesten määrä kahdesta viideksi.

Suomalaisia odottaa Kabulissa kilpajuoksu aikaa vastaan: "Heidän on etsittävä neulaa heinäsuovasta"


Summary: Noutajan puute metsällä aiheuttaa haavakoita ja kärsimystä linnuille. Eläinsuojeluyhdistyksen mielestä noutajan käyttö lintumetsällä pitäisi olla pakollista.

Vajaan vuoden ikäinen Roihu ponnistaa iloisesti ulos takakontista ja ryntää  Antti Tahvanaisen  jalkoihin. Noutajakoira ja metsästäjä tapasivat netin noutajakoirapörssin avulla ensimmäisen kerran vasta muutama viikko sitten.
 – Koira on ehdoton kaveri metsällä. Koiraa on kiva seurata, ja välttyy haavakoilta. Kyllä se metsästäjästä pahalta tuntuu, jos haavoittunut lintu jää löytymättä.
 Noutajakoiran käyttäminen metsällä onkin eläinsuojeluteko. Ilman koiraa on hankala löytää alas ammuttua lintua. Mikäli lintu haavoittuu ja jää löytymättä, se voi kärsiä ja jäädä kitumaan.
 Ruotsissa koiran käyttö on metsästysasetuksella säädetty pakolliseksi vesilintu-, hanhi- ja sepelkyyhkyjahdissa.
 Suomessa koiran käyttöä lintumetsällä suosittelevat Metsästäjäliitto ja Eläinsuojeluyhdistys.
 – Paikantavan, jäljittävän tai noutavan metsästyskoiran käyttäminen haavoittuneiden eläinten löytämiseksi tulisi olla pakollista. Lintujen metsästys aiheuttaa väistämättä haavakoita, mutta niiden määrää voidaan merkittävästi vähentää koiran avulla, toteaa Suomen eläinsuojeluyhdistyksen, SEY:n toiminnanjohtaja  Maria Lindqvist.
 SEY:n näkemyksen mukaan haavakoita välttääkseen haulikolla ei koskaan tulisi ampua parveen, vaan olisi varmistuttava siitä, että kaikki ammuttavat eläimet ovat osumakuvion sisällä.
 Roihu on tärkeä jahtikaveri Antti Tahvanaiselle ja Taneli Makkoselle, joilla ei ole omaa noutajakoiraa lintumetsälle. Heikki Haapalainen / Yle
 Haavakoiden määrästä ei ole tarkkaa tietoa
 Varmaa tietoa siitä, miten paljon lintuja jäisi löytämättä tai haavakoita kärsimään, ei ole.
 Kokenut koiraharrastaja ja kultaisennoutajan omistaja  Minna Siitonen  tietää, että suurin osa linnuista jäisi kadoksiin ilman koiraa etenkin peitteisessä maastossa.
 Muutama yksittäinen lintu voi jäädä löytymättä, vaikka koira olisikin apuna.
 – Roihu löytää melkein aina. Mutta jos paljain silmin pitäisi etsiä, jäisi suurin osa peitteiseen maastoon pudonneista sinne, arvioi hakkuuaukkoa katseleva Siitonen.
 Samaa mieltä on outokumpulainen metsästäjä  Antti Tahvanainen .
 – Oma arvioni on, että jopa puolet linnuista jäisi maastoon ilman noutavaa koiraa.
 Haavakoiden määrää on pyritty selvittämään lukuisissa tutkimuksissa.
 – Silti todellista lukua on hyvin vaikea arvioida, mikä johtuu muun muassa vaihtelevista tutkimusmenetelmistä, toteaa SEY:n Maria Lindqvist.
 Eri tutkimusten mukaan haavakoiden määrä vaihtelee.
 Esimerkiksi eläinten hyvinvointia edistävän järjestön RSPCA:n (Recreational hunting and animal welfare) tietojen mukaan eurooppalaisissa tutkimuksissa on havaittu, että hanhista 28–62 prosentilla on elimistössään koteloituneita hauleja ja sukeltajista 25–35 prosentilla.
 Suomessa kyyhkyjahti alkoi 10. elokuuta. Sorsanmetsästys käynnistyi tänään perjantaina kello 12.
 Metsällä käyminen on Minna Siitoselle ja Roihulle yhteinen harrastus, jossa emäntä ohjaa ja koira noutaa.  Heikki Haapalainen / Yle
 Yksi ratkaisu on sosiaalisen median noutajakoirapörssi
 Suomessa koiran kanssa metsästämiseen on pitkät perinteet. Kulttuurista kertoo se, että metsästyksessä käytetään montaa eri rotua. Vuosittain metsällä käy yli 80 000 koiraa.
 Suurin osa metsästää koiran kanssa, mutta eivät kaikki.
 – Tuntuma on, että koiran käyttö on lisääntymään päin. Noutajakoiraharrastus on myötätuulessa ja sitä kautta metsästyksen pariin on tullut lisää metsästäjiä ja koiria, toteaa  Ere Grenfors , joka toimii Metästäjäliitossa luonnon- ja riistanhoitopäällikkönä.
 Osa metsästäjistä lähtee lintujahtiin ilman koiraa, koska sellaista ei ole saatavilla.
 – Kaikilla ei ole yksinkertaisesti mahdollista ottaa sitä koiraa, voi olla allergioita ja pieniä lapsia. Koira vie kuitenkin niin paljon aikaa, tietää Antti Tahvanainen.
 Yksi ratkaisu tähän on Suomen Noutajakoirajärjestön tarjoama Noutajapörssi, joka yhdistää koirattomat metsästäjät ja noutajat ohjaajineen netin treffipalvelujen tapaan.
 Jo seitsemättä kautta Facebookissa toimiva palvelu on Suomen noutajakoirajärjestön mukaan tuonut yhteen jo lähes 3 000 koiranohjaajaa ja metsästäjää, jotka aktiivisesti tarjoavat ja etsivät apua jahteihin.
 Pohjois-Karjalassa Outokummun Viuruniemessä metsästävä Tahvanainen ei halunnut lähteä lintujahtiin ilman koiraa. Vasta 11 kuukauden ikäinen noutajakaveri löytyi onneksi netin kautta.
 – Meillä on mennyt tosi hyvin Roihun kanssa. En olisi itsekään uskonut, että noin nuori koira toimii noin kellonvarmasti. Ihan huippu kaveri on ollut mukana.
 Roihun omistajalla Minna Siitosella on metsästyskortti, mutta ei asetta eikä intoa ampua.
 – Koiran ohjaaminen riittää minulle. Roihu saa metsällä kokemusta ja pääsee toteuttamaan sitä alkuperäistä viettiä, mihin se on syntynyt.
 Aiheesta voi keskustella 21.8.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue lisää:
 Vesilintujen, karhun, metsähanhen ja kanadanmajavan metsästys alkaa – Poliisi valvoo tehostetusti aloitusviikonloppua
 Yleistenkin sorsalajien metsästykseen toivotaan malttia alkavalla kaudella – Haapanasta tehtävä tänäkin syksynä saalisilmoitus
 Koiran kanssa metsästämään? Tänä syksynä suden kohtaaminen on todennäköisempää kuin aiemmin, eivätkä susipannat toimi

Koiraton lintumetsästäjä voi aiheuttaa turhaa kärsimystä linnuille – avuksi on otettu noutajien "treffipalvelu"


Summary: Ohjauskirjeillä hallituksen ministerit haluavat ilmaista huolensa lapsista ja nuorista. Toivottuja poliittisia irtopisteitä niistä tuskin heruu, sillä kirjeiden painoarvo näyttää jäävän nollaan.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) piti viime viikolla tiedotustilaisuuden, jossa viraston ylijohtaja  Merja Ekqvist  kertoi tilojen, kuten liikuntahallien, koronarajoitusten kiristyvän tilapäisesti pääkaupunkiseudulla tänään eli 20. elokuuta alkaen.
 Rajoituksen sisältö kuuluu ytimekkäästi näin: sisätiloissa saisi olla maksimissaan 25 henkeä kerrallaan, eikä alle kahden metrin lähikontakteja saisi tulla.  Rajoitukset  koskisivat kaikenikäisiä.
 – Toivotaan, että tällä pystytään väljentämään kohtaamistiloja ja -tilaisuuksia, jotta tartuntoja ei pääsisi syntymään, Ekqvist lisäsi 12. elokuuta pidetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Siis  väljentämään  kohtaamistiloja, ei sulkemaan niitä.
 Se, että tiloja ei suljettaisi, meni kuitenkin valtaosalta ohi, koska tätä ei missään kohtaa sanottu suoraan.
 Tiedotustilaisuudessa ei viitattu myöskään siihen, miten voisi käytännössä olla mahdollista pitää 25 jalkapallon kimpussa vipeltävää esikouluikäistä parin metrin päässä toisistaan.
 Seurauksena tehtiin laajasti virheellinen tulkinta, että muun muassa liikuntapaikat menisivät käytännössä kiinni – myös lasten ja nuorten harrastuspaikat.
 Lue myös:  Avi: Kaikki sisäharrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni
 Sitä seuranneen draaman päärooleissa oli raivostuneita kansalaisia, lapsista ja nuorista  huolestuneita ministereitä , poliitikkojen lausunnoista hämmentyneitä avin virkamiehiä sekä media lisäämässä vettä myllyyn.
 "Harrastuskiellosta" tuohtuneet ministerit  lupasivat heti ohjata  avia niin, että rajoitukset eivät koskisi lapsia ja nuoria.
 Lue myös:  Pääministeri Marin uskoo alueiden muuttavan tulkintansa lasten harrastusjupakassa
 Sosiaali- ja terveysministeriö antoi kaksi ohjauskirjettä.
 Hässäkän lopputulemana avin päätös tuli silti voimaan tänään perjantaina – monien käänteiden, kuten sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirjeen jälkeen – tismalleen siinä muodossa kuin avi alun perin tiedotustilaisuudessa kertoi.
 Mitä tästä oikein pitäisi ajatella? Avi joutui syntipukin rooliin, mutta onko tässä edes konnaa?
 Poliitikot haistoivat mahdollisuuden – avi pysyi tiukkana
 Ensimmäisen, tiistaina 17. elokuuta päivätyn ohjauskirjeen viesti on, että  lapsiin ja nuoriin kohdistuvia  rajoitustoimia pyrittäisin välttämään. Niitä pitäisi käyttää viimesijaisesti vasta, jos se on aivan välttämätöntä.
 Toisin sanoen: kahden metrin turvavälin ei tarvitsisi olla niin nokonuukaa, jos kyse on lapsista ja nuorista.
 Allekirjoittajana on sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehiä.
 Kirje on merkitty tiedoksi muun muassa perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurulle  (sd.) ja sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkiselle  (vas.) ja heidän valtiosihteereilleen.
 Toiveet heräsivät: jospa lasten ja nuorten harrastukset saisivat jatkua ilman uusia rajoituksia maksimimääristä ja turvaväleistä!
 Tuoreessa muistissa oli viime kevään tilanne: rokotuskattavuus oli vielä matalalla ja liikuntapaikkoja todella suljettiin kokonaan. Lapset pomppivat kotona hepulissa tai heitä ei saanut pois sängystä tai pelien parista.
 Silloin alle 12-vuotiaat jätettiin sulkujen ulkopuolelle, ja nyt heräsi sama kysymys, mitä jos turvavälitkään eivät koskisi pieniä lapsia.
 Keskiviikkona Etelä-Suomen avi vastasi, että hallituksen viesti on huomioitu, mutta päätös tulee voimaan sellaisenaan.
 Jopa yli tuhanteen räjähtäneiden päivittäisten tartuntalukujen ja terveysturvallisuuden takia on välttämätöntä, että turvavälit huomioidaan myös lapsilla. Näin katsovat sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin että pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmän asiantuntijat.
 Kahden metrin turvaväli on tartuntatautilaissa, eikä joitain ihmisryhmiä voida jättää lain soveltamisen ulkopuolelle, niin ymmärrettäviä kuin ilmoille heitetyt toiveet olisivatkin.
 – Aluehallintovirasto toimeenpanee rajoitusmääräyksiä tartuntatautilain mukaisesti, Merja Ekqvist vahvistaa.
 Ekqvist painottaa, että hallituksen ilmaus ei muuttanut tilannekuvaa, jonka perusteella päätös oli tehty. Hallituksen "lapset ja nuoret ensin" -tahtotila on ollut tiedossa.
 – Päätökset ovat äärimmäisen tarkan asiantuntijayhteistyön ja kokonaisharkinnan lopputulos, lausuntoja on saatu THL:ltä ja HUSilta ja pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmältä. Lisäksi aveja ohjaa STM vahvalla ohjauksellaan, Ekqvist sanoo.
 – Ohjauskirje ei tuonut uutta näkökulmaa päätöksien välttämättömyysarviointiin.
 Hallituslähde: "Jotain piti tehdä"
 Sivustaseuraajan näkökulmasta tilanne on erikoinen: hallitus antaa ohjeita, joilla ei ole painoarvoa – kuka tässä maassa oikein määrää? Tuskin työnjako ja marssijärjestys ovat maan korkeimmille päättäjille näin epäselviä. Ainakin Marin ennakoi jo viikko sitten, ettei hallitus voi aveja määrätä.
 – Hallitus ei voi viranomaisia käskeä, he tekevät itsenäistä harkintaa. Me toivomme, että he huomioisivat eri ulottuvuuksia ja katsoisivat lasten ja nuorten tilannetta, Marin sanoi Ylelle  viime perjantaina .
 Poliittinen paine koronarajoitusten ympärillä on kova.
 Ylelle arvioidaan nimettömänä hallituslähteestä, että ohjauskirje lähetettiin, koska "jotain piti tehdä". Eli hallituksesta haluttiin osoittaa sympatian lisäksi sitä, että nyt patistellaan.
 Oliko ohjauskirjeellä MITÄÄN merkitystä käytännössä, Merja Ekqvist?
 – Ohjauskirje vahvisti hallituksen näkemystä, että lasten ja nuorten tilannetta on hyvä arvioida erikseen.
 Irtopisteet osa 2 eli kulttuuritapahtumien rajoitukset
 Vastaava episodi toistui torstaina.
 Hallitus, tai tarkalleen ottaen STM antoi  ohjauskirjeen , joka liittyy kulttuurialan tapahtumien turvaväleihin.
 Sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirjeen mukaan pienen riskin yleisötilaisuuksissa, kuten teattereissa, kahden metrin turvaväleistä  voitaisiin luopua .
 Tilaisuuksissa, joissa istutaan omilla paikoilla ja kuunnellaan hiljaa esityksiä, tartuntariskin arvioidaan olevan pienempi.
 Keskustan kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  iloitsi pian Twitterissä, miten kahden metrin turvavälivaatimuksesta luovutaan.
 Ministeri Kurvinen heitti pallon aluehallintovirastoille.
 – Kyse on siitä, että meillä on tartuntautilaissa tietyt pykälät, ja niiden soveltamisesta sosiaali- ja terveysministeriö on antanut ohjauskirjeitä aiemminkin. Viime kädessä ratkaisun tekee kuitenkin avi. Toivottavasti avi huomioi tämän ohjauskirjeen riittävällä tavalla, Kurvinen  sanoi Ylellä  torstaina.
 Kulttuurialalle höllennys oli tervetullut uutinen, mutta aluehallintovirastoissa sekä ohjauskirjeen mielekkyys että Kurvisen riemunpito tyrmättiin nopeasti ennenaikaisena.
 Lounas-Suomen avin johtaja  Heikki Mäki  kyseenalaisti  Helsingin Sanomissa  voimakkaasti sen, että virkavastuulla ja epidemiologisiin arvioihin perustuen välttämättömiksi katsotut turvavälit kumottaisiin ministeriön ohjauksella.
 "Ministeritasolta hyvin erikoista viestintää iloita jo rajoitusten poistumisesta. Meillä kuitenkin tehdään virkavastuulla päätöksiä, ja ne perustuvat esimerkiksi sairaanhoitopiireiltä saataviin epidemiologisiin arvioihin", Mäki sanoi HS:lle.
 Irtopisteitä haetaan, mutta niitä tuskin heruu, jos kukaan ei tottele
 Näyttää siltä, että hallituksen poliittinen koronapaine purkautuu ohjauskirjeinä. Samalla voi ilmaista huolen, tässä tapauksessa lapsista ja nuorista.
 Samalla ihmisiä on yhä joutunut koronan takia teho-osastolle ja myös kuollut deltamuunnoksen aiheuttamaan tautiin. Vaikka rajoitukset kuinka sapettaisivat, se ei tunnuslukuja muuta.
 Oikeudellisesti ohjauskirjeiden painoarvo lain rinnalla on köykäinen.
 Ekqvist toistaa, että ohjauskirjeet "toki huomioidaan", mutta sisällön arvioivat asiantuntijat tautitilanteen perusteella.
 – Näiden saatujen arvioiden perusteella arvioimme päätöstemme sisältöjen välttämättömyyttä ja oikeasuhtaisuutta. Eli suoraan ohjauskirjeen perusteella ei muuteta päätöksiä.
 Ja jos aluehallintovirastoissa ohjauskirjeet jätetään toinen toisensa jälkeen avoimesti omaan arvoonsa, niistä tuskin poliittisia irtopisteitäkään heruu.
 Lopuksi: Miten pelataan turvavälisählyä? Avi: tekniikkatreeniä
 Palataan vielä Merja Ekqvistin kanssa viikon takaiseen tiedotustilaisuuteen, jonka poliittisissa jälkimainingeissa vielä elämme, ja kysytään miten avin rajoitukset voisivat käytännössä toimia niin, ettei treenejä tarvitsisi perua.
 Ekqvistin mukaan kaikki lähtee siitä, että sisälle vaikkapa liikuntatiloihin otetaan vain sen verran väkeä, että lähikontaktit voidaan pienemmässäkin tilassa realistisesti välttää.
 Ahtaita pukuhuoneita voidaan välttää tulemalla paikalle harjoitteluvarusteet päällä.
 – Eli otetaan vähemmän porukkaa niin, että väljyyttä voidaan rakentaa.
 Haastavaa on myös pienten lasten pitäminen parin metrin päässä toisistaan. Ekqvistin mukaan kyse ei ole siitä, ettei kenenkään lähellä saisi käydäkään.
 – Ei kenelläkään voi olla silmiä selässä. Hetkellisesti voi toki olla lähekkäin, mutta lähikontakti ei saa olla jatkuvaa.
 Useimpiin joukkuelajeihin lähikontakti kuuluu lähtökohtaisesti.
 Harjoitteita voidaan muunnella niin, ettei lähikontakteja synny ja keskitytään vaikkapa tekniikkaharjoituksiin, ehdottaa Ekqvist. Koripallossa se voisi tarkottaisi esimerkiksi kuljetus- heittely- tai syöttelyharjoituksia.
 – Tätä voi soveltaa moneen lajiin. Kyse on nyt muutaman viikon tilanteesta, ja nyt tartuntoja pitää saada taklattua. Tällä turvataan lasten ja nuorten terveyttä.
 Avin päätösten jatkoa arvioidaan jatkuvasti tartuntatautitilanteen perusteella.

Aluehallintoviranomaiset vähät välittävät jo toisesta hallituksen ohjauskirjeestä lyhyen ajan sisällä – mitä tästä oikein pitäisi ajatella?


Summary: Ilmavoimien Lakeus 21 -lentotoimintaharjoituksessa lennetään Jyväskylä–Oulu–Vaasa -akselilla ja tukikohtana on Kauhavan entinen lentosotakoulu. Lentosotakoulun lentokoulutus loppui itsenäisyyspäivänä 2014. Ilmavoimien paluuseen kentälle meni lähes seitsemän vuotta.

Lentokoulutus päättyi Kauhavan lentosotakoulussa itsenäisyyspäivänä 2014.
 Puolustusvoimien toiminta Kauhavalla päättyi seuraavana vuonna.
 Nyt Kauhavan taivaalla ja entisen lentosotakoulun alueella lennetään vuesien tauon jälkeen, kun käynnissä on ilmavoimien Lakeus21 -lentotoimintaharjoitus.
 Vaikka Kauhavalla ei ole ollut puolustusvoimain toimintaa vuosiin, on se Lapin lennoston Hävittäjälentolaivue 11:n komentaja everstiluutnantti  Tomi Iikkasen  mukaan yhä tärkeä kenttä.
 – Tarvitsemme kiitoteitä ja lentopaikkaverkostoa ympäri Suomen, jotta ilmavoimien hajautettu taistelutapa toimii poikkeusolojen aikana. Ilmavoimien Lapin lennoston ja laivueen silmin, mitä enemmän Suomenmaassa on kiitoteitä, sen parempi.
 Katso seuraavaksi :  Lentosotakoulun jäähyväislennot -video (5.12.2014)
 Everstiluutnantti Tomi Iikkasen mukaan lentopaikkaverkostoa tarvitaan mahdollisten poikkeusolojen varalta. Anne Elhaimer / Yle
 Omaa kalustoa mukana
 Pariviikkoinen harjoitus alkoi tiistaina 17. elokuuta ja se jatkuu torstaihin 26. päivä asti.
 Ensimmäisellä viikolla harjoituksesta on vastuussa Lapin lennosto, joten siihen osallistuvista suurin osa tulee Lapin lennostosta. Toisella viikolla vastuussa on Karjalan lennosto.
 Harjoitukseen osallistuu seitsemän Hornet-monitoimihävittäjää.
 Entisen lentosotakoulun alueella hyödynnetään jonkun verran vielä olemassa olevaa infraa, kuten majoitus- ja muonitustiloja.
 Koneiden lisäksi alueelle on tuotu kuitenkin ilmavoimien kalustoa kuten polttoaineajoneuvoja, lentojen briiffaus ja debriiffaustilat sekä lennonjohtokontit.
 – Ja kaikkea muutakin maallista tavaraa, kilua ja kalua on matkassa mukana, Tomi Iikkanen sanoo.
 Lintujen hätistelyä
 Harjoituksessa on lentotoimintaa aamuyhdeksästä iltayhdeksään. Hornetit voi nähdä ja kuulla taivaalla siis monta kertaa päivässä.
 – Meillä on kello 7.30 palaveri, jossa katsotaan kuka lentää, millä koneella ja missä. Tavoite on lentää viisi kierrosta päivän aikana, Iikkanen sanoo.
 Käytössä on kaksi harjoitusaluetta, joista toinen on merellä Vaasan ja Oulun välissä, toinen Kauhava-Jyväskylä-Oulu -kolmiossa.
 Päivän aikana koneita huolletaan, kuluneita osia vaihdetaan – ja joskus vastaan tulee yllättäviäkin tilanteita.
 – Äsken oli lintuja sen verran paljon liikenteessä, että hätistelemme niitä hetken pois, Iikkanen kertoo tauolla.
 Tällä kertaa koneille ei koitunut vahinkoa, mutta Iikkasen mukaan kolme lintua pääsi hengestään.
 Harjoituksen ensimmäisestä viikosta vastaa Lapin lennosto. Toisella viikolla Kauhavalla on Karjalan lennosto.  Anne Elhaimer / Yle
 Yhteistyön tulos
 Ensimmäisellä viikolla harjoitukseen osallistui myös kauhavalainen tiede- ja kulttuuriministeri, kansanedustaja  Antti Kurvinen  (kesk).
 Kurvinen muistutti sosiaalisessa mediassa, että harjoituksen saaminen oli alueen kansanedustajien yhteisen työn tulos.
 Kahden viikon harjoitukseen oli varattu valtion tämän vuoden talousarvioon 200 000 euroa Kauhavan alueen pilotointia varten.
 Myös alueen nykyinen omistaja LSK Business Park on kovin tyytyväinen Kauhavalle tehtyyn merkittävään satsaukseen. Tilojen ja kiitotien lisäksi puolustusvoimat vuokrasi alueelta majoituksen ja ruokahuollon. Jatkoa yhteystyölle toivotaan.
 – Totta kai meillä on toiveita siihen suuntaan. Mutta turha tässä on mennä asioiden edelle, katsotaan tämä yksi harjoitus nyt ensin, sanoo toimitusjohtaja  Mika Marjamäki.
 Vaikka alueella on jo nyt 40 vuokralaista, isot vuokralaiset ovat aina tervetulleita, Marjamäki sanoo. Suunnitelmia Kauhavan toimimiseksi vastaanottokeskuksena ei tällä hetkellä ole.
 "Iskän ja äitin luo syömään"
 Harjoitukseen osallistui sen ensimmäisellä viikolla kapteeni  Henri Toppari .
 Kauhavalaislähtöinen Toppari on ennenkin lentänyt Kauhavan tukikohdasta, mutta nyt ensi kertaa horneteilla. Kokemus on mukava.
 – Lisäksi pääsee nopeesti iskän ja äitin luo syömään, jos tulee nälkä, Toppari toteaa.
 Lapualaiselle  Pasi Kuivilalle  Kauhava on myös tuttu. Hän on työskennellyt aikanaan lentosotakoululla muun muassa huoltomekaanikkona.
 – Täällä olen nyt korjausryhmässä. Päivystämme, jos tulee pieniä vikoja tai osat kuluu. Korjaamme ja pidämme koneet kunnossa, Kuivila kertoo.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 21. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Lentosotakoulu jättää pitkät jäähyväiset
 Kansanliike ei pelastanut Kauhavan Lentosotakoulua
 Kaveriporukka osti Kauhavan lentosotakoulun
 Arvokkaat Fouga Magisterit entisöidään Kauhavalla – kolmesta pultista oli tulla projektin kompastuskivi: "Irrottamiseen ei meinannut tietotaito riittää"
 Lakeus21-lentotoimintaharjoitukseen osallistuu seitsemän hornet-konetta. Lentotoimintaa on kello 9-21 päivittäin. Anne Elhaimer / Yle

Kauhavan taivaalla lennetään taas, kun Lakeus21 -harjoitus toi hornetit lentosotakoululle – ilmavoimille jokainen kiitorata on tärkeä


Summary: TikTok-tähti Andreas Tolonen asui Oulun Mannerheimin puistossa viikon. Tempauksellaan hän keräsi rahaa hyväntekeväisyyteen ja onnistui viikon aikana ylittämään asettamansa tavoitteen.

Oulun keskustassa asui viikon ajan 19-vuotias nuori mies.
 Sosiaalisesta mediasta tuttu  Andreas Tolonen  teki itselleen kodin Mannerheimin puistoon. Hän asui viikon läpinäkyvässä lasikopissa.
 Tempaus oli osa Oulun kotiseutumarkkinoiden ohjelmaa. Lasikopissa asuttu viikko alkoi 12. elokuuta ja päättyi eilen torstaina.
 TikTok-tähti Tolonen keräsi tempauksellaan yli 11 000 euroa Suomen mielenterveys ry:n mielenterveystyöhön.
 Viikko lasikopissa -tempauksen tavoitteena oli kerätä 10 000 euroa hyväntekeväisyyteen. Vaikka haaste on ohi,  keräys jatkuu  aina jouluaattoon saakka. Perjantaihin mennessä lahjoituksia on kertynyt yhteensä 1 076 kappaletta.
 Kopissa vietetyn viikon aikana Tolonen ei voinut poistua kopista tai esimerkiksi käydä suihkussa. Sen sijaan hän käytti aikaa sosiaalisen median sisältöjen tekemiseen esimerkiksi live-lähetysten muodossa.
 Kuuntele Andreas Tolosen tunnelmia viikon tempauksen jälkeen jutun pääkuvan videolta.
 Katsojat ja paikalla käyneet pystyivät myös lähettämään Toloselle haasteita suoritettavaksi viikon aikana. Tolonen dokumentoi lasikopissa vietettyä aikaansa  TikTok-tililleen . Tolosella on tällä hetkellä yli 220 000 TikTok-seuraajaa.
 Tempaus ei ollut Tolosen ensimmäinen. Viime vuonna hän istui viikon Oulun kauppaskeskus Valkeassa auton sisässä ja keräsi tempauksella rahaa Syöpäsäätiölle. Silloinen keräys ei kuitenkaan yltänyt 10 000 euron tavoitteeseensa, vaan lahjoitukset jäivät 238 euroon.
 Lue lisää:   Abit päättivät kerätä opiskelijoiden mielenterveystyöhön rahat, jotka olisi viskattu karkkina ilmaan – rahaa tuli tuhansia euroja

Lasia potkittiin ja roskakori heitettiin ikkunaan – Andreas Tolonen sulkeutui viikoksi lasikoppiin hyväntekeväisyyttä varten


Summary: Ulkoministeriö kertoo Afganistanin tilanteesta.

Measuring, testing, navigating and control equipment

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriö pitää tiedotustilaisuuden Afganistanin tilanteesta kello 18.30.
 Paikalla ovat ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja pääesikunnan valmiuspäällikkö, prikaatikenraali  Kari Nisula  ja Migrin ylijohtaja  Jari Kähkönen.
 Kähkönen osallistuu tiedotustilaisuuteen etäyhteydellä. Yle näyttää infon suorana verkkosivuillaan.
 Suomalaisista sotilaista koostuva suojausjoukko laskeutui eilen iltapäivällä Kabuliin avustamaan ulkoministeriön virkamiehiä evakuointitehtävässä.
 Tähän mennessä Suomi on auttanut Afganistanista pois yli 50 ihmistä. Kaikkiaan evakuoitavia on 240.
 Lue lisää:
 Vastarinta Talibania vastaan tiivistyy Panjširin laaksossa, Yhdysvallat varoittaa kansalaisiaan mahdollisista Isisin iskuista kentällä

Seuraa suorana kello 18.30: Ulkoministeriön info Afganistanin tilanteesta


Summary: Myrsky on rannikkoa lähestyessään hieman heikentynyt hurrikaanin vahvuudesta, mutta pystyy silti aiheuttamaan merkittävää vahinkoa.

Trooppinen myrsky Henri on iskemässä lähitunteina Yhdysvaltain itärannikolle.
 Henri luokiteltiin vielä aamulla hurrikaanin eli trooppisen hirmumyrskyn vahvuiseksi, mutta nyt se on hieman heikentynyt ja luokitukseltaan trooppinen myrsky. Sen keskituulen nopeus on noin 31 metriä sekunnissa.
 Henrin pelätään aiheuttavan merkittävää vahinkoa rannikkoalueelle aina New Yorkista Bostoniin.
 Tuulen lisäksi Henri tuo mukanaan rajun sateen. Jo myrskyn ensimmäiset saderintamat ovat tuoneet 150 millimetriä sadetta itärannikon maaperään, joka on jo aiemmin vettynyt runsaiden sateiden seurauksena.
 Myrskytuulen ennustetaan nostavan 1-1,5 metriä korkean tulva-aallon, joka uhkaa matalille rannoille rakennettuja huviloita Long Islandilla.
 Henrin reitti kulkee hieman idempänä kuin lauantaina ennustettiin. Sen keskus ei siis ole osumassa Long Islandille, vaan Rhode Islandin ja Connecticutin osavaltioiden rannalle.
 Ranta-asukkaille on annettu evakuointikehotuksia. Kaupoissa on ollut paljon ihmisiä hamstraamassa ruokaa ja polttoainetta. Ikkunoita on naulattu umpeen.
 Seudun suuret lentokentät ovat edelleen toiminnassa, mutta suuri määrä lentoja on peruttu. Osa New Yorkin paikallisliikenteestä on pysäytetty, samoin kuin Amtrak-junat New Yorkin ja Bostonin väliltä.
 Jos Henri kiihtyy vielä hurrikaaniksi, olisi se ensimmäinen trooppinen hirmumyrsky, joka osuu Uuteen Englantiin 30 vuoteen.
 Katso Henri-myrskyn etenemistä Wunderground-sääsivuston kautta.

Henri-myrsky saapumassa Yhdysvaltain itärannikolle


Summary: Kun vanhan talon menneisyys alkaa vaivata, on edessä menneiden kaivuu. Näin kävi Ylen entiselle Moskovan kirjeenvaihtajalle Marja Manniselle Haminassa.

– Se on siinä: ensimmäinen (ja melko varmasti samalla viimeinen) kirjoittamani kirja.
 Näin jämäkästi aloitti  Marja Manninen  Facebook-päivityksensä parisen viikkoa sitten 9.8.2021.
 Manninen muutti miehensä  Paavo Mannisen  kanssa puolisentoista vuotta sitten Tampereelta Haminaan. Asunnoksi valikoitui pitkän harkinnan jälkeen aivan kaupungin keskustan tuntumassa sijaitseva vuonna 1891 valmistunut uusrenessanssitalo.
 – Joku puhui Tiaisen talosta, joku taas Pauloffin talosta, Pakkalan talosta tai Yrjösen kulmasta, luettelee Marja Manninen.
 Hienolla paikalla sijaitsevan arvorakennuksen menneisyys näytti olevan hämärän peitossa.
 – Minua kiusasi, miten ihmeessä me olemme tulleet muuttaneeksi taloon, jonka historiaa kukaan ei tiedä.
 Niinpä Marja Manniselle kävi kuten niin monelle muullekin menneisyydestä kiinnostuneelle: jos tietoa ei ole olemassa, se pitää hankkia.
 – Naapurit sanoivat, että sinä olet toimittaja, ota sinä selvää, kertoo Marja Manninen.
 Nyt talossa asuu neljä perhettä.  Kirsi Lönnblad/Yle
 Suomen kaakkoisessa kulmassa sijaitseva Hamina tunnetaan ympyrän muotoisesta keskustan asemakaavastaan, Reserviupseerikoulusta ja Euroopan  korkeimmasta lipputangosta .
 Kaupungin keskustassa sijaitsee raatihuone, josta lähtee kuin säteinä tasaisesti eri suuntiin kahdeksan katua. Niistä yksi on Fredrikinkatu.
 Vallikadun talolta on matkaa Haminan keskustan raatihuoneelle nelisensataa metriä.  Riikka Tähtinen/Yle
 Kun Fredrikinkatua kävellessään on ylittänyt kaksi ympyräkatua, saapuu kellertävän kauniin puurakennuksen äärelle.
 Se on neljän perheen rivitalo, joka on ollut paikallaan 130 vuotta.
 Vallikadun talo on Haminan ainoa säilynyt uusrenessanssitalo.  Kirsi Lönnblad/Yle
 Marja Manninen aloitti lähes tyhjältä pöydältä.
 – Ainoa tieto, joka piti paikkansa, oli rakennusvuosi eli 1891. Oikeastaan mitään muuta ei tiedetty.
 Talossa on useita kakluuniuuneja. Oikeassa raunassa ovesta pilkottaa työpöydän ääressä Paavo Manninen. Kirsi Lönnblad/Yle
 Selvisi, että talon oli rakennuttanut silloinen kaupunginviskaali  Frans Wikberg . Koko nykyinen Vallikatu oli vasta valmistunut.
 – Haminan viimeisen suurpalon jälkeen haluttiin, että tontit ja talot ovat suurempia, jotta palovaara on pienempi. Wikberg rakennutti tähän kolmen asunnon talon sekä yhden asunnon talon. Lisäksi oli iso ulkorakennus, jossa olivat hevostalli, läävä ja ulkokäymälät, kertoo Marja Manninen.
 Alkuvuosien selvittelyssä Mannista auttoi hänen veljensä, tunnettu sukutukija ja filosofian tohtori  Seppo Sippu . Vuoden 1920 jälkeisen historian osalta Mannisen piti pärjätä etsimistyössä yksin.
 – Se kesti puolisen vuotta ja vaati aika paljon kärsivällisyyttä, naurahtaa Manninen.
 Talon puutarhassa on kukkia syksyyn saakka.  Kirsi Lönnblad/Yle
 Vallikadun talo peilaa omalla tavallaan kaupungin historiaa. Vaikka Hamina oli jo muun Suomen tapaan 1800-luvun loppupuolella osa Venäjää, puhuivat virkamiehet edelleen ruotsia.
 – Tässäkin talossa ensimmäiset asukkaat olivat ruotsinkielisiä. He edustivat virkamiesyläluokkaa ja olivat joko kaupungin tai oikeuslaitoksen erilaisia virkamiehiä.
 1900-luvun alkupuolella tapahtui muutos.
 – Omistajat alkoivat olla suomenkielisiä. Tässä asui eri alojen mestareita kuten maalarimestari, räätäli ja kauppias.
 Asukkaiksi alkoi tulla Mannisen mukaan jo niin sanottua tavallista väkeä.
 – Mitä pidemmäksi tähän päivään tullaan, sitä enemmän tässä on asunut työväestöä, aivan tavallista kansaa ja keskiluokkaa.
 Asukkaista suurin osa on ollut vuokralaisia. Heidän elämäänsä ovat varjostaneet samat asiat kuin muitakin suomalaisia: sodat ja kärsimykset.
 – Oli ihmisiä, joita on ammuttu valkoisina tai punaisina. Kaikki linkittyy tähän taloon.
 Talon sisustus on ajan hengen mukainen. Kirsi Lönnblad/Yle
 Vuonna 1980 talo päätyi Haminan kaupungin omistukseen. Tuolloin siinä asui paljon vuokralaisia. Myöhemmin kaupunki myi talon, ja se jäi varsin pitkäksi aikaa 1990-luvun laman kourissa tyhjilleen.
 Talo kuitenkin ehdittiin suojella.
 – Tämä sai suojelupäätöksen vuonna 1992, tietää Marja Manninen.
 Viime vuosituhannen lopulla talo sai uudet omistajat, jotka päättivät tehdä siihen perusteellisen remontin.
 Talo on tunnettu Haminassa parhaiten Tiaisen talona. Oikeasti se voisi ola Wikbergin talo, sillä sen rakennutti silloinen kaupunginviskaali Frans Wikberg vuonna 1891.  Kirsi Lönnblad/Yle
 Nykyisin talo on asunto-osakeyhtiönä. 130 vuotta talo on säilynyt, ja vaikuttaa vain komistuvan.
 – Tässä on hyvä kivijalka ja terveet hirret. Katto on uusittu tänä kesänä, kun vanhassa 90 vuotta vanhassa katossa oli reikiä.
 Ennen eläkkeelle jäämistään Marja Manninen teki pitkän uran muun muassa Ylen uutistoimittajana. Hän oli Ylen  Moskovan kirjeenvaihtajana  viiden vuoden ajan vuodesta 2010 alkaen.
 Marja Mannisen puoliso Paavo Manninen puolestaan työskenteli ennen eläkkeelle jäämistään Ylen Lappeenrannan toimituksen uutispäällikkönä.
 Marja Mannisen kirjoittama historiikki "Talo Vallikadulla" ilmestyi parisen viikkoa sitten.  Kirsi Lönnblad/Yle
 Marja Manninen kirjoitti tutkimuksensa historiikiksi  Talo Vallikadulla . Kirja ilmestyi hiljattain omakustanteena.
 Manninen kertoo, miten kirjan kirjoittaminen oli nopeaan toimitustyöhön tottuneelle toimittajalle piinallinen kokemus.
 Pian hän kuitenkin huomasi, miten tieto oman kodin menneisyydestä muuttaa ihmistä.
 – Tästä on ilman muuta tullut meille läheisempi ja rakkaampi, koska nyt me tiedämme, mitä talossa on tapahtunut, miten tässä on asuttu ja keitä asukkaat ovat olleet. Tiedämme myös, miten tätä on korjattu ja laitettu. Tämä tuntuu nyt enemmän kodilta, sanoo Marja Manninen.

Marja Manninen muutti taloon, josta kukaan ei tiennyt juuri mitään – alkoi yli puolen vuoden mittainen, piinallinen kokemus


Summary: Ilmastotyön edelläkävijä on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Ii.  Asennekasvatuksella ja vihreillä valinnoilla on myös kääntöpuolensa. Osa kuntalaisista ajattelee, että Ii on jo osansa tehnyt.

Kuudesluokkalainen  Maiju Pakanen  iiläisestä Aseman koulusta sammuttelee valoja ja säästää vettä kotonakin.
 – Teimme koulussa testin, jossa tutkittiin tuhlaavan ja säästäväisen perheen vedenkulutusta. Tuhlaava perhe käytti vettä puolet enemmän, hän kertoo.
 Iissä koululaiset kierrättävät ja mittaavat luokkahuoneiden lämpötiloja. Nyt Maiju Pakanen luokkatovereineen rakentaa koulun pihalle kompostia ruokahävikin minimoimiseksi.
 Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevassa Iissä pienet asiat ovat isoja. Koululaiset ovat ilmastotyön ytimessä, koska juuri lapsilla on paljon sanottavaa arjen kulutusvalintoihin. Siihen ostetaanko kotiin maitoa vai kauramaitoa, pikamuotia vai kirppiskamaa.
 Äiti kiittelee tytärtään ja niin tekee myös kunnanisä,  Ari Alatossava .
 – Lapset ovat meidän näpeissämme, heihin me voimme vaikuttaa, sanoittaa Alatossava lasten merkitystä kunnan ilmastotyölle.
 10 000 asukkaan Iissä sote on ulkoistettu, joten koulutoimi on kunnan suurin yksikkö. Koulut työllistävät 65 prosenttia kunnan työntekijöistä ja haukkaavat budjetista leijonanosan.
 Iissä kuolinkellot fossiilisille polttoaineille ovat soineet jo vuosia. Kaikki kunnan tarvitsema sähkö tehdään vesi- ja tuulivoimalla. Kunnassa tuotetaan puhdasta energiaa kymmenen kertaa enemmän kuin se itse tarvitsee.
 Ii on luopunut kokonaan fossilisten polttoaineiden käytöstä energian tuotannossa.  Antti J Leinonen
 Keihäänkärkenä tuulivoima
 Perämeren rannalla Myllykankaan Tuulipuiston voimalassa numero kuusi on alkamassa vuosihuolto. Halkaisijaltaan 150 metrin mittaisia siipiä pilkistää maastosta kuin jättimäisiä taimia. Tuulivoima-asentajat kiinnittävät valjaat vyötärölleen ja kypärät päihinsä.
 Iissä on 56 tuulimyllyä ja rakenteilla toinen mokoma. Kunta saa tuulivoimaloista vuosittain miljoonan euron kiinteistöverotulot, saman verran nettoavat metsänomistajat myllyjen vuokrina.
 Suomen ympäristökeskus  Syken keräämien ennakkotietojen  mukaan kasvihuonepäästöt ovat vähentyneet viime vuosina lähes kaikissa Suomen kunnissa. Suurin pudotus on tapahtunut sähkön käytön päästöissä.
 Tuulivoima-asentajat Teemu Jacklin ja Joonas Simola valmistautuvat menemään voimalan huipulle.  Antti J Leinonen
 Mukaan on laskettu ne päästöt, joihin kunnalla on mahdollisuus vaikuttaa. Pois jäävät päästökaupan alainen teollisuus, teollisuuden sähkön käyttö sekä jätteistä ja raskaiden ajoneuvojen läpiajoliikenteestä johtuvat päästöt.
 Viime vuosikymmenen puolivälistä kuntien kasvihuonekaasupäästöt ovat laskeneet keskimäärin 24 prosenttia. Eniten asukaskohtaisia päästöjään ovat vähentäneet tuulivoimakunnat, Pyhäjoki, Simo ja Ii. Pääkaupunkiseudulla sijaitsevat Järvenpää ja Kauniainen ovat vähäpäästöisen kuntien kärkipäässä, koska niissä ei ole maataloutta ja autoilla liikutaan lyhyitä matkoja.
 Isoista kaupungeista suurin pudottaja on Turku, jossa ollaan luopumassa kivihiilen käytöstä kaukolämmön tuotannossa ja siirtymässä sähköisen bussiliikenteeseen.
 Silti juuri Iitä pidetään kuntakentän priimuksena.
 Pari viikkoa sitten julkaistun  IPCC:n raportin mukaan  kasvihuonepäästöjä pitäisi kuitenkin pystyä vähentämään vieläkin enemmän. Riittävätkö siis edes iIn toimet?
 – Vaikka kaikki Suomen kunnat tekisivät kuten Iissä on tehty, sekään ei riitä, sanoo erikoistutkija  Santtu Karhinen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Karhinen kiipeää tuulipuistossa sijaitsevaan lintutorniin, josta puiston mittasuhteet avautuvat. Lintutorniin kantautuu myös ääni, jota voimala numero kuuden pihassa ei kuulunut. Se on kuin jättimäisten lintujen siipien havinaa.
 Erikoistutkija luettelee asioita, joita Ii voisi tehdä paremmin: kaukolämmön tuotannossa se voisi luopua turpeesta, kannustaa kotitalouksia luopumaan öljylämmityksestä ja kehittää joukkoliikennettä. Myös sähköautojen kunnallista latausinfraa pitäisi olla enemmän.
 Santtu Karhisen mukaan Ii on ilmastotoimien pikkkujätti sekä EU:ssa että Suomessa.  Antti J Leinonen
 Muilla Suomen kunnilla on Iihin nähden huomattavasti enemmän tehtävää. Silti Iissäkin on heitä, joiden mielestä kunta on jo tehnyt osansa ilmastomuutoksen torjumisessa.
 Kokeilumielessä sähköauton rattiin
 Kello soi ja lapset kirmaavat pihalle. Siellä odottavat hämähäkkikeinu ja kiipeilyteline. Ne ovat etenkin eskareiden suosiossa. Molemmat on hankittu Aseman koululle rahoilla, jotka oppilaat ovat omilla päästötoimillaan tienanneet.
 Aseman koulussa ja kaikissa muissakin Iin kunnan kiinteistöissä on luovuttu öljylämmityksestä. Maa- ja ilmalämpöön siirtyminen tuo kunnalle joka vuosi 300 000 euron säästöt. Öljylämmityksestä koituvat päästöt laskivat viime vuonna kaikissa Suomen kunnissa lähes yhdeksän prosenttia.
 Isoin osa kuntien päästöistä tulee kuitenkin liikenteestä, vaikka liikenteen päästöt koronavuonna vähenivätkin.
 Iissä kunnan työntekijät eivät saa kilometrikorvauksia oman auton käytöstä vaan työajot ajetaan leasing-sähköautoilla. Puolenkymmentä yhteiskäyttöistä sähköautoa on vähentänyt matkakuluja radikaalisti.
 Iin kunnanjohtaja Ari Alatossava sanoo: "mitä vähemmän päästöjä, sitä enemmän säästöjä".  Antti J Leinonen
 Iltaisin ja viikonloppuisin kuntalaiset voivat vuokrata autoja omaan käyttöönsä kokeilumielessä. Taka-ajatuksena on madaltaa kynnystä sähköautoiluun.
 – Se vaatii totuttelua. Tankille ei pääse ja ajokokemus on erilainen, sanoo kunnanjohtaja, joka elää niin kuin opettaa.
 Alatossava pyöräilee ja kävelee ja valmistaa kotikeittiössä enimmäkseen kasvisruokia. Tällä viikolla kunnanjohtajalla on ollut varaus sähköautoon jo kolmesti.
 Nyt hän on lähdössä käymään Jakkukylässä, asuinalueella, josta on tähän saakka puuttunut yhteys Iijoen yli. Uusi syksyllä valmistuva jalankulkijoille ja pyöräilijöille tarkoitettu riippusilta poistaa kylän lapsilta tarpeen koulukyyteihin. 85 000 euron investointi maksaa itsensä takaisin 10 vuodessa.
 – Siitä voisi tulla myös matkailunähtävyys, koska luultavasti se on Pohjois-Euroopan suurin riippusilta, kunnanjohtaja hehkuttaa.
 Kouluruoan tähteet menivät lemmikkikanoille
 Iin kouluissa puhutaan 50–50 periaatteesta: kun lapset tekevät ilmastotoimia, he saavat syntyneestä säästöstä puolet itselleen. Silti kyse on enemmästä kuin rahasta.
 Lähimetsään on rakennettu laavu, pitkospuilla on vaellettu kaatosateessa. Kun luonto tulee iholle, sitä haluaa myös hoitaa ja vaalia, täällä ajatellaan.
 – Me emme mene ilmasto edellä vaan tärkeintä on herättää lasten luontosuhde, sanoo Aseman koulun johtaja ja luokanopettaja  Janne Puolitaival .
 Hänen koulussaan ruokajätteen määrää seurataan. Kuudesluokkalaiset  Kia Kaakinen ja Tiia Klasila  kaipaavat koulun lemmikkikanoja, joille viime lukuvuonna syötettiin ruokalasta jääneet tähteet.
 Tänä vuonna kanoja ei ole, mutta tekeillä oleva komposti tekee ruokahävikin näkyväksi. Keittäjä punnitsee ruoan tähteet ja järjestäjävuorossa olevat lapset vievät ylijäämän kompostiin.
 Molemmat tytöt vakuuttavat, ettei makaroonilaatikkoa oteta lautasele liikaa, koska aina voi hakea lisää.
 Iissä ympäristökasvatus on istutettu kunnan strategiaan. Janne Puolitaival sanoo, että kouluissa halutaan tarjota lapsille ratkaisuja, ei lietsoa ilmastopaniikkia.
 – Ajattelipa ilmastonmuutoksesta mitä hyvänsä, niin järkevillä teoilla, kuten kierrätyksellä, syntyy säästöä, ja sen ajatuksen lapset vievät koteihinsa, hän vakuuttaa.
 Kaikki iiläiset eivät kuitenkaan selitystä usko. Jotkut ajattelevat, että kouluissa ruokitaan ilmastohysteriaa.
 Pysähtyykö Iin ilmastoihme?
 Myös Iissä huoli ilmastosta on politisoitunut.
 Myllykankaan tuulipuistossa on 30 voimalaa.  Antti J Leinonen
 Vaikka ilmasto on Iille vetovoimatekijä, pitäisi maine saada muutettua työpaikoiksi. Uuden keväällä valitun kunnanvaltuuston viisastenkivi on täälläkin talous.
 Kunnan ääniharava  Petri Hyvönen  (ps.) sanoo, että kotikunta on jo tehnyt osansa.
 – Ii on maailman mittakaavassa pieni. Eikä me voida tehdä kärpäsestä härkästä.
 Kuten monessa muussakin kunnassa, perussuomalaiset voittivat Iissä kuntavaalit ja saivat kaksi lisäpaikkaa. Heillä on valtuuston 31 paikasta nyt kolme.
 Vastikään julkaistun Elinkeinoelämän valtuuskunnan,  Evan, arvo- ja asennetutkimuksen  mukaan perussuomalaisten kannattajista enää joka kolmas pitää ilmastonmuutosta aikamme suurimpana haasteena, kaikista suomalaisista näin ajattelee yli 70 prosenttia.
 Myös Iissä osa uusista tuulivoimahankkeista on törmännyt valituksiin. Mitä lähemmäs asutusta tuulivoimalat tulevat, sitä enemmän niitä vastustetaan.
 Valtuuston uusi puheenjohtaja  Johannes Tuomela  (kesk.), uskoo, että hankkeiden, joilla on taloudelliset perusteet, on helpompi mennä läpi kuin ideologisten. Siviiliammatiltaan Tuomela on yrittäjä ja toimitusjohtaja.
 – Pitää säilyttää arkirealismi ja ottaa huomioon olosuhteet, päästöjä syntyy vaikka miten eläisimme.
 Viime kaudella valtuuston nuijaa heilutellut  Teijo Liedes  (vas.) puolestaan uskoo, että edelläkävijyys velvoittaa Iitä. Eläkkeellä oleva lukion äidinkielen ja filosofian lehtori ei silti panisi pahakseen, jos joku kiilaisi ilmastotoimissa Iin ohitse.
 – Kun teemme osamme meidän on helpompi vaatia samaa muiltakin, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Sitran ilmastoselvitys saa kiitosta ja kritiikkiä – EK harmittelee hintalappujen puutetta, MTK:n mukaan positiivisemmalle ilmastopuheelle on tilausta
 Iin ilmastofestivaalissa keskustellaan kuluttajan hiilijalanjäljestä – tapahtuma tarjoaa ratkaisuja arjen tekoihin ja tunteiden käsittelyyn
 Turun kaupunki ja Turku Energia istuttivat kesän aikana 5 000 puuta lentokentän alueelle

Ilmastotyön mallioppilas on Suomessa Ii – kunnanjohtaja: Mitä vähemmän päästöjä, sitä enemmän säästöjä