Summary: EU pyrkii vaikuttamaan siihen, millaista biomassaan pohjautuvaa tuotantoa saisi tukea. Komissio haluaa lakiin, että poltettavaksi saa mennä vain puuta, jolle ei ole muuta käyttöä. Metsä- ja energia-alalla katsotaan, että hinnat ohjaavat arvokkaan puun jalostusarvoltaan parempiin kohteisiin kuten tähänkin asti.

Rekka kippaa hakekuorman Vanajan voimalaitoksen siiloon. Sieltä hakekasa katoaa kuljettimia pitkin näkymättömiin voimalan uumeniin.
 Hakkeen palamista voi katsella pikkuruisesta kurkistusaukosta voimalan sisällä. Laitoksen valvomossa palo näkyy pienestä monitorista, vähän kuin televisioruudulle saatava takkatuliohjelma.
 Voimalaitoksen pihalla odottaa erivärisiä hakekasoja.
 – Metsähaketta menee päivässä 10–20 rekkaa talviaikana, kesäaikana riittää siitä kymmenesosa, laitoksen omistavan energiayhtiö Loimuan toimitusjohtaja  Matti Tynjälä  sanoo.
 Vanajan voimalaitoksessa Hämeenlinnassa otettiin viime vuonna käyttöön uusi puuta polttava biokattila. Toinen kattila oli vaihdettu puulle jo kymmenen vuotta aiemmin. Puulla on korvattu turvetta.
 – Tämän investoinnin avulla päästiin sataprosenttiseen puunkäyttöön.
 Biokattiloilla on tarkoitus lämmittää Hämeenlinnan koteja seuraavat 20–30 vuotta.
 Loimuan toimitusjohtaja Matti Tynjälä kertoo, että Vanajan voimalaitos käyttää puun lisäksi teollisuuden ylijäämälämpöä. Petteri Bülow / Yle
 Komissio säätelisi tuilla biomassan käyttöä
 EU pyrkii säätelemän entistä tarkemmin, mitä biokattiloihin syötetään. Komissio julkisti ehdotuksen uudeksi uusiutuvan energian direktiiviksi heinäkuussa osana ilmastopakettia.
 EU pyrkii vaikuttamaan siihen, millaista biomassaan pohjautuvaa tuotantoa saisi tukea.
 Kaikesta energiankulutuksesta liki kolmaosa tuotetaan Suomessa puulla.
 Uudessa direktiivissä komissio korostaa, että poltettavaksi saa mennä vain puuta, jolle ei ole muuta käyttöä. Komissio haluaa säätää tämän laiksi.
 – Metsäteollisuudelle on tärkeää, että puu jalostetaan mahdollisimman pitkälle. Lainsäädännöllä ohjaaminen ei ole kuitenkaan tarkoituksenmukaista. Kyllä markkinat ratkaisevat puun käytön, metsäjohtaja  Karoliina Niem i Metsäteollisuus ry:stä sanoo.
 Suomessa polttoon tuleva biomassa on peräisin lähinnä metsäteollisuuden sivuvirroista ja metsän harvennushakkuista, joiden puu ei laadultaan kelpaa sellutehtaalle. Harvennusten päätarkoitus on parantaa jäljelle jäävän metsän kasvumahdollisuuksia, jotta metsästä saadaan myöhemmin tukkeja.
 Tällä hetkellä sahat käyvät kuumina, joten esimerkiksi sahaushaketta syntyy runsaasti.
 Arvokkaan puun päätymistä korkeamman jalostuksen ja lisäarvon tuotteisiin ohjaavat Suomessa markkinat. Hyvä puuaines on kalliimpaa.
 Vanajan voimalaitos on siirtynyt turpeesta puun käyttöön.  Haketta kuluu enimmillään 10-20 rekallista päivässä. Petteri Bülow / Yle
 Bioenergia ry:n toimialajohtajan  Tage Fredrikssonin  mukaan puu ohjautuu sinne, missä käyttö on tarkoituksenmukaista. Markkinat voivat muuttua niin nopeasti, ettei lainsäätäjä pysy perässä.
 – Raha on paras konsultti. Metsänomistajat tietävät, mistä parhaat rahat saa ja sinne puu myydään.
 Kuitupuuksi kelpaavaa puuta on saattanut mennä polttoon, jos myyjä on saanut siitä paremman hinnan. Bioenergia ry:n mukaan tätä ei tilastojen perusteella juuri tapahdu.
 Toistaiseksi biomassalle ei ole polton sijaan muuta arvokasta käyttöä. Esimerkiksi tekstiiliteollisuus kehittelee biopohjaisia tuotteita, mutta edistysaskelia syntyy hitaasti.
 – Jos biomassasta pystyy tekemään jotain arvokkaita tuotteita ei sille ole mitään esteitä.
 – Puun hinta sivutuotteissa on niin alhainen, että heti jos joku maksaa paremmin, kyllä puu löytää tiensä sinne, Fredriksson sanoo.
 Hakkuut muuttavat eliöstöä
 Komission esityksen mukaan esimerkiksi kantoja ja juurakoita ei saisi polttaa. Suomessa näiden käyttö on jo vähäistä, ja kantoja päätyy polttoon lähinnä rakennustyömaiden raivauksesta, ei niinkään metsistä.
 Lisäksi direktiivissä esitetään  no go -alueita , joilta puuta ei saisi korjata poltettavaksi. Tarkoituksena on estää puun keruun haitallinen vaikutus maaperään. Kohdassa mainitaan muun muassa vanhat metsät sekä suo- ja turvemaat.
 Aarnio- ja vanhat metsät on Suomessa pitkälti suojeltu. Metsä- ja energiateollisuus odottavat, miten ne ja muut arvokkaat alueet määritellään esityksessä.
 Hakkeesta otetaan näytteitä voimalaitoksen pihalla. Petteri Bülow / Yle
 Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtajan  Paula Hornen  mukaan iso merkitys on sillä, mitä biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen tarkoittaa hakkuiden yhteydessä. Hakkuualueilla, varsinkin avohakkuissa, eliöstössä tapahtuu muutoksia. Hakkuiden yhteydessä korjataan energiapuuta.
 – Tässä on potentiaalia, että se vaikuttaisi hyvin paljon suomalaiseen metsänhoitoon. Miten monimuotoisuuden muuttuminen määritellään on tärkeä kysymys, Horne sanoo.
 Etukäteen pelättyjä tarkkoja rajoituksia esimerkiksi oksien polttamisesta esityksessä ei näyttäisi olevan.
 Komission esitys etenee jäsenmaiden ja Euroopan parlamentin käsittelyyn. Voimaantulo voi viedä pari vuotta.
 Metsäteollisuus: komissio haluaa puuttua liiaksi yksityiskohtiin
 Biomassan käyttö lisääntyy, koska uusiutuvan energian tavoite nousee 32 prosentista 40 prosenttiin. Lisääntyvä puun käyttö ei kuitenkaan saa köyhdyttää luonnon monimuotoisuutta eikä pienentää hiilinieluja.
 Metsäteollisuuden Niemen mukaan komissio on varmasti huolissaan siitä, tuleeko biomassa kestävistä lähteistä.
 – Kriteerien on toimittava myös EU:n ulkopuolella, koska sieltä hankitaan biomassaa myös.
 Niemi korostaa, että kriteerit tulevat koskemaan kaikkea puunhankintaa, koska biomassaa hankitaan samoista metsistä kuin jalostukseen menevää puuta. Hänen mukaansa komission ei pitäisi puuttua esimerkiksi avohakkuisiin.
 – Metsän käsittelymenetelmät ovat hyvin yksityiskohtaista lainsäädäntöä ja se on kyllä kansallisen metsäpolitiikan tonttia.
 Metsäteollisuudessa harmitellaan sitä, että komissio ehdottaa uutta lainsäädäntöä ennen kuin vanhakaan on kunnolla toimeenpantu. Edellistä uusiutuvan energian direktiiviä hierottiin vuosikaudet.
 – Tuo ison epävarmuuden sekä toimintaympäristöön ja investointeihin, jos näitä kriteerejä koko ajan avataan, kun pitäisi kuitenkin olla pitkäjänteistä toimintaa.
 – Todistamisen taakka tehdään aika raskaaksi. Se kismittää eniten, Tage Fredriksson sanoo.
 Suomessa on ollut käytössä metsäsertifiointi, jossa puun alkuperän kertomisesta on kokemusta.
 – Kun joku rekka tulee käyttöpaikalle, niin pitää pystyä osoittamaan, että tämä on Suomesta tulevaa puuta ja jos oikein tarkka tahtoo olla, niin mistä leimikosta se tulee.
 Biovoimaloiden määrä on Suomessa lisääntynyt nopeasti, kun turpeesta ja kiviihilestä halutaan eroon. Kuorma-auto kippaa haketta kuljettimelle Vanajan voimalaitoksessa. Petteri Bülow / Yle
 Biovoimalat eivät ole enää pelastajia
 Puuta polttavat biovoimalat eivät olekaan enää ilmaston pelastajia vaan ne ovat alkaneet saada yhä enemmän kritiikkiä.
 Puun riittävyydestä on esimerkiksi metsä- ja energiateollisuuden ja ympäristöjärjestöjen kesken hyvin erilaisia näkemyksiä.
 Esimerkiksi Sitra oli mukana kansainvälisessä selvityksessä, jonka mukaan biomassan kysynnän ja kestävän tarjonnan välillä on selvä epäsuhta.
 Lue lisää :  Selvitys: Ei puuta energiantuotantoon – rajalliset bioresurssit tulisi ohjata mahdollisimman pitkälle jalostettuun käyttöön
 Kun fossiilisista polttoaineista pitää päästä eroon, energiayhtiöt ovat muuttaneet kovaa kyytiä kiviihiili- ja turvevoimaloita puuta käyttäviksi biovoimaloiksi. Biovoimalaitoksia nousee eri puolille Suomea koko ajan lisää.
 Monet energiayhtiöt seuraavat kehitystä, mihin kannattaa panostaa puun polton jälkeen. Biovoimalat nähdään siirtymävaiheena. Petteri Bülow / Yle
 Professori  Jyri Seppälä  Suomen ympäristökeskuksesta ei pidä suuntausta pelkästään hyvänä.
 – Biovoimala merkitsee sitä, että käytämme siellä metsähaketta yhä enemmän tilanteessa, jossa tarvitsemme puuta muuhunkin. Lisäksi pitää huolehtia EU-tavoitteista sekä ilmaston että biodiversiteetin suuntaan.
 Seppälän mukaan voimaloissa pitäisi huomioida kaikki ratkaisut, joilla voitaisiin vähentää puun käyttöä. Esimerkkejä ovat sähkön ja teollisten lämpöpumppujen hyödyntäminen, hukkalämmön talteenotto ja uudenlaiset lämmön varastointitavat. Puu voisi olla kulutushuippuja tasaava energianlähde.
 Biovoimaloita pidetään usein siirtymävaiheen ratkaisuina kunnes muut energiavaihtoehdot kehittyvät. Voimala on kuitenkin kallis, vuosikymmenien investointi.
 – Jos kaikki ajattelevat tällä tavalla, joudutaan tilanteeseen, jossa puusta tulee varmasti kilpailua. Jos näitä ratkaisuja tehdään etuajassa, siitä koituu myös hyötyä. Voimme myydä uutta osaamista muualle.
 Hakkeesta on tullut energiantuottajille hinnan puolesta houkuttelevaa.
 – Lisäksi polttoon perustuvissa laitoksissa siirtyminen fossiilisista hakepuoleen on aika helppo, Seppälä sanoo.
 Bioenergia ry:n toimialapäällikkö Tage Fredriksson toivoo, että energiapuuta kerättäisiin nuorista metsistä, jotka ovat jääneet vaille hoitoa. Taustalla näkyy tällainen puuerä. Mikko Koski / Yle
 Bioenergia ry:n Fredrikssonin mukaan puuta kyllä riittää.
 – Kymmenen vuoden aikana on rakennettu monia uusia laitoksia. Hakkeen käyttö ei ole silti kasvanut kymmeneen vuoteen.
 Suomeen on tosin alettu tuoda haketta ulkomailta.
 Lisäpuuta löytyy Fredrikssonin mukaan nuorista metsistä, jotka ovat jääneet vaille hoitoa.
 – Niitä on yli miljoona hehtaaria Suomessa. Uskon, että siitä löytyy kaikki tarvittava lisäpuu ja ylikin.
 Hakkeen palamista kattilassa voi kurkistaa luukusta. Muutoin hake kulkee voimalassa piilossa kuljettimissa. Petteri Bülow / Yle
 Vanajan voimalaitos hankkii myös ylijäämälämpöä
 Vuonna 1938 rakennettu Vanajan voimalaitos on polttanut aikoinaan kivihiiltä, 1980-luvulla maakaasua ja sen jälkeen turvetta, kunnes puu nousi turpeen rinnalle ja ohi. Laitos tähtää lämmöntuotannossa hiilineutraaliuteen vuonna 2030.
 – Puun polttaminen silloin, kun se tehdään hallitusti ja ympäristöarvot huomioiden, on hyvä vaihtoehto. Jotainhan pitää tehdä, jos halutaan uusiutuvaa energiaa käyttää.
 Tynjälä toivoo, että EU kuuntelisi metsäasioissa enemmän eri maiden kuten Suomen ja muiden Pohjoismaiden mielipiteitä.
 – EU:ssa on pitkät valmisteluajat, ei nuokaan päätökset hetkessä synny.
 Puun polttoon ei Hämeenlinnassa aiota jämähtää.
 – Tällä hetkelläkin me ostamme teollisuuden ylijäämälämpöä ja siinä on yksi tärkeä asia, jonka käyttötapoja voidaan kehittää.
 Tynjälän mukaan tarkasti seurataan myös meneillään olevia syvä maalämpö -hankkeita, joissa tutkitaan mahdollisuuksia saada syvältä maaperästä lämpöä kaukolämmöksi.
 Lue myös:
 Uusi 10 miljoonan lämpölaitos voi vanheta käsiin, jos puusta tulee liian arvokasta poltettavaksi – kaukolämpöjohtaja: "Maailma muuttuu liian nopeasti"

EU haluaa säädellä tarkemmin biokattiloihin menevää puuta – bioenergia-ala: "Metsänomistajat tietävät, mistä parhaat rahat saa ja sinne puu myydään"


Summary: Eropäätökseen vaikutti pitkä aika vaativissa tehtävissä, uskoo Löfvenin ystävä ja puheenjohtajakollega Antti Rinne. Ruotsi saattaa nyt saada ensimmäisen naispääministerinsä, kirjoittaa Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel.

TUKHOLMA  Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  ilmoitti täysin yllättäen, että  hän eroaa  puoluejohtajan ja pääministerin tehtävästä marraskuussa sosialidemokraattien puoluekokouksen jälkeen.
 Tähän päivään asti Löfven oli koko ajan vakuuttanut kysyjille vetävänsä puolueensa vaalikampanjaa vuoden 2022 valtiopäivävaaleissa.
 Yleisesti on arveltu, että Löfven eroaisi pian vuoden 2022 vaalien jälkeen.
 Uutinen tuli yllätyksenä kaikille muille paitsi Löfvenin lähipiirille.
 Löfvenin mieli oli muuttunut kesän aikana.
 Ei ole vaikea arvata , että jatkohaluihin on vaikuttanut kesän epäluottamusäänestys.
 Löfvenistä tuli Ruotsissa kaikkien aikojen ensimmäinen pääministeri, joka  hävisi epäluottamusäänestyksen  valtiopäivillä.
 Kesäkuussa Löfven jätti eronpyyntönsä pääministerin tehtävästä. Reilut kaksi viikkoa myöhemmin hänet  äänestettiin kuitenkin uudelleen  pääministeriksi sen jälkeen, kun hän oli voittanut takaisin vasemmistopuolueen tuen.
 Hallituksen asema ei ollut kuitenkaan  enää entisellään , sillä yksi tukipuolue, liberaalit, päätti lähteä porukasta.
 Nykyisen hallituksen on hyvin vaikeaa saada läpi budjettiesitystään syksyllä. Pääpuolue sosialidemokraattien on tehtävä lukuisia kompromisseja, mikä ei ole hyvä asia vuotta ennen valtiopäivävaaleja.
 Joku voi siis sanoa, että Löfven jättää uppoavan – tai melkein uppoavan – laivan.
 Stefan Löfvenillä tulee  tänä vuonna täyteen puoluejohtajana kymmenen vuotta ja pääministerinä seitsemän.
 SDP:n entinen puheenjohtaja  Antti Rinne  on tuntenut Löfvenin reilut kaksikymmentä vuotta ja on tämän hyvä ystävä.
 Rinne ja Löfven toimivat yhtä aikaa puheenjohtajina, vähän aikaa myös pääministereinä, ja heillä molemmilla on tausta ammattiyhdistysliikkeessä.
 – Noin pitkä aika pääministerinä ja puheenjohtajana on rankkaa kenelle tahansa. Löfven sanoi itsekin, että nyt on hyvä saada uutta energiaa puolueeseen. Pidän tätä suurimpana syynä ilmoitukseen, Rinne sanoo Ylelle.
 Löfvenin merkitys on ollut hyvin suuri Ruotsin sosialidemokraateille. Löfvenin johdolla puolue palasi valtionhoitajapuolueeksi ja jätti taakseen skandaalit ja epävakaan ajan.
 – Stefanilla on juuret tukevasti tavallisen ihmisen arjessa, ja hän on samaan aikaan tavattoman sivistynyt ja älykäs, arvioi Rinne Löfvenin vahvuuksia.
 Jälkimmäinen kausi pääministerinä, joka alkoi  tammikuussa 2019 , on ollut vaikea.
 Saadakseen hallituksen päätösten läpimenoon vaadittavan tuen Löfven on joutunut tekemään paljon myönnytyksiä kahdelle aiemmin porvariyhteistyössä mukana olleelle tukipuolueelle, liberaaleille ja keskustalle.
 Hän on saanut tästä paljon arvostelua omiltaan. Kriitikot ovat syyttäneet häntä vallanhimosta.
 Arvio on, että seuraava  sosialidemokraattien puheenjohtaja tulee viemään puoluetta vasemmalle varsinkin talouspolitiikassa.
 Selvimpänä ehdokkaana pidetään nykyistä valtiovarainministeriä  Magdalena Anderssonia , joka on ollut Löfvenin aisapari koko yhteisen hallitusajan.
 Ruotsissa myös korostetaan paljon sitä, että nyt olisi naisen vuoro.

Analyysi: Stefan Löfven sai tarpeekseen – jättääkö Ruotsin konkaripääministeri seuraajalleen uppoavan laivan?


Summary: Rakennusala voisi hyötyä tekoälyn, tai tarkemmin sanottuna tukiälyn käytöstä kaupunkisuunnittelussa. Tarkoituksena on säästää aikaa usein hitaissa prosesseissa. Teknologia ei kuitenkaan korvaa luovaa suunnittelutyötä.

Tekoälypohjaisesta suunnittelusta ensimmäinen mielikuva on, että tietokoneet sylkevät toimistossa analyyseja ja projektivedoksia ulos nanosekunneissa. Ohjelmistot raksuttavat kellon ympäri eikä arkkitehtejä, kaavoittajia tai suunnittelijoita enää näy missään – koska heitä ei tarvita.
 – Olemme halunneet tekoälyn sijasta käyttää termiä tukiäly. Emme ole korvaamassa ketään emmekä tuomassa konetta ihmisen tilalle, kertoo  Antti Paavilainen  Spacemakerilta.
 Paavilainen on norjalaisen Spacemaker-yrityksen asiakkuuspäällikkö Suomessa. Yrityksen tekoälypohjaista suunnittelusovellusta on jo käytetty kaupunkisuunnittelussa kotimaassa Norjassa ja markkinat suuntautuvat nyt Keski-Eurooppaan ja Suomeen.
 – Sovellus on siis suunnittelijan supervoima. Se on työkalu, jonka avulla voi hyvin nopeasti kokeilla ja analysoida eri vaihtoehtoja.
 Paavilainen kertoo, että ohjelman avulla voidaan nopeasti esimerkiksi katsoa, mihin aikaan aurinko paistaa asuntoihin eri vuorokauden tai vuodenaikoina. Liikennemelun voimakkuutta voidaan yrittää muuttaa kääntämällä rakennuksia eri ilmansuuntaan.
 – Eli tämän avulla voidaan tuoda esiin faktatietoja, miksi joku suunnitelma on parempi kuin toinen.
 Tuulen nopeus ja suunta
 Hyvä esimerkki analysoitavista asioista on tuuli. Spacemakerin teknisen alan asiantuntija  Raoul Lindberg  kertoo esimerkkinä tuulitilastot viiden vuoden ajalta.
 – Siinähän on järjetön määrä tilastotietoa, jonka yhteenvetoon ja analysointiin menee paljon aikaa. Tilastojen analysoinnin hoitaakin nyt sovellus.
 – Samoin tuulen mukavuuskriteerit voidaan analysoida: mikä tuntuu ihmisestä mukavalta?
 Lindbergin mukaan näin laajaa analysointia hankkeen alkuvaiheessa ei ole ollut aikaisemmin mahdollista tehdä. Hän on toiminut myös kiinteistökehittäjä ja huomasi työssään suunnittelun ongelmakohtia.
 – Yleensä suunnitelma on jo valmis kun vasta katsotaan, miten joku tuulen suunta tai voimakkuus vaikuttaa. Ja todetaan, että tässä on ehkä joitain ongelmia, mutta on myöhäistä enää muuttaa mitään.
 Ihmisen ja koneen symbioosi
 Tampereen kaupunkiympäristön suunnittelujohtaja  Jukka Lindfors  on kuullut Spacemakerista. Lindfors kertoo, että tekoälypohjaisia ratkaisuja on jo hyödynnetty esimerkiksi analyysien tekemisessä.
 – Kaupunkisuunnittelulla on pitkät perinteet ja kun puhutaan taiteellisuudesta tai luovuudesta, tulee ajatuksellinen konflikti siitä, miten kone toimisi ihmisen tilalla.
 Tampereen Areenaa rakennetaan parhaillaan Tampereen keskustassa. Arvioitu valmistumisaika on joulukuussa.  Antti Eintola / Yle
 Lindfors kuitenkin näkee, että parhaimmillaan kone ja ihminen täydentävät toisiaan ja esimerkiksi eri vaihtoehtojen vertailu helpottuu.
 – Dataahan meillä on todella paljon eikä sen analysointi enää puhtaasti ihmisen tekemänä onnistu.
 Tulevaisuuden kaupunkisuunnittelu menee siis kohti digitaalisia ratkaisuja?
 – Kyllä sitä kohti koko ajan mennään. Mitä tiiviimmille ja haastavammille alueille tulevaisuudessa suunnitellaan niin erilaiset selvitystarpeet kasvaa, Lindfors toteaa.
 – Kone voi hoitaa herkkyyslaskelmat ja analyysit, mutta kaupungin strategiset tavoitteet tai arvopohjaiset valinnat ovat edelleen ihmisten pohdittavana.
 Miksi kaikki kestää?
 Lindforsin mukaan kaupunkisuunnittelussa yksi aikaa vievä osuus on tiedonkeruu. Tietoa kerätään esimerkiksi luontoarvoista, muinaismuistoista ja rakennushistoriallisista asioista. Näiden asioiden yhteensovittaminen vie aikaa. Lisäksi viranomaisten puolelta tulee selvitystarpeita.
 – Juuri taustatietojen hyödyntämisessä näen, että tekoäly olisi hyvä työkalu. Se avaisi mahdollisuuden tehdä erilaisia analyysejä.
 Kaavahankkeissa pitää huomioida laaja osallistaminen. Ihmisiä pitää kuulla ja antaa mahdollisuus palautteeseen. Valituskierros saattaa asemakaavan osalta pidentää prosessia vuosilla.
 – Puhtaasti tekoälyn suunnittelemia kaupunkeja ei toivottavasti koskaan tule olemaan. Inhimillinen kosketuspinta on kuitenkin tärkeä osa prosessia.

Tekoäly voi pelastaa talojen suunnittelijat noloilta kömmähdyksiltä: sovellus kertoo, mihin aikaan aurinko häikäisee asuntoa


Summary: Ihminen uupuu, kun hänen elämästään katoaa merkityksellisyys. Uutuuskirjan mukaan uupumus on masennusta paljon yleisempää.

Oliko sinulla ihan mukava kesäloma, mutta pelkkä ajatus arkeen palaamisesta uuvuttaa? Hyytyvätkö voimasi jo toisella työviikolla? Et ole ainoa.
 Uupumus on uusi kansantautimme. Näin sanoo psykiatri  Juhani Mattila , jonka mielestä uupumus ymmärretään hyvin yksioikoisesti.
 Heinäkuussa ilmestyneessä kirjassaan  Uupumuksesta takaisin elämään  Mattila haluaa nostaa esiin, mitä uupumus pohjimmiltaan on.
 – Uupumus on nykyihmisen tapa kokea ahdistusta. Ahdistuksesta eroon pääseminen onkin paljon monimutkaisempaa kuin jos ihminen kärsisi pelkästä väsymyksestä.
 Mattilan mukaan uupumus on paljon yleisempää kuin masennus. Myös keinot sen hoitamiseen ovat vääränlaisia. Vakavaakin uupumusta hoidetaan usein kuin väsymystä.
 Jaksamisensa rajoihin törmännyt ihminen passitetaan parin viikon sairauslomalle, jonka aikana hänen oletetaan lepäävän itsensä takaisin priimaan suorituskuntoon. Parantuminen sysätään uupuneen ihmisen omille harteille.
 Lepo voi auttaa hetken. Se hoitaa uupumuksen oiretta, ei sen syytä. Ongelman ydin pysyy, ja uupumus suurella todennäköisyydellä toistuu jossain vaiheessa.
 Ihmisen syvintä tarvetta, uupumukseen johtanutta tunnetta, ei ole kuultu. Tällöin hänen kärsimänsä ahdistus vain syvenee.
 Ahdistus on normaali tunne
 Me kaikki koemme pettymyksiä ja surua. Meillä on täyttymättömiä toiveita ja kaipauksia.
 Ahdistus syntyy kaikista niistä hankalista tunteista, jotka ihminen joutuu ohittamaan ja jättämään huomioimatta elämänsä eri alueilla. Psykiatri Juhani Mattila painottaa, että ahdistus on yleinen ja täysin normaali tunne.
 – Ahdistus ei ole sairaus. Sisimmässä on jokin tunne tai jokin tunteita herättävä asia, jota ihminen ei pysty käsittelemään ja kokee siksi ahdistusta.
 Lue myös:   Uupumus on aikamme vitsaus – miten suojautua loppuun palamiselta?
 Elämässä ylipäänsä tulee vastaan tilanteita, joista koituu harmistusta tai loukkaantumisen tunteita. Näin tapahtuu myös työpaikoilla.
 Työntekijä voi ikävän tapahtuman tai muun syyn takia kokea arvottomuutta, epäonnistumista ja avuttomuutta. Jos näitä tunteita ei pääse rakentavalla tavalla purkamaan ja käsittelemään, ne koteloituvat ahdistukseksi.
 – Työntekijä suuntautuu ulkoiseen todellisuuteen ja työpaikan faktoihin. Hän suorittaa työnsä, mutta hänen sisimpänsä on tyhjentynyt. Ihminen on tällöin vieraantunut omasta sisimmästään.
 Tällä tavalla työelämässä pystyy toimimaan hyvinkin pitkään, jopa kymmeniä vuosia. Jotkut suojaavat itseään luomalla itsestään kuvan superterveinä yksilöinä, joita ahdistus, pelko tai jännitys eivät koskaan vaivaa.
 – Näiden luonnollisten, ihmiselämään kuuluvien tunteiden tilalla onkin mykkä uupumus, kuvailee Juhani Mattila.
 Uupumuksen hoitaminen vaatii aikaa ja kuulluksi tulemista
 Uupunut ei parane työpaikan virkistyspäivillä tai kehotuksella levätä ja käydä metsässä lenkillä. Tie uupumuksesta takaisin tasapainoisempaan elämään alkaa ahdistuksen syyn tai syiden selvittämisestä.
 Ahdistuksen syy on harvoin työ itsessään. Siksi olisi tärkeää miettiä tarkemmin, mikä tai mitkä asiat työssä ahdistavat.
 – Kokemukseni mukaan varsinaisen työn sijaan ahdistuksen takana olevat tunteet liittyvät useimmiten työpaikan ihmissuhteisiin: työtovereihin, esihenkilöihin ja asiakkaisiin.
 Myös yksityiselämän solmut parisuhteessa tai ystävyyssuhteissa ovat omiaan lisäämään ahdistusta.
 Työpaikoilla olisi hyvä olla käytäntöjä, joiden avulla työhön liittyviä jännitteitä ja harmeja voitaisiin rakentavasti purkaa. Juhani Mattilan mukaan tähän tosin riittää usein yksikin luotettava työtoveri tai muu läheinen, jonka kanssa voi purkaa tunteitaan ja avata sieluaan.
 Pahinta kuitenkin on, jos tunteitaan ei huomioi itse.
 – Kun tunteet ja toiveet alkavat haalistua, seuraa merkityksettömyyden tunne. Kun ihminen kokee elämänsä merkityksettömäksi, hänellä ei ole energiaa. Hän uupuu.
 Moni sinnittelee liian kauan uupumuksen kanssa
 Työkulttuurimme korostaa pärjäämistä. Hankalien tunteiden ilmaisua voidaan hävetä valittajaksi leimaantumisen takia.
 Siksi työssä purraan hammasta yhteen ja puurretaan. Pärjätään näennäisesti ihan hyvin. Usein näin sinnitellään liian kauan, sanoo Mattila.
 – Yleensä tätä jatketaan ainakin kymmenen vuotta liian pitkään. Jokainen lisävuosi vaikeuttaa uupumuksesta toipumista, koska ne jumiuttavat tietynlaiseen väärään asenteeseen.
 Mahdollisuus käsitellä hankalia tunteita auttaa ehkäisemään uupumista. Kuvituskuva.  Henrietta Hassinen / Yle
 Vääränlaisia asenteita ja odotuksia ladataan helposti myös lomiin. Moni ajattelee, että uupumus poistuu kunhan lomalla saa tehdä kaikkea kivaa ja hankkia huippuelämyksiä.
 Näin voi käydäkin, mutta lomaan kohdistetut suuret odotukset voivat tehdä jaksamiselle myös hallaa.
 – Mennään vauhdikkaasti hetkestä toiseen ja suoritetaan myös vapaa-aikaa. Tekemisestä puuttuu sielullinen syvyys. Se ei lataa energiaa, vaan voi viedä sitä.
 Uupumus on masennusta hankalampi hoitaa
 Uupumus on paljon yleisempää kuin masennus. Psykiatri Juhani Mattila kutsuu uupumusta piilomasennukseksi.
 Uupumukselle ei kuitenkaan ole lääketieteellistä diagnoosia, joten siihen ei ole vakiintunutta hoitotapaa. Masennukseen on olemassa lääkkeitä, uupumukseen ei.
 Mattila kuvailee vakavaa uupumusta vaikeammaksi sairaudeksi kuin masennusta. Hänen mukaansa depressiota on helpompi hoitaa, sillä siitä kärsivällä ihmisellä on vielä sielullisuutta mukana. Hän esimerkiksi tunnistaa olevansa masentunut.
 Uupuneelta sielun taso puuttuu, hän on tyhjä. Hän ei tunne edes masennusta.
 Työpaikoilla uupuneen auttamisessa avainasemassa ovat esihenkilöt. Oleellista on, että uupunut kokee työnsä ja itsensä merkityksettömäksi.
 – Tärkeintä on myönteinen huomio. Se, että esihenkilö huomaisi ihmisen omana itsenään ja antaisi arvoa hänen tekemälleen työlle.
 Mattilan havaintojen mukaan tällaista positiivista palautetta annetaan työpaikoilla yhä aivan liian vähän. Vuosikausia tunnollisesti työnsä tehnyt työntekijä saa palautetta vasta, kun tekee virheen.
 Koronaepidemia poikkeaa muista uupumuksen aiheuttajista
 Korona-aika on monella lisännyt kuormitusta. Osa työntekijöistä on pitkään työskennellyt asiakkaiden tai potilaiden kanssa raskaissakin suojavarusteissa, ehkä itse tartuntaa peläten.
 Osa on pakotettu työtovereista ja asiakkaista erilleen, etätöihin koteihin. Lisäksi monelle energiaa tuovat harrastukset ja kulttuurimenot ovat olleet tauolla.
 Näiden rasitteiden luulisi lisäävän uupumusta. Meitä kaikkia jollakin tavalla koskettava pandemia on kuitenkin yhdessä suhteessa helpommin käsiteltävä kuin normaalissa elämässä kasaantuva kuormitus. Se ei välttämättä johda uupumukseen, koska epidemian aiheuttamista hankaluuksia voi puhua.
 – Epidemia on yhteinen, jaettu ongelma. Pettymys ja vihaisuus voidaan yhdessä suunnata ulkopuoliseen tekijään eli koronaan sen sijaan, että se kohdistuisi yksilöön itseensä, selittää psykiatri Juhani Mattila.
 Mietityttääkö jaksaminen? Apua voi saada esimerkiksi  Suomen Mielenterveys ry:n nettisivujen  kautta.
 Kuuntele Yle Areenasta:

Mikä vikana, jos loma ei virkistänyt? Psykiatri Juhani Mattilan mukaan syynä voi olla uupumus, jota hoidetaan aivan väärin


Summary: Suomeen tulossa myös suurlähetystön työntekijöitä, jotka ovat paikalta palkattuja afganistanilaisia.

Measuring, testing, navigating and control equipment

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriö on pitänyt tiedotustilaisuuden Afganistanin tilanteesta.
 Paikalla olivat ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja pääesikunnan valmiuspäällikkö, prikaatikenraali  Kari Nisula  ja Migrin ylijohtaja  Jari Kähkönen,  jokaosallistui tiedotustilaisuuteen etäyhteydellä.
 Suomalaisista sotilaista koostuva suojausjoukko laskeutui eilen iltapäivällä Kabuliin avustamaan ulkoministeriön virkamiehiä evakuointitehtävässä.
 Haavisto: Puolet evakointitarpeesta hoidettu
 Ulkoministeri Haaviston mukaan Suomeen on saatu tähän mennessä 60 suomalaista ja Suomessa pysyvästi asuvaa henkilöä.
 Tänään sunnuntaina matkaan on saatu lisäksi 52 ihmistä. Mukana on myös Suomen suurlähetystön paikalta palkkaamia ihmisiä sekä Naton ja EU:n työntekijöitä.
 Kun nyt Suomeen on saatu tai matkalla yhteensä noin 110 ihmistä, on se noin puolet siitä joukosta, jonka Suomi haluaa evakuoida Kabulista, Haavisto kertoi.
 Kaikenikäisiä afganistanilaisia, mukana pikkuvauva
 Haaviston mukaan tänään matkaan saadun joukon mukana on paikalta palkattuja afganistanilaisia, jotka tulevat perheineen.
 Tulijoiden ikäjakauma on suuri. Haavisto kertoi myös ääni värähtäen, että mukana on myös vain pari viikkoa vanha vauva.

 Viisi henkeä ulkoministeriöstä, suojajoukko avuksi
 Haaviston mukaan Kabulin lentokentällä on viiden hengen virkamiesryhmä ulkoministeriöstä. He toimivat hyvin vaikeissa oloissa ihmismassan seassa.
 Haaviston mukaan puolustusvoimien suojausjoukko on ollut suureksi avuksi ja parantanut virkamiesten työkykyä huomattavasti.
 Kahta tyttöä etsittiin – ainoa tuntomerkki sininen huivi
 Suomen virkamiehet ovat yrittäneet ohjeistaa lentokentälle tulevia ihmisiä, milloin kentälle kannattaa saapua, koska kaaos on ajoittain erittäin paha. Haaviston mukaan kentällä on tallautunut ihmisiä elävältä ja lapsia kadonnut vanhemmiltaan.
 Ulkoministeri kertoo tapauksen, jossa kaksi alaikäistä tyttöä oli kadonnut lentokentällä. Suomalaiset etsivät heitä vaikeissa oloissa ihmisjoukosta. Heidän ainoa tuntomerkkinsä oli sininen huivi.
 Onneksi tytöt löydettiin ja heidät saatiin turvaan, Haavisto kertoi.

 Kabulissa ei isoja yhteenottoja, mutta pieniä kyllä
 Haaviston mukaan Kabulin turvallisuustilanne on hauras ja tuntuu heikkenevän jatkuvasti.
 Kaupungissa ei ole ollut suuria yhteenottoja, mutta pieniä on kyllä ollut. Yhteenottoja on ollut myös Taliban-ryhmien kesken.
 Turvallisuusuhka ovat myös Talibanin suorittamat kotietsinnät.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto vetosi virkamiesten työrauhan puolesta ja toivoi tulijoille myös rauhan antamista. Lehtikuva
 Afganistanilaiset vastaanottokeskuksiin
 Migrin ylijohtaja Jari Kähkönen kertoo, että Suomeen tulevat afganistanilaiset tuodaan aluksi vastaanottokeskuksiin, jossa he saavat levätä stressaavan kokemuksen jälkeen.
 Tämän jälkeen alkaa prosessi, jossa hoidetaan oleskeluluvat ja muu heidän tarvitsemansa apu.
 Migrin henkilökunta on tulijoita vastassa lentokentällä.
 Haavisto vetoaa: Antakaa tulijoille ja virkamiehille työrauha
 Ulkoministeri Haavisto vetosi suomalaisiin ja erityisesti tiedotusvälineisiin, jotta virkamiehet saisivat vaikean asian hoitamiseen työrauhan.
 Erityisen tärkeää on, ettei lentojen aikatauluista ja reiteistä anneta tarkkoja tietoja. On mahdollista, että niitä yritetään häiritä, sanoivat Haavisto ja prikaatikenraali Nisula.
 Tiedotustilaisuus on päättynyt.  Voit katsoa sen kokonaisuudessaan alta.

 Lue lisää:
 Vastarinta Talibania vastaan tiivistyy Panjširin laaksossa, Yhdysvallat varoittaa kansalaisiaan mahdollisista Isisin iskuista kentällä

Haavisto: Noin 110 ihmistä päässyt Afganistanista Suomeen tai matkalla – pikkuvauvakin pelastettiin


Summary: Tieto marjanpoimijoiden saapumisesta on kulkenut huonosti kuntien ja yritysten välillä. Se on aiheuttanut ongelmia, kun poimijoilla on todettu tartuntoja. Kemijärven Luusuassa majoittuvat poimijat elävät omassa kuplassaan ja tartunnoilta on vältytty.

Paksujen pilvien raoista välkkyvä ilta-aurinko saattelee pihaan kääntyvän pakettiauton lastauslaiturille. Kuusi thaimaalaista marjanpoimijaa purkaa päivän saaliinsa.
 Piha-alueen toiselta laidalta, Luusuan vanhasta kylätalosta leijailee herkullinen tuoksu. Thaimaalainen kokki valmistaa marjanpoimijoille päivällistä. Tänään ruokalistalla on riisiä ja paistettuja kasviksia.
 Poimijat elävät tällä hetkellä käytännössä suljetussa 120 hengen yhteisössä. He eivät ole tekemisissä muiden leirien poimijoiden kanssa, ja siirtyvät metsässä kauemmaksi, jos näkevät vieraita poimijoita. Iso osa ruoka-aineksistakin on tuotu Thaimaasta.
 – Poimijat eivät käy edes kaupassa. Minä kokoan tilauksen ja käyn kaupassa kaikkien puolesta, jos tarpeita on, kertoo leirillä tulkkina toimiva  Damrongrak  eli  Ton .
 Damrongrak, lempinimeltään Ton, on tullut Suomeen kesäisin jo usean vuoden ajan. Hän toimii poimijoiden tulkkina.  Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Kaikki Luusuan vanhalla kylätalolla majoittuvat Korvatunturin Marjan poimijat antoivat vastikään negatiivisen koronatestituloksen. Kemijärvellä on yhteensä seitsemän reilun sadan hengen marjanpoimintaleiriä,  joista yhdellä korona pääsi leviämään aiheuttaen 42 poimijalle tartunnan .
 Ton kertoo, että leiriläiset huolehtivat hygieniastaan korostetun paljon. Poimijat käyttävät maskeja, pesevät käsiään ja heidät on testattu Suomessa kahdesti. Kaikki ovat saaneet ainakin ensimmäisen rokoteannoksen kotimaassaan. Tartunnan saaminen ja eristykseen joutuminen olisi poimijalle suuri taloudellinen isku.
 Lue myös:   Thaimaa vaatii Suomelta selvitystä, miksi yli 200 marjanpoimijaa sairastui – "Tämä ei jää tähän", lupaa aluehallintoylilääkäri
 Kaikki kunnat eivät ole tienneet poimijoista
 Lapin kunnissa tieto kunnan alueelle saapuvista marjanpoimijoista on kulkenut vaihtelevasti. Tämä on tuottanut ongelmia, sillä kunnan velvollisuus on järjestää tautitapauksissa karanteeni- ja eristystilat.
 Marjanpoimijat majoittuvat Luusuassa viiden hengen huoneissa. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Joillakin paikkakunnilla tieto sekä kunnan alueella toimivista yrityksistä että niiden paikkakunnalle tuomista marjanpoimijoista on saavuttanut kunnan terveysviranomaiset kautta rantain.
 Kemijärvellä kaupunki sai elokuussa tiedon marjanpoimijoista sairaanhoitopiiriltä. Yhden yrityksen poimijoista tieto tuli Kemijärven terveyskeskusylilääkärin  Anne Poroputaan  mukaan jo heinäkuussa, mutta puhelimitse.
 – Sen voi käsittää, miten haluaa. Minusta se ei ole virallinen ilmoitus. Yhtäkään terveysturvallisuussuunnitelmaa emme ole saaneet, Poropudas sanoo.
 Kemijärvellä karanteeniin asetetuille löytyi tilat vastikään käytössä poistetusta mielenterveysyksiköstä ja vanhasta kerrostalosta. Kaupungissa kartoitetaan nyt, voisiko vanha hoivakoti toimia karanteenitilana, mikäli lisää tartuntoja löytyy.
 Lue myös:   Altistuneet marjanpoimijat eristettiin yhteen tilaan, nyt 70 prosentilla on korona – infektioylilääkäri: "Lakia ei ole onnistuttu noudattamaan"
 Tietokatkoksia myös Sallassa ja Pellossa
 Sallassa kunnan johtava lääkäri  Paula Kaakkurivaara  selvitti lopulta marjayritysten yhteystiedot netistä, jotta pystyi omatoimisesti olemaan yhteydessä kahteen alueella toimivaan marjayritykseen.
 – Marjafirmat eivät ole ainakaan minulle ilmoittaneet, että he majoittavat poimijoita Sallan alueella, Kaakkurinniemi sanoo.
 Kunta on velvollinen huolehtimaan marjanpoimijoiden testauksesta. Kaakkurinvaara korostaa, että koronatestaukseen liittyvä yhteistyö marjayritysten kanssa sujui erittäin hyvin. Sama viesti on tullut myös muista Lapin kunnista.
 Pellossa puolestaan poimijoiden saapuminen tuli ilmi sattumalta, kun osa poimijoista kävi Ruotsin puolella ja he ohjautuivat Suomeen palatessaan maahantulijan terveystarkastukseen. Tämä johti lopulta kaikkien 150 poimijan testaamiseen Pellossa. Kaikkien testitulokset olivat negatiiviset.
 Tällä hetkellä Kemijärvellä kerätään mustikoita, ja puolukkasatoa saadaan parin viikon kuluttua.  Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Ohje on suositus, ei velvoite
 Marjayrityksiä suositellaan ilmoittamaan yrityksen sijaintikunnan tartuntataudeista vastaavalle viranomaiselle, kun he tuovat ulkomaalaisia marjanpoimijoita kunnan alueelle.
 Tämä suositus löytyy THL:n ja työ- ja elinkeinoministeriön marjanpoimintayrityksille laatimasta Covid-19-ohjeesta, jonka marjayritykset ovat saaneet.
 Kyseessä on kuitenkin vain suositus. Velvoittavan ohjeen laatiminen olisi edellyttänyt laajempaa toimivaltaa kuin THL:lla ja työ- ja elinkeinoministeriöllä on.
 Hallituksen edellytyksenä marjanpoimijoiden Suomeen saapumiselle oli kuitenkin kesäkuussa se, että marjayritys sitoutuu viranomaisten ja marjayritysten väliseen aiesopimukseen ja että yritys noudattaa THL:n ohjeita.
 Laki velvoittaa Pohjois-Pohjanmaan TE-toimistoa arvioimaan luonnontuotekeruualan toimijan luotettavuuden vuosittain. Tässä toiminnassa on työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvoksen  Olli Sorasen  mukaan mahdollista ottaa huomioon suhteellisen laajasti yrityksen aiempi toiminta.
 Sorasen mukaan vasta ensi vuonna nähdään, millaisia seurauksia joidenkin marjayritysten viimeaikaisella toiminnalla on.
 Lue myös:   Toimitusjohtaja: "Toimimme hyvässä uskossa" – marjayritykset siirsivät sairastuneita poimijoita Lapista etelämmäksi, syynä epäselvät ohjeet
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  23.8. kello 23 saakka.

Tapasimme thaipoimijoita Kemijärvellä leirissä, joka on välttynyt koronatartunnoilta – leirin tulkki: "Käyn kaupassa kaikkien puolesta"


Summary: Elokuvasyksyn alku menee suman purussa. Suurin osa ensi-iltaelokuvista on odottanut hyllyllä koronarajoitusten hellittämistä. Jutussa mainittujen elokuvien ensi-illat voivat muuttua.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Vielä kerran, Daniel Craig!
 James Bondia ei ole pysäyttänyt tähän mennessä tiettävästi mikään muu kuin koronapandemia. Uuden Bond-elokuvan  No Time to Die  piti tulla alun perin ensi-iltaan maaliskuussa 2020, ja nyt näyttää siltä, että elokuva saadaan teattereihin vihdoin syyskuun lopulla.
 No Time to Die  on viides elokuva, jossa Bondin roolin tekee  Daniel Craig . Ei ole ihme, että tuotantoyhtiö halusi hänet vielä kerran agentin nahkoihin. Craigin näyttelemät Bond-elokuvat ovat keränneet talouslehti  Forbesin  mukaan yhteensä noin 2,7 miljardia euroa (3,2 miljardia dollaria) pääsylipputuloina maailmanlaajuisesti. Craighan ehti jo kerran todeta brittilehdelle, että  hän tekee mieluummin itsemurhan  kuin näyttelee vielä kerran Britannian salaisen palvelun agenttia. Toisin kävi.
 Elokuvassa Bond on jäänyt jo eläkkeelle, mutta hänen palveluksiaan tarvitaan yhä. Tällä kertaa pyyntö tulee CIA:n agentilta. Ja takuuvarmaa on, että mukana menossa on myös upouusi teknologia. Craigin väitetysti viimeiseksi jäävän Bond-elokuvan on ohjannut ensi kertaa amerikkalainen. Hän on  True Detective  -sarjan ohjaaja  Cary Joji Fukunaga .  Ensi-ilta 30.9.
 Hannele Lauri on iskelmätähti Johanna Vuoksenmaan elokuvassa 70 on vain numero. Johanna Vuoksenmaa /Dionysos Films
 Iskelmätähti haluaa elämän
 Hannele Lauri  on yksi Suomen tunnetuimmista julkisuuden henkilöistä. Näyttelijänä hän on tehnyt pitkän uran teatterissa, televisiossa ja elokuvassa. Speden Uuno Turhapuro -elokuviin hän päätyi 1990-luvulla, ja moni muistaa hänet ehkä juuri niistä.
 Lauri tekee elämänsä ensimmäisen elokuvapääroolin  Johanna Vuoksenmaan  käsikirjoittamassa ja ohjaamassa elokuvassa  70 on vain numero . Elokuvan toteava nimi kertoo kaiken. Laurin esittämä hahmo on koko kansan tuntema iskelmälaulaja, joka on jäänyt yksin tähteytensä kanssa. Vertailua ei voi välttää  Paula Koivuniemeen .
 Julkisuudessa on ihmetelty, miten Lauri on saanut vasta nyt pääroolin kotimaisessa elokuvassa. Laurihan on tätä nykyä 69-vuotias. Elokuvahistorian näkökulmasta siinä ei ole mitään kummallista. Naisille ei ole juuri kirjoitettu päärooleja, tai jos on, elokuvakäsikirjoitukset eivät ole päätyneet tuotantoon. Onneksi elokuva-ala muuttuu kaiken aikaa, ja Vuoksenmaan elokuva on yksi esimerkki muutoksesta.
 Laurilla on karismaa vaikka muille jakaa, ja mukana on myös toinen valovoimainen järkäle,  Marja Packalén.   Ensi-ilta 1.10.
 Martine Chevallier ja Barbara Sukowa elokuvassa Yhdessä. AOP
 Salaisuus samassa kerroksessa
 Nuoren polven italialaisohjaaja  Filippo Meneghetti  liittyy samaan seuraan amerikkalaisohjaaja  Todd Haynesin  kanssa. Kumpikin on ohjannut elokuvan naisten välisestä rakkaudesta.
 Haynesin elokuvan  Carol  päärooleissa nähtiin kaksi Hollywood-näyttelijää  Kate Blanchett  ja  Rooney Mara . Meneghetti esittelee puolestaan kaksi pitkän linjan näyttelijää Euroopasta:  Barbara Sukowan  ja  Martine Chevallierin . Kumpikaan näistä kahdesta näyttelijästä tuskin lähtisi noviisiohjaajan kelkkaan, jos elokuvassa ei olisi jotain erityistä. Sukowa työskenteli aikoinaan  Rainer Werner Fassbinderin  kanssa.
 Yhdessä -nimisen elokuvan idea perustuu salaisuuteen: Sukowan ja Chevallierin esittämät roolihenkilöt asuvat naapureina saman kerrostalon samassa kerroksessa, eivätkä edes perheenjäsenet tiedä, että ikääntyneillä naisilla on ollut suhde jo vuosikymmeniä. Tämäkin universaali elokuva osoittaa, ettei rakkautta pidättele mikään.  Ensi-ilta 3.9.
 Dyyni-elokuva tapahtuu universumissa. Timothée Chalamet (vas.) on Paul Atreides.  AOP
 Dyynistä otetaan mittaa
 Blade Runner  on yksi tieteiselokuvan klassikoista, ja vaati aikamoista uskallusta tehdä sille jatko-osa. Kanadanranskalainen  Denis Villeneuve  kuitenkin ohjasi sen. Visuaalisesti kunnianhimoinen  Blade Runner 2049  tuli ensi-iltaan neljä vuotta sitten, ja elokuvan piskuisessa sivuroolissa vilahti myös  Krista Kosonen .
 Villeneuven uusi elokuva  Dyyni  on yksi syksyn odotetuimmista elokuvista. Se perustuu yhdysvaltalaisen  Frank Herbertin  samannimiseen, 1960-luvulla julkaistuun tieteisromaaniin.  Twin Peaks  -tv-sarjan ohjannut  David Lynch  teki Dyynistä jo kertaalleen elokuvan, mutta siitä tuli floppi, eikä Lynch ole halunnut palata siihen enää koskaan haastatteluissa.
 Villeneuvella on siis peltoa kynnettävänä.
 Dyynissä taistellaan raaka-aineesta, jota kaikki himoavat. Tarina kerrotaan Paul Atreides -nimisen nuoren miehen kautta, joka matkustaa universumin vaarallisimmalle planeetalle pelastaakseen kansansa. Atreidesin roolin tekee nuori, ranskalais-yhdysvaltalainen näyttelijä  Timothée Chalamet , ja pöly lentää aavikolla. Ensi-ilta  17.9.
 Petri Poikolainen sairastaa MS-tautia. Niina Virtanen
 Oodi ystävälle
 Nimen perusteella  Teemu Nikin  uutta elokuvaa voisi luulla dokumenttielokuvaksi.  Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia  on kuitenkin pitkä fiktiivinen elokuva, jonka pääosassa on näyttelijä  Petri Poikolainen . Poikolainen joutui lopettamaan uransa kymmenisen vuotta sitten MS-taudin takia. Hän on tätä nykyä sokea ja liikuntakyvytön.
 Nikin elokuva on siis ladattu täyteen tunteita, sillä sekä Nikki että Poikolainen ovat vanhoja ystäviä. Nikki kirjoitti elokuvan nimenomaan Poikolaiselle.
 Poikolainen esittää elokuvassa sokeaa ja liikuntakyvytöntä, kotinsa vankina elävää miestä. Hän päättää lähteä rakkaansa luo, ja matka on kuljettava yksin. Perille päästäkseen hänen on luotettava ulkopuolisten apuun.  Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia  on Nikin viides pitkä elokuva. Poikolainen tekee siinä elämänsä ensimmäisen elokuvapääroolin.  Ensi-ilta 10.9.
 Petri Poikolainen ja ohjaaja Teemu Nikki. Kuva elokuvan kuvauksista. Tomi Palsa

Tässä viisi elokuvaa, joista puhutaan syksyllä – Daniel Craig jättää jäähyväiset Bondina


Summary: Matkailu muuttuu, kun ilmasto lämpenee. Esimerkiksi Itä-Suomessa on varauduttava lumettomiin talviin. Samalla matkailualan on suitsittava hiilipäästönsä minimiin.

Ilmastonmuutos haastaa matkailuelinkeinon myös Itä-Suomessa, kun 20 vuoden päästä lumiset talvet eivät ole enää itsestäänselvyys. Maailma on menossa kovaa vauhtia kohti hiilineutraaliutta, ja matkailuala on yksi merkittävä hiilidioksidipäästöjen lähde.
 Itä-Suomen yliopiston ilmastotutkijoiden mukaan 2040-luvulla kesät ovat Itä-Suomessa todennäköisesti nykyistäkin kuumempia ja kuivempia. Talvi on puolestaan pituudeltaan vain muutaman kuukauden ja ajoittain lumeton. Sään ääri-ilmiöt kuten tulvat ja myrskyt lisääntyvät, samoin metsäpalojen uhka.
 Itä-Suomen yliopiston matkailuliiketoiminnan professori  Juho Pesosen  mukaan matkailualalla on jo aloitettu varautuminen tulevaan.
 – Tarvitaan tosiaan valtava muutos.
 – Tässä vaiheessa etenkin isoilla toimijoilla pitää jo olla suunnitelmat siitä, miten hiilineutraalia Suomea rakennetaan myös matkailun osalta, Pesonen kertoo.
 Muutos vaatii uudenlaista ajattelua
 Suomi pyrkii hiilineutraaliuteen vuoteen 2035 mennessä ja Yhdistyneiden kansakuntien vastaava maailmanlaajuinen tavoite on vuodessa 2050. Hiilineutraalius tarkoittaa toimintamme sopeuttamista maapallon kantokyvyn tasolle.
 Matkailualan varautumisessa tulevaisuuteen on Pesosen mielestä tärkeintä pystyä unohtamaan vanhat oletukset.
 – Tärkeää on pystyä ajattelemaan uusiksi liiketoimintamallit, matkustustavat, asiakas- ja kohderyhmät sekä tuotteet ja palvelut, Pesonen luettelee.
 Itä-Suomen yliopiston matkailuliiketoiminnan professori Juho Pesonen. Toni Pitkänen / Yle
 Yhteiskäyttöautoilla parantamaan kiinnostusta julkiseen liikenteeseen
 Alueet ja kunnat ovat ilmastonmuutoksen ja matkailun suhteen ristiriidan äärellä. Yhtäältä päästöjen vähentämisen sitoudutaan ja toisaalta käydään kamppailua eri alueiden vetovoimasta. Vetovoima puolestaan tarkoittaa tällä hetkellä lentojen ja tieliikenteen virtoja alueelle. Liikenteen hiilidioksidipäästöt kiihdyttävät ilmaston lämpenemistä. Perinteinen talvimatkailu ja lumimaisemat ovat uhattuna.
 Tahkolla on pureuduttu paikalle matkustamisen tuottamien päästöjen ongelmaan. Yksi ratkaisu ja käytännön kokeilu, jolla tulijavirtojen matkustuspäästöjä pyritään hillitsemään, on täyssähköinen yhteiskäyttöauto, jota on pilotoitu Tahkolla tämä kesä.
 – Haluamme parantaa saavutettavuutta julkisilla kulkuvälineillä. Tavoite on mahdollistaa joustavampi liikkuminen, joka ei vaadi omalla autolla paikalle saapumista, Tahkon keskusvaraamon varatoimitusjohtaja  Teo Kuosmanen  kertoo.
 Hankkeen idea on, että matkailija saapuu seudulle joko junalla tai bussilla. Paikan päällä tulijalla on sitten käytössä mobiilisovelluksella toimiva sähköauto, joka mahdollistaa paikallisen liikkumisen. Tällä hetkellä autoja on ollut käytössä vasta yksi.
 Käytännön tekoja sekä yrittäjiltä että matkailijoilta
 Kesän aikana autoa on käytetty jonkin verran. Kuosamanen ei pidä mahdottomana, että tulevaisuudessa yhä useampi matkailija saapuisi paikalle julkisilla.
 – Tahkollahan on jo lähtökohtaisesti hyvä sijainti keskellä Suomea, ja kulkuyhteydet ovat julkisilla hyvät. Raideyhteydet tulevat Siilinjärvelle ja Kuopioon asti. Tosin 10 kilometriä puuttuu raidetta, että Tahkolle saataisiin suora junayhteys, Kuosmanen visioi.
 Kuosmanen uskoo, että joukkomatkailu on mahdollista järjestää hiilineutraalisti.
 – Tämä vaatii käytännön tekoja. Julkisen liikenteen parantaminen ja helpottaminen matkailijoille, keskitetty matkalipunmyynti ja niin edelleen. Ja tottakai alueella vaaditaan toimijoita, jotka sitoutuvat kestävään kehitykseen, Kuosmanen miettii.
 Tahkolla onkin aloitettu työ kestävän matkailun puolesta. Tällä hetkellä parikymmentä alueen yritystä tavoittelee Business Finlandin kestävän matkailun sertifikaattia. Käytännössä tämä tarkoittaa yrityksille palvelujen saattamista kestävälle pohjalle.
 Viherpesun varjo
 Mutta yhtä kaikki ristiriidatonta ei ole tämäkään. Raja viherpesun ja ilmastokriisin torjumisen välillä voi olla usein kolikon kantin paksuinen. Tahkon yhteiskäyttöauton mahdollisuudet joukkoliikenteen edistäjänä mainitaan markkinointimateriaaleissa samassa hengenvedossa lentomatkailun kanssa.
 Maaliskuussa Aurinkomatkat aloitti Tahkolle matkapakettien myymisen, johon sisältyy majoituksen lisäksi Finnairin lennot Helsingistä. Lentomatkat ovat suuri hiilidioksidipäästöjen lähde.
 – Yhteistyö Aurinkomatkojen kanssa tuo alueellemme autottomia matkailijoita ja tämä (yhteiskäyttöauto) on oiva ratkaisu myös tähän tarpeeseen, Kuosmanen kommentoi Tahkon sivuilla.

 Lue myös:
 Lämpenevä Välimeri muuttuu trooppiseksi – korallit katoavat ja matkailijan illallispöytään kannetaan outoa kalaa meduusapedillä
 Lentäminen ei ole aina paha tapa matkustaa, myös maata pitkin voi kulkea epäekologisesti

Lumettomien talvien todennäköisyys kasvaa ja se haastaa matkailualan – Professori: "Tarvitaan valtava muutos"


Summary: Yhdysvallat on varoittanut Isisin mahdollisista iskuista Kabulin lentokentän ympäristössä. Alueelle on pakkautunut tuhansia evakuointilennoille pyrkiviä siviilejä. Suomalaisasiantuntijat arvioivat, että Isis saattaa hyvinkin pyrkiä iskemään.

Afganistanissa Kabulissa evakuointeihin on viikonlopun aikana tullut uusi vaara, kun äärijärjestö Isisin terrori-iskujen uhka Kabulin lentokentälle on noussut. Lentokentällä tai sen lähistöllä tuhannet siviilit ovat odottaneet pääsyä evakuointikoneisiin. Myös Suomi on evakuoimassa ihmisiä Afganistanista.
 Vahvistamattomien tietojen mukaan Ranskan tiedustelupalvelu olisi varoittanut, että Isisillä olisi jo toimintaa Kabulin lentokenttäalueella. Yhdysvaltain puolustushallinto Pentagon ei ole vahvistanut asiaa, mutta iskuista on silti varoitettu.
 Yhdysvaltain lähetystö on kehottanut kansalaisiaan olemaan lähtemättä kentälle ilman suoria ohjeita Yhdysvaltain edustajilta. Yhdysvaltain lisäksi myös ainakin Saksa on ohjeistanut kansalaisiaan olemaan tulematta kentälle.
 Maanpuolustuskorkeakoulun apulaissotilasprofessorin  Antti Parosen  mukaan varoitus Isisin iskuista Kabulin lentokentälle on syytä ottaa vakavasti. Yhdysvaltain ja Ranskan tiedustelutiedot Isisin uhkasta perustuvat hänen mukaansa valideihin arvioihin.
 – Eittämättä tässä varoituksessa on todenperäisyyttä. Isisillä on ainakin ihan varmasti pyrkimyksiä toimia hyvin merkittävää julkisuutta saavassa tilannekehityksessä. Heidänkin tahtotilansa on näyttää voimansa. Uhka on todellinen, Paronen arvioi.
 Iskuyritys on täysin mahdollinen
 Parosen mukaan uhkatason nousu Kabulin lentokentällä oli odotettavaa.
 – Siitä syystä evakuointitoimet ovat aseellisten joukkojen suojaamaa. Myös meillä suomalaisillakin.
 Parosen mukaan uhkaa on niin kauan kuin evakuointi on päällä ja niihin keskittyy merkittävää kansainvälistä huomiota.
 – Pitäisin jopa ihan täysin mahdollisena, että joku ryhmittymä yrittäisi toimia evakuointitoimintaa vastaan. Ihan siitä syystä, että siitä saatu uutisarvo on niin suuri, että se löisi leimansa tälläisen ryhmän toiminnallisuuteen ja pahamaineisuuteen, joka on jihadistisen liikkeen parissa rekrytoiva voima.
 Myös terrorismitutkija  Juha Saarisen  mukaan kohde voi houkutella iskuihin.
 – On selvää, että väkipaljous Kabulin lentokentän ympärillä on todella houkutteleva kohde Isisin kaltaiselle toimijalle, Saarinen arvioi.
 Saarinen kuitenkin pohtii sitä, kuinka todennäköinen ainakaan isompi, koordinoitu hyökkäys olisi. Isisin toimintakapasiteetista nimen omaan Kabulissa kun ei kuitenkaan ole täyttä varmuutta.
 Terroristit voisivat yrittää iskeä kentän ulkopuolella odottavaan siviiliväkijoukkoon tai pyrkiä kentän sisäpuolelle, jossa on myös aseistettuja kansainvälisiä sotilasjoukkoja. Toisaalta he saattaisivat yrittää ampua myös nousevia ja laskeutuvia evakuointikoneita.
 Koneet ovat tehneet jo konkreettisia varotoimia. Esimerkiksi Yhdysvaltain sotilaskoneet laskeutuvat kentälle jyrkästi ja nopeasti, taistelumalliin. Jotkin lentokoneet ovat laukoneet valoammuksia noustessaan kentällä, mahdollisten lämpöohjautuvien ohjusten hämäämiseksi.
 Alla olevalla videolla näkyy Yhdysvaltain kone ampumassa valoammuksia.
 Parosen mukaan koneisiin suuntaavaa iskua ei myöskään voida sulkea pois.
 – Onhan alueella vuosikausia ollut raskaita konekivääreitä, ja on pitkään pelätty, onko jollain ilmatorjuntakalustoa. Konetta voidaan ampua ja yrittää ampua. Erityisesti lähtökiihdytykset ja laskuun tulot ovat lentokoneille arkoja paikkoja.
 Saarinen huomauttaa lisäksi, että lentokentän lähellä on myös strategisesti todella merkittäviä muitakin kohteita.
 – Jos niihin kohdistuu minkäänlaista toimintaa, se voi vaikuttaa strategiseen tilanteeseen hyvinkin epävakauttavasti. Tilanne on sellainen, että voidaan nähdä merkittäviä muutoksia hyvin nopeassa aikataulussa. Epävakaus on tällä hetkellä keskeinen tekijä. Tilanne on räjähdysherkkä.
 Isis ja Taliban vihollisia
 Isisillä on joitain satoja tai korkeintaan pari tuhatta taistelijaa Khorasanin maakunnassa Afganistanin-solussaan.
 – He ovat tehneet hyvin näyttäviä iskuja ja pyrkineet nopeaan maineen saamiseen sekä erityisesti rekrytoimaan Talibanin riveistä taistelijoita, Paronen muistuttaa.
 Terrorismitutkija Saarinen sanoo, että laajempi konteksti iskujen uhan taustalla on Isisin mahdollinen voimistuminen Talibanin valloitusten kaaoksen myötä.
 – Tiedetään, että Taliban on ihan tietoisesti päättänyt vapauttaa useita satoja jihadistitaistelijoita vankiloista. Isisin taistelijoita ei ainakaan raporttien mukaan olisi siinä mukana, mutta ei voida mitenkään poissulkea sitä, etteikö Isisin taistelijoita olisi kaaoksen myötä paennut vankiloista, Saarinen kertoo.
 Myös Parosen mukaan Talibanin valtaannousu ja Afganistanin kaoottinen tila on mahdollistanut myös Isisin vapaamman toiminnan.
 Taliban voisi myös yrittää estää iskun
 Toisaalta Taliban on pyrkinyt myös aktiivisesti kitkemään Isisin toimintaa. Pian Kabulin valloituksen jälkeen Talibanin kerrotaan ampuneen korkea-arvoisen Isis-johtajan. Viime vuodesta saakka Kabulin Pul-i-Charkhin vankilassa istunut Isisin entinen Etelä-Aasian toimintojen johtaja  Abu Omar Khorasan  ammuttiin tiettävästi aiemmin tällä viikolla.
 Äärijärjestöt Taliban ja Isis ovat toistensa vihollisia, ja Taliban on aktiivisesti toiminut Isisiä vastaan. Parosen mukaan esimerkiksi 2018 Talibanilla oli Isisiä vastaan oleva kampanja, kun Khoirasanin maakunta alkoi saada merkittävämpää roolia.
 – Vihollisuudet ovat kyllä päällänsä, kuten nyt nähtiin hyvin tuosta korkea-arvoisen Isisin johtajan surmasta, olettaen että uutiset pitävät paikkaansa.
 Parosen mukaan nämä vihollisuudet aiheuttavat sen, että Taliban voi myös yrittää estää Isisin iskut.
 – En epäile hetkeäkään, etteikö Taliban sellaista iskua yrittäisi estää, enkä epäile hetkeäkään, etteivätkö he yrittäisi repiä siitä niin suurta propagandavoittoa kuin mahdollista. Hehän myös takaavat – hyvin vahvoissa lainausmerkeissä – Kabulin kansainvälisen lentokentän turvallisuuden. Siltä osin kuin he eivät sinne itse hyökkää.
 Kabulin lentokentän läheisyydessä on ollut viime päivinä täysi kaaos.  Wakil Kohsar / AFP
 Silminnäkijätiedot Kabulin lentokentältä kertoivat sunnuntaina, että Taliban-liike on jo nyt tiukentanut järjestyksenpitoa kentällä ja ohjannut kentälle pyrkijiä jonoihin.
 Toisaalta Saarinen kysyy, missä määrin Talibanilla on käytössään tiedustelutietoa Isisin aikeista.
 – Jos he ajattelevat, että se on heidän etujensa mukaista estää hyökkäys, niin varmasti tulee käymään. Mutta hyvä kysymys tietysti on, missä määrin Talibanilla on kykyä saada tietoa esimerkiksi tiedustelun kautta tuollaisesta ja mikä on heidän kykynsä kerätä tietoa Isisin toiminnasta Afganistanissa ylipäätään.
 Ja sitten toisaalta Taliban voisi katsoa iskun myös hyödyttävän sitä. Tilanteet voivat muuttua nopeasti.
 – Taliban toimii ominen intressiensä mukaisesti. Ne ovat joissain tietyissä kysymyksissä täysin eri asia kuin mitä ne ovat evakuointeja yrittävillä kansainvälisen yhteisön jäsenillä. En näkisi, että Taliban on tässä tilanteessa hyväntekijä, vaan se toimii intressiensä mukaisesti, ja intressit saattavat muuttua tilanteen mukaan.
 Isis todennäköisin iskijä
 Apulaissotilasprofessori Paronen arvioi, että mahdollinen iskijä olisi juuri Isis tai jokin pienempi, omavaltainen ryhmittymä.
 – Al-Qaidaa ei Taliban laske tekemään tälläisessa tilanteessa iskua tekemään. Mikäli al-Qaida ottaisi vastuun Kabulin kansainväliselle lentokentälle tehdystä iskusta, se olisi aikamoinen niitti al-Qaidan ja Talibanin välisiin suhteisiin.
 Talibanin ja al-Qaidan pitkä liitto ei missään vaiheessa ole katkennut, sanoo Saarinen. Toisalta ainakin toistaiseksi Talibania hyödyttää se, että al-Qaida pysyy hiljaa.
 – Varmasti intresseissä on pitää edelleen maassa olevia al-Qaida-militantteja maan alla piilossa, ettei heihin julkisesti kiinnitettäisi kovin suurta huomiota. Tässä vaiheessa, hyvin herkässä vaiheessa, ei ole minkäänlaista viitteitä siitä, että Taliban antaisi Afganistanista kehittyä uuden kansainvälisen terrorismin pesäpaikan, Paronen arvioi.
 Parosen mukaan viite siitä olisi viesti – ei ainoastaan länsimaille vaan myös Venäjälle ja Kiinalle – siitä, että uuteen Afganistaniin ei voisi luottaa siihen, että uudet taistelijat eivät hakeutuisi Talibanin tai al-Qaidan pariin.

Suomalaiset sotilas- ja terrorismiasiantuntijat: Varoitukset Isisin iskujen mahdollisuudesta Kabulin lentokentälle syytä ottaa vakavasti


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO on listannut rokote-epäröinnin yhdeksi suurimmasta kymmenestä terveysuhasta. Rokotetta epäröivän Tero Nikkasen mukaan on vaikea arvioida, mikä voisi muuttaa hänen mielipiteensä koronarokotteesta.

Tämän vuoden maaliskuussa kuopiolainen  Tero Nikkanen  alkoi kärsiä vatsakivusta, kuumeesta ja nivelsäryistä. Puhelinpäivystyksessä syyksi epäiltiin aluksi umpisuolen tulehdusta ja Nikkasta kehotettiin hakeutumaan Kuopion yliopistolliseen sairaalaan (KYS) tutkimuksiin.
 Samoihin aikoihin Kuopion seudulla oli aloitettu hoitohenkilökunnan rokottaminen. Kotihoidossa työskentelevä Nikkanen oli kuitenkin suhtautunut jo lähtökohtaisesti epäillen rokotteen ottamiseen.
 – Epäröin kyllä vahvasti, kun sitä koronarokotetta on tutkittu niin vähän aikaa, että en kyllä halua sitä ihan heti ottaa. Oli vahva mielipide, että en ole sitä ottamassa.
 Umpisuolen tulehduksen sijaan Nikkasen sairastumisen syyksi paljastui korona. Sitä seurasi raju jälkitauti, joka vei hänet useiksi vuorokausiksi teho-osastolle ja hengityskoneeseen.
 Siitä huolimatta hän epäröi yhä koronarokotteen ottamista. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suosittaa koronarokotuksen ottamista noin puolen vuoden päästä sairastamisesta.
 – Tiedämme, että covid-19-taudin synnyttämä vasta-ainesuoja kestää hyvin ainakin sinne asti. Siitä voidaan tehdä poikkeuksia, joko aikaistaa tai myöhentää rokotteen ottamista. Deltavariantin vuoksi suosisin kuitenkin mieluummin aikaistamista, THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  sanoo.
 Rokote-epäröintiä tutkitaan nykyisin entistä enemmän, sillä maailman terveysjärjestö  WHO on listannut  rokote-epäröinnin yhdeksi maailman kymmenestä suurimmasta terveysuhasta. Erityisesti tutkimustietoa puuttuu vielä siitä, mikä epäröijän pään voisi kääntää.
 Rokotusasenteita tutkinut Turun yliopiston akatemiatutkija  Anna Soveri  kertoo, että on vaikea tietää, kuinka paljon Suomessa on koronarokote-epäilijöitä. Kansainvälisten tutkimusten perusteella tiedetään, että suoranaisesti rokotevastaisia on vain 1–2 prosenttia väestöstä.
 – Nyt yli 40-vuotiaista yli 80 prosenttia on ottanut koronarokotuksen. Jos jäljellä jääneistä vain ihan pieni osuus on ideologisista syistä rokotteiden vastustajia, niin suurempi osa saattaa olla sellaisia, jotka epäröivät rokotuspäätöksessään, Soveri arvioi.
 Jälkitauti vei teholle
 Kuopiolainen Nikkanen oli sairaalassa koronan vuoksi vain yhden yön. Hänen vointinsa parani nopeasti ja hänet päästettiin kotieristykseen toipumaan.
 Kun koronaoireet olivat hävinneet kolmen viikon eristyksen jälkeen, Nikkanen sai infektiolääkäriltä luvan palata töihinsä. Sairastaminen ei kuitenkaan päättynyt siihen.
 Hän ehti olla töissä viisi päivää, kun yhtäkkiä kaulan imusolmukkeet alkoivat turvota ja korkea kuume nousi jälleen. Vaimo ajoi Nikkasen päivystykseen kolmelta aamuyöllä.
 Sairaalassa kuume nousi entisestään ja hänelle todettiin nielupaise, joka vaikeutti jo hengittämistä. Paise päätettiin leikata.
 Hänet nukutettiin leikkauksen vuoksi, minkä jälkeen hänen tilansa heikkeni entisestään. Hän joutui teho-osastolle useiksi päiviksi.
 – Kun minua heräteltiin siellä teho-osastolla niin sitten tuli lääkäri kertomaan, että nyt on ollut tilanne tosi huono, että sinulle on tullut keuhkokuume ja sinun omat keuhkosi ovat painuneet kasaan ja lakanneet toimimasta. Ja olet nyt ollut 8 päivää nukutettuna tässä hengityskoneessa, Nikkanen muistelee.
 Tero Nikkanen joutui teho-osastolle, syyksi epäiltiin koronan jälkitautia. Tero Nikkasen kotialbumi
 Pitkä kuntoutuminen
 Henkitorveen oli tehty avanne, jonka vuoksi Nikkanen ei alkuun voinut puhua. Myös raju sairaus ja vuodepotilaana olo veivät Nikkasen huonoon kuntoon.
 Aluksi hän ei pystynyt edes istumaan sängynlaidalla saati nousemaan jaloilleen. Ensimmäisellä kerralla hänet nostettiin nosturilla pyörätuoliin istumaan.
 – Muistan kun en olisi yhtään kestänyt pystyssä vielä, mutta hoitajat motivoivat, että ota vaan askeleita, että kyllä se siitä. Myös fysioterapeutti kuntoutti joka päivä.
 Toipumisaika oli pitkä. Kotona kuntoutus jatkoi rollaattorin ja kävelysauvojen avustuksella. Töistä hän oli poissa yhteensä kuusi viikkoa.
 – Lääkäri ei voinut täysin vahvistaa, että oliko se jälkitauti, mutta epäily on, että se oli mahdollinen koronainfektion jälkitauti, Nikkanen kertoo.
 Nikkasen puheessa toistuu kiitollisuus KYSin hoitohenkilökuntaa kohtaan. Tunne tuli voimakkaana heti, kun hän heräsi teho-osastolla.
 – Olen tosi kiitollinen, että on ollut näin hyvä hoito ja minut on saatu hengissä pidettyä. Olisihan siinä ollut vaihtoehto, että ei olisi enää herännyt tässä ajassa.
 Epäröi yhä rokotetta
 Nikkanen kertoo, että lääkärin mukaan hän sai sairastamisesta kuuden kuukauden suojan koronaa vastaan. Kohta puoli vuotta alkaa kuitenkin tulla täyteen ja Nikkaselle on tullut ajankohtaiseksi pohtia jälleen koronarokotteen ottamista.
 Suhtautuminen rokotteeseen ei ole enää yhtä jyrkkä kuin keväällä, mutta edelleen hän kertoo “rehellisesti epäröivänsä” asiaa rokotusten turvallisuuden takia.
 – Nyt on ollut vähän kaksijakoisia ajatuksia jälkeenpäin, että olisiko se kuitenkin suojannut tuon vakavan taudin, mikä minulla oli. Siitä huolimatta vieläkin vähän epäröin sitä, kun on kuullut, että joillekin on tullut veritulppaa, nivelkipuja ja pitkiä kuumejaksoja. Se on semmonen pieni pelko, että entäs jos minulle tuleekin jotain siitä.
 – Ja sitten sekin mietityttää, että entäs joskus tulevaisuudessa käy niin, että paljastuukin paljon myöhemmin, että tästä rokotteesta on jotain sairauksia mahdollista saada, Nikkanen kuvaa pelkojaan.
 Kotihoidossa työskentelevä Tero Nikkanen suosittelee asiakkailleen rokotteen ottamista.  Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Turun yliopiston akatemiatutkija Anna Soveri tutki suomalaisten suhtautumista mahdolliseen koronarokotteeseen aivan pandemian alussa 1,5 vuotta sitten. Tuolloin selvisi, että tärkein syy, joka vaikutti halukkuuteen ottaa rokote, oli nimenomaan rokotteen turvallisuus.
 – Toissijainen syy oli se, kuinka vakavana tautina ihmiset pitivät koronavirusinfektiota, Soveri kertoo.
 Vielä tuolloin tehdyissä mittauksissa suomalaisten rokotushalukkuus oli noin 70 prosentin luokkaa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) erikoistutkija  Jonas Sivelä  painottaa, että suomalaisten rokotushalukkuus on kasvanut pandemian aikana.
 – Olemme seuranneet huhtikuusta 2020 lähtien suomalaisten rokotushalukkuutta ja se on koko ajan vain kasvanut. Viimeisimpien tulosten mukaan 91 prosenttia suomalaisista on joko ottanut tai ottaisi koronarokotteen, Sivelä kertoo.
 Kyseisessä  Kansalaispulssi-mittauksessa  vain 4 prosenttia vastaajista ilmoitti olevansa täysin eri mieltä eli ettei aio ottaa koronarokotetta.
 – Meidän tietojemme mukaan voimakas rokotevastaisuus on hyvin marginaalista, vaikka se saa mediassa paljon näkyvyyttä. Se näkyvyys ei aina vastaa todellisuutta, Sivelä painottaa.
 Hallitus kertoi elokuussa, että tavoitteena on vähintään 80–90 prosentin koronarokotuskattavuus yli 12-vuotiaassa väestössä. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) puolestaan arvioi  viikonloppuna HS:lle , että yhteiskunnan avaamiseksi rokotuskattavuuden pitää nousta jopa 90 prosenttiin, mikäli tartuntamääriä ei saada hallintaan.
 Tällä hetkellä ilman koronarokotetta on 29,4 prosenttia väestöstä.
 THL:n Sivelä itse uskoo, että hallituksen asettamaan rokotuskattavuuteen tullaan pääsemään, mutta aikataulua hän ei osaa arvioida.
 Rokote-epäröinti suuri terveysuhka
 WHO on listannut rokote-epäröinnin yhdeksi maailman suurimmista terveysuhista. Akatemiatutkija Soveri kertoo, että aihe on noussut prioriteetiksi myös EU:ssa.
 Soveri on mukana keväällä käynnistyneessä kansainvälisessä tutkimusprojektissa, jossa tutkitaan rokote-epäröintia terveydenhuollon ammattilaisissa. Tutkimusryhmän tavoitteena on pyrkiä vähentämään rokote-epäröintiä puuttumalla virheelliseen tietoon.
 Syy, miksi tutkitaan juuri terveydenhuollon ammattilaisia, on se, että heillä on mahdollisuus vaikuttaa potilaiden rokotuspäätöksiin. Myös Nikkanen kuuluu tähän joukkoon.
 Kotihoidossa työskentelevä Nikkanen kertoo, ettei hän hoitajana halua levittää rokotevastaisuutta, mutta kokee, että rokotteen ottaminen on jokaisen henkilökohtainen asia. Työssään hän neuvoo asiakkaitaan ottamaan koronarokotteen virallisen ohjeistuksen mukaisesti.
 Välillä asiakkaiden turvallisuus on mielessä.
 – Kyllä sitä miettii, että entä jos kannan koronaa ja se tulisi johonkin asiakkaaseen. Mutta toisaalta, kun on viisaammat terveysviranomaiset tutkineet, että maski, käsineet, riittävä hygienia ja turvavälit suojaavat, niin sitä tavallaan kuitenkin luottaa siihen, Nikkanen pohtii.
 Vielä ei ole tarkkaa tietoa siitä, kuinka paljon Suomen terveydenhuollon henkilökunnassa epäröidään koronarokotteen ottamista. Elokuun alussa  Yle uutisoi  ylilääkäreiden yllättyneen nuorten hoitajien rokotehaluttomuudesta. Ylen selvityksen mukaan osa terveydenhuollon henkilökunnasta on yhä ilman pandemiarokotetta.
 – Ensi vuoden puolella tiedetään asiasta enemmän, mutta muiden rokotteiden kohdalta tiedetään, että rokote-epäröintiä esiintyy myös terveydenhuollossa, vaikka sitä on vähemmän kuin muilla ihmisillä, Soveri toteaa.
 Rokote-epäröinti vai rokottamattomuus?
 Kuopiolainen Nikkanen itse painottaa olevansa nimenomaan rokote-epäröijä, eikä sinänsä vastusta rokotuksia.
 THL:n Sivelän mukaan rokote-epäröinnin ja rokotevastaisuuden sijaan olisi parempi puhua rokottamattomuudesta. Sivelän mukaan medialla on suuri vastuu siinä, millaista ilmapiiriä luodaan rokottamisen ympärillä.
 – Jos lähdetään luomaan voimakasta vastakkainasettelua, se on omiaan polarisoimaan keskustelua, mistä ei ole mitään hyötyä.
 Rokotusasenteita tutkinut Soveri näkee puolestaan eroja rokotteiden vastustajien ja rokote-epäröijien välillä.
 – Se pieni joukko, joka vastustaa rokotuksia ideologisista syistä, niin heidän mielipiteisiinsä on hyvin vaikea vaikuttaa ja heidän kanssaan voi olla vaikea keskustella.
 Soverin mukaan rokote-epäröinnin taustalla merkittävin tekijä on puolestaan väärä tieto.
 – Epäröijien kanssa on helpompi keskustella kuin rokotevastustajien ja on tärkeää, että sitä oikeaa tietoa on saatavilla.
 “Ota nyt ihmeessä rokote”
 Nikkasen mukaan on vaikea arvioida sitä, mikä saisi hänen mielensä koronarokotteesta muuttumaan. Edes oma raju sairaus ei muuttanut mielipidettä.
 – Ehkä se, että on tosissaan mennyt vähän pitempi aika ja se on katsottu varmaksi, että siitä ei seuraa pitemmälle viiveellä jälkeenkään päin mitään ongelmia ihmisille.
 Silloin tällöin pelko uudelleen sairastumisesta käy Nikkasella mielessä.
 – Kyllähän minulle on monet sanoneet, että sinulla olisi voinut henki mennä, että ota nyt ihmeessä rokote. Mutta se on nyt sairastettu ja ei minulla tällä hetkellä ole mikään hinku mennä sitä ottamaan, Nikkanen sanoo.
 Nyt Nikkanen on seurannut keskustelua siitä, tuleeko koronarokotteen ottaminen hoitajille jossain vaiheessa pakolliseksi. Hän viihtyy hyvin työssään eikä haluaisi vaihtaa ammattia.
 – Kyllä minä sen otan, jos se pakolliseksi tulee.
 Aiheesta lisää illan A-studiossa  Yle Areenassa  ja TV1:llä kello 21.00. Vieraina Työterveyslaitoksen pääjohtaja Antti Koivula ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja Markku Tervahauta.
 Lue myös:
 Sybila Pitkänen menetti läheisen, koska koronarokote jakoi heidät eri leiriin – Väestöliitto: Tämä repii perheitä ja ystävyyksiä
 Saksassa aikuiset tarvitsevat koronapassin treeneissä – Voisiko se mahdollistaa harrastustilojen laajemman aukiolon myös Suomessa?

Rokote-epäröinti on yksi isoimmista terveysuhista  – lähihoitaja Tero Nikkanen heräsi koronan jälkeen teho-osastolta, mutta epäröi yhä rokotteen ottamista


Summary: Hyviä kalapaikkoja löytää jopa keskeltä kaupunkia. Hämeenlinna on siitä hyvä esimerkki. Suomalaiset kävisivät enemmän kalassa, jos tietäisivät missä voi kalastaa. Hyvät ja helppopääsyiset kalapaikat houkuttelevat kansaa kalastuksen pariin.

Suomen Vapaa-ajankalastajien teettämän kyselyn mukaan yli puolet suomalaisista harrastaisi kalastusta enemmän, jos kalastuskohteet eivät olisi kaukana – eivätkä ne todellisuudessa usein olekaan.
 Usein hyviä lähikalastuskohteita löytyy jopa aivan kaupunkien ytimestä, kuten Hämeenlinnassa.
 – Täällä kalapaikkojen parhaimmistoa on kaupungin läpi virtaava Vanajan reitti. Järven ranta on helposti saavutettava ja sopii erinomaisesti ongintaan ja heittokalastukseen, opastaa Suomen Vapaa-ajankalastajien kalatalousasiantuntija  Janne Rautanen .
 Hämeenlinnan Linnanpuistossa järjestetään tiistaina Street Fishing -kalastuskilpailu Linnanpuistossa. Voit seurata suoraa lähetystä kello 18.10 alkaen jutun pääkuvasta.
 Rentoa kalakisaa keskellä kaupunkia
 Suomen vapaa-ajan kalastajat on järjestänyt tänä kesänä  jo kymmenen  Street Fishing -tapahtumaa. Yhdestoista on tiistaina Hämeenlinnassa ja syyskuun alussa kisataan vielä Jyväskylässä. Tavoite on innostaa kaikkia kalastuksen pariin matalalla kynnyksellä.
 Kilpailijoilla on kalastusaikaa kolme tuntia. Ville Välimäki / Yle
 Kisan säännöt ovat yksinkertaiset. Kisaa käydään kaksihenkisin joukkuein ja mukaan lasketaan neljästä kalalajista yhteismitta. Kilpailuaikaa on kolme tuntia.
 – Nuorille alle 18-vuotiaille annetaan tasoitusta viisi senttiä. Jos joukkueen molemmat jäsenet ovat nuoria, he saavat yhteensä 10 senttiä tasoitusta, kertoo kalatalousasiantuntija Janne Rautanen.
 Kunnon saaliita tarjolla
 Hämeenlinnassa onkijoille on tarjolla todella laaja kirjo erilaisia särkikaloja ja ahvenia. Vieheillä voi saada saaliiksi ahvenia ja haukia. Kuhia tavoitteleva kalastaja puolestaan laittaa siiman päähän yleisimmin jigin.
 Hämeenlinnassa on suosittuja lähikalastuskohteita myös hieman kauempana keskustaa.
 – Esimerkiksi Alajärvi tarjoaa mielenkiintoista kalastettavaa, mutta kaikki kaupungin alueen vedet ovat kalaisia. Eksotiikkaa hakeva kalastaja suuntaa illan hämärässä Hiidenjoelle tai Aulangon suunnan virrantiivistymiin yrittämään pohjaongella madetta tai ankeriasta, Rautanen vinkkaa.

Yli puolet suomalaisista kalastaisi enemmän, jos sen voisi tehdä keskustassa – suora lähetys kalastuskilpailusta Hämeenlinnasta 18.10


Summary: Yhdysvaltain on määrä vetää joukkonsa Kabulin lentokentältä elokuun loppuun mennessä. Saksan ulkoministerin mukaan edes muutaman päivän pidennys ei riitä siihen, että maasta saadaan lennätettyä pois kaikki ne, joiden katsotaan tarvitsevan suojelua.

Vetääkö Yhdysvallat Kabulin lentokenttää valvovat sotilaansa pois Afganistanista elokuun loppuun mennessä vai yrittääkö presidentti  Joe Biden  pidentää evakuointilennoille varattua aikaa?
 Tähän kysymykseen Yhdysvaltain liittolaismaissa odotetaan pikaista vastausta.
 Monet maat, kuten Britannia, Saksa ja Espanja ovat kertoneet, että niiden ei ole mahdollista lennättää Afganistanista pois kaikkia haluamiaan ihmisiä elokuun loppuun mennessä.
 Saksa: Muutaman päivän jatkoaika ei riitä
 Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  sanoi tiistaina  saksalaisen Bild-TV:n haastattelussa , että muutaman päivän jatkoaikakaan ei olisi tarpeeksi evakuoinnin loppuunviemiseen.
 – Minun täytyy sanoa, että vaikka se jatkuisi 31. elokuuta saakka tai jopa muutaman päivän myöhempään, se ei riitä siihen, että saisimme lennätettyä pois kaikki ne, jotka me tai Yhdysvallat haluamme, Maas sanoi Bild-TV:lle.
 Jos elokuun 31. päivän takaraja pitää, Yhdysvallat tarvitsee Maasin arvion mukaan ainakin kaksi viimeistä päivää omien sotilaidensa kuljettamiseen pois Afganistanista. Näin siviilien evakuointilentojen täytyisi loppua jo aiemmin.
 Maasin mukaan Saksa on ryhtynyt jo pohtimaan, miten ihmisiä voitaisiin auttaa pois maasta sotilaallisen evakuointioperaation päätyttyä.
 Saksan lisäksi Britannia ja Ranska haluaisivat jatkaa Kabulin kentän käyttämistä myös elokuun lopun jälkeen.
 Monilla evakuoitavilla on ollut vaikeuksia päästä lentokentälle Talibanin tiesulkujen ja lentokentän liepeillä vallitsevan väentungoksen takia. Jotkut evakuoiduista ovat kertoneet, että kentän portteja vartioivat amerikkalaissotilaat eivät ole välttämättä päästäneet ihmisiä läpi, vaikka heillä olisi vaadittavat asiakirjat mukanaan.
 Britannia: Pidennys epätodennäköinen
 Britannia on ilmoittanut, että se kehottaa tiistaina G7-maiden johtajien etäkokouksessa Yhdysvaltoja pidentämään joukkojensa läsnäoloa Afganistanissa.
 Britannian puolustusministeri  Ben Wallace  kuitenkin kommentoi  Sky Newsin haastattelussa  tiistaiaamuna, että hän pitää epätodennäköisenä, että evakuointien jatkaminen elokuun lopun jälkeen onnistuisi.
 Wallace katsoi, että Talibanin vastahakoisuuden lisäksi Bidenin viimeaikaiset julkiset kommentit viittaavat tähän.
 Taliban on sanonut, että se ei hyväksy evakuointien takarajan siirtämistä.
 Bidenin odotetaan päättävän lähipäivinä, pidetäänkö evakuointien takaraja ennallaan. Reutersin hallintolähteen mukaan päätös voi tulla jo tiistaina.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.)  kertoi tiistaina Twitterissä , että Suomi on evakuoinut Afganistanista tähän mennessä yli 200 ihmistä. Suomen Kabulin-suurlähetystön paikalta palkattu henkilökunta perheineen on nyt saatu evakuoitua.
 Yhteensä Suomi pyrkii evakuoimaan noin 240 ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 Päivittyvä uutisseuranta Afganistanin tilanteesta
 Presidentti Niinistö: Afganistanin romahdus ajaa läntisen maailman perustavanlaatuisten kysymysten äärelle
 Suomen Kabulin-suurlähetystön evakuoimatta jääneet vartijat sanovat olevansa hengenvaarassa – "Emme aio antaa Suomelle anteeksi"
 Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta
 Suomalainen Sakke pääsi pakenemaan talibanien valtaamasta Kabulista – “He löivät minua kepeillä ja ampuivat kohti”
 Mistä Afganistanin kriisissä on kyse? Afganistanin hallinnasta on taisteltu monesti. Neuvostoliitto ja sen tukema Afganistanin hallinto soti arabimaiden ja Yhdysvaltojen tukemia islamilaisia taistelijoita vastaan 1979–1989. Ääri-islamilainen Taliban-liike oli  ensimmäisen kauden vallassa  1996–2001. Yhdysvaltain johtama liittouma syrjäytti talibanit 2001 ja myöhemmin Nato-johtoiseksi muuttunut kansainvälinen kriisinhallintaoperaatio tuki Afganistaniin muodostettua hallintoa 20 vuotta.  Suomikin osallistui kriisinhallintaan . Kun Yhdysvallat vetäytyi maasta, Taliban aloitti laajentumisen. Lopulta kaupungit kaatuivat nopeasti ja järjestö valtasi pääkaupungin Kabulin 15. elokuuta. Järjestön  johtajista voit lukea täältä . Taliban pohjaa oppinsa  äärimmäiseen tulkintaan islamista ja šaria-laista . Taliban-liike suojaa  terroristijärjestö al-Qaidaa . Afganistanissa asuu 40 miljoonaa ihmistä, heistä maan sisäisiä pakolaisia on 3,5 miljoonaa ja naapurimaihin on paennut yli kaksi miljoonaa ihmistä. Maan väestön muutoksista  voit lukea täältä . Heimoja on toistakymmentä heimoa. Voit lukea  etnisestä kirjosta täältä .

Moni länsimaa haluaisi jatkoaikaa Afganistanin evakuoinneille – Bidenin ratkaisua odotetaan G7-etäkokouksen jälkeen


Summary: Pirkanmaan pandemiaryhmä pitää tiedotustilaisuuden tiistaina kello 15.30 alkaen. Yle seuraa tilaisuutta suorana hetki hetkeltä.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaan koronatartunnat ovat kääntyneet laskuun vaikka sairaanhoitopiirin alue onkin edelleen leviämisvaiheessa. Pirkanmaalla koronan ilmaantuvuus oli viime viikon päättyessä 123 tapausta 100 000 asukasta kohden kahden viikon ajalta.
 Positiivisten testitulosten osuus Fimlabin koronatesteistä on niin ikään laskussa. Se oli kuluneelta viikolta 2,1 prosenttia.
 Taysissa on edelleen toistakymmentä koronapotilasta. Tilanne hidastaa paluuta normaaliin kiireettömän hoidon toteuttamiseen.
 – Noin 80 prosenttia sairaalahoidossa olevista on ollut kokonaan rokottamattomia. Etenkin 30-39 -vuotiaiden toivoisimme käyvän aktiivisemmin rokotuksessa, jos on yhä kokonaan rokottamatta. Hoidamme sairaalassa tällä hetkellä kohtuullisen nuoria ja työikäisiä potilaita, kertoo ylilääkäri  Jaana Syrjänen  Taysista.
 Kokoontumisrajoitukset lieventyvät syyskuussa
 Aluehallintoviraston määräys tapahtumien henkilörajoituksista on voimassa kuluvan viikon ajan.
 Sairaanhoitopiiri tulee esittämään aluehallintovirastolle tartuntatautilain 58 pykälän perusteella joitain kokoontumisrajoituksia, mutta turvavälipykälää 58d ei enää esitetä aluehallintoviraston jatkettavaksi syyskuussa.
 Koulujen alku ei vaikuttanut tartuntoihin
 Viime viikolla Pirkanmaalla todettiin 226 uutta koronatartuntaa. Tartuntojen lähde selvisi varmuudella 66 prosentissa eli 149 tartunnassa. Koulujen alkamisesta huolimatta kouluikäisissä ei ole todettu tartuntojen kasvua.
 Perhepiiristä saatiin viime viikolla 83 tartuntaa. Sukulaisten ja ystävien tapaamisista kertyi 23 tartuntaa. Ulkomalta tuli 19 tartuntaa. Kahdeksan tapausta todettiin työpaikoilta ja kahdeksan yksityisistä juhlista. Harrastuksista tuli kaksi ja kouluista niin ikään kaksi tartuntaa. Yksittäiset tartunnat todettiin liikennevälineissä ja baarissa. Kaksi tapausta saatiin muista tunnetuista koronakontakteista.
 Tiistain mediainfossa käydään läpi Pirkanmaan ajankohtainen koronatilanne, jäljitystyön tulokset kuluneelta viikolta sekä ohjausryhmän mahdolliset suositukset. Asiantuntijoina ovat johtajaylilääkäri  Juhani Sand , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista
 Ylen toimittaja  Tuomas Hirvonen  seuraa tilaisuutta hetki hetkeltä.
 Lue lisää:
 Koronatestaukseen tulee muutoksia Tampereella: nykyisiä näytteenottopisteitä suljetaan, uudet Nekalaan ja Hakametsään
 TAYS kertoi useista altistumispaikoista Pirkanmaalla – katso lista täältä

Yle seuraa hetki hetkeltä: Pirkanmaan koronanyrkki suosittelee  syksyllä kirjoittaville 10 vuorokauden karanteenia, kokoontumisrajoituksiin tulossa lievennyksiä


Summary: Kotkassa on tänään iso onnettomuusharjoitus, jossa yhtenä osana on lintujen ja muiden eläinten pelastaminen öljystä. WWF:n ja Korkeasaaren asiantuntijat näyttävät, miten lintupesula toimii.

Ympäristöjärjestö WWF osallistuu tänään onnettomuusharjoitukseen, jossa se testaa, miten liikuteltava lintujen hoitoyksikön saadaan kuljetettua onnettomuuspaikalle.
 Itämeren rannalla Kotkassa on parhaillaan  käynnissä öljyonnettomuusharjoitus , jossa kaksi säiliöalusta olisi törmännyt ja niistä valuisi öljyä ja vaarallista kemikaalia mereen.
 Kuvitteellisen onnettomuuden myötä viranomaiset ja vapaaehtoiset ryhtyvät toimiin ihmishenkien pelastamiseksi ja ympäristövahinkojen rajoittamiseksi. Harjoituksessa pyritään esimerkiksi estämään kemikaalin ja öljyn leviämistä ja keräämään sitä talteen virtuaalisesti.
 Eläinten pelastamisen harjoittelua varten WWF:llä on käytössään liikuteltava hoitoyksikkö, joka saapuu Kotkaan Porvoosta.
 WWF:n meriasiantuntija  Vanessa Ryan  ja Korkeasaaren eläinlääkäri  Sanna Sainmaa  kertovat suorassa lähetyksessä, miten eläimet saadaan puhdistuspaikalle ja miten puhdistus tapahtuu.
 Suora lähetys Kotkan Kantasatamasta alkaa  Yle Areenassa kello 14.15 .
 Lue seuraavaksi:   Itäisellä Suomenlahdella alkaa tänään kansainvälinen jättiharjoitus – kuvitteellisessa tilanteessa mereen pääsee vaarallista kemikaalia ja öljyä
 Kotkaan valmistui ainutlaatuinen paikka, jossa öljyntorjuntaa voidaan harjoitella oikealla öljyllä – alueelle halutaan lisää altaita

WWF testaa erikoisen lintujen hoitoyksikön toimivuutta tilanteessa, jossa vakava öljyonnettomuus uhkaa – katso suora lähetys kello 14.15


Summary: Tietoturva-asiantuntija Mikko Hyppönen ei näe kokeilussa yksityisyysongelmaa, koska kenenkään ei ole pakko näyttää mitään tietoja. Klubin saama palaute kokeilusta on ollut sekä kiittävää että raivokasta.

Yle  kertoi keskiviikkona  tamperelaisen elävään musiikkiin erikoistuneen G Livelabin kokeilusta, jossa ravintolan henkilöstö kerää asiakkaidensa rokotetietoja sisäänkäynnin yhteydessä. Rokotetietojen luovuttaminen on ollut vapaaehtoista, ja tietoja käytetään tutkimuskäyttöön.
 G Livelabin mukaan syyskauden kestävällä koronapassikokeilulla hankitaan tietoa siitä, miten sen käyttö vaikuttaa asiakkaiden haluun osallistua julkisiin tilaisuuksiin kuten livekeikoille.
 Somessa alkoi pian uutisen jälkeen kuulua kriittisiä ääniä kokeilua kohtaan. Muun muassa Twitterissä pohdittiin, kuinka henkilötietoja käsitellään ja onko asiakkaiden tietoturva vaarassa?
 Klubin toimitusjohtaja: terveystietoja ei kerätä
 Kysyimme G Livelabin toimitusjohtaja  Annamaija Saarelalta , miten on varmistettu, etteivät kenenkään arkaluontoiset tiedot päädy vääriin käsiin.
 Saarela tähdentää, että vapaaehtoisessa koronapassin skannauksessa ei kerätä ihmisten terveystietoja.
 – Henkilökuntamme ei näe asiakkaan terveystietoja. Lukulaite vain skannaa koodin, sanoo piip eikä mitään tietoja tallenneta. Applikaatio kertoo ainoastaan sen, täyttääkö rokotustodistus koronapassin vaatimukset.
 Annamaija Saarela muistuttaa, että kokeilusta huolimatta kaikki tähänkin asti käytössä olleet koronaturvatoimet pysyvät G Livelabissa voimassa. Marjut Suomi / Yle
 Saarelan mukaan järjestelmän käyttöönottoa valmisteltiin pari viikkoa.
 – Muusikkojen liiton lakimiehet tekivät linjauksen, että rokotustodistuksen esittämisen pitää olla vapaaehtoista, asiakkaita ei voida erotella passin esittämisen perusteella eikä passin esittämiseen saada houkutella millään porkkanalla.
 G Livelabilla on käytössään Tanskan valtion lanseeraama sovellus, jolla QR-koodi luetaan.
 – Tietoturvan sääntely on yhtä tarkkaa koko EU:ssa, joten muiden maiden sovellukset ovat turvallisia, Saarela sanoo.
 Asiakkailta kerätään kokemuksia koronapassin käytöstä jälkikäteen. Niiden tietojen perusteella valmistuu opinnäyte syyskuun loppuun mennessä.
 – Anonyymissä kyselyssä selvitetään muun muassa sitä, miltä passin näyttäminen tuntuu. Se on luottamuksellista ja anonyymia tutkimusta.
 Mikko Hyppönen ei näe tietoturvaongelmaa
 Tietoturva-asiantuntija ja F-Securen tutkimusjohtaja  Mikko Hyppösen  mielestä on tärkeää viestiä, että tapahtuma-ala vapautuu kun saadaan ihmiset ottamaan rokote.
 Hyppönen ei näe G Livelabin kokeilussa mitään yksityisyysongelmaa, koska kenenkään ei ole pakko näyttää mitään tietoja.  – Omakanta-palvelusta QR-koodin kautta luetussa tiedossa ei ole muuta kuin tieto voimassa olevasta rokotuksesta, Hyppönen sanoo.
 Hyppönen ei osaa sanoa ulkomaisista sovelluksista tarkemmin, mutta hänen mukaansa ongelmia niiden käyttämisestä ei ole kuulunut. Petteri Sopanen / Yle
 Hyppönen muistuttaa, että tietojen jälkikäsittelyn turvallisuus riippuu siitä, kuinka tiedot luetaan.
 – Jos järjestyksenvalvoja lukee QR-koodin kännykällään ja siitä syntyy loki, jossa on yhdistettynä rokotetieto ja asiakkaan henkilöllisyys, on mahdollista että syntyy henkilörekisteri. Tällöin tietojen tallentajan tulee huomioida tämä toiminnassaan eli käsitellä tietoja asianmukaisesti ja tehdä rekisteriseloste.
 Sekalaista palautetta
 Annamaija Saarelan mukaan asiakaspalaute kokeilusta on ollut myönteistä.
 Ovella kokeilua on kiitelty. Yli puolet asiakkaista esittää rokotustodistuksensa vapaaehtoisesti. Sitä ei erikseen pyydetä, vaan eteisessä on ohjeet ja selostus kokeilusta.
 Sen sijaan verkosta tullut palaute on ollut Saarelan mukaan osin äärimmäisen kriittistä. Myös henkilökohtaista vihapostia on tullut.
 – Rokotevastaista liikehdintää on ja se kuuluu demokratiaan. Mutta osa palautteesta on ollut asiatonta tai perustunut virheellisiin tietoihin.
 Saarela painottaa, että kokeilu on vapaaehtoinen ja sen taustalla on tutkimustyö.
 – On hurjaa, että vapauttamme pyritään rajoittamaan.
 Annamaija Saarelan mukaan tavoitteena on saada tutkimus valmiiksi syyskuun loppuun mennessä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 25.8. kello 23.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Tamperelainen musiikkiklubi kokeili koronapassin käyttöä illan konsertissa – näin passi toimi käytännössä
 Helsingin kaupunki kokeili koronapassin käyttöä – katso videolta, mistä passi löytyy ja miten se toimii

Tamperelaisklubin koronapassikokeilu herätti huolen tietoturvasta – toimitusjohtaja: "Laite vain skannaa koodin, sanoo piip eikä tietoja tallenneta"


Summary: Yli 12-vuotiaita on Yhdysvalloissa rokotettu jo toukokuusta saakka. Vuodenvaihteessa aletaan todennäköisesti rokottaa myös alle 12-vuotiaita. Liisa ja Matthew Keränen aikovat rokotuttaa myös nuorimmat lapsensa heti, kun se tulee mahdolliseksi.

Suomessa annettiin kaksi viikkoa sitten ensimmäiset koronavirusrokotteet 12–15-vuotiaille. Yhdysvallat taas on ensimmäisiä maita, joissa niin nuoria alettiin rokottaa. Jo toukokuusta lähtien rokotteita on tarjottu yli 12-vuotiaille, ja tartuntatautivirasto  CDC suosittelee , että kaikki heistä ottaisivat rokotteen.
 Minnesotassa asuvat  Matthew  ja  Liisa Keränen  olivat heti valmiina, kun heidän lapsilleen tarjoutui mahdollisuus saada rokotteet ennen kesämatkaa Suomeen.
 – Kun rokotukset yli 12-vuotiaille tulivat mahdollisiksi, hoksasimme, että tuohon junaan kannattaa hypätä. Se varmasti edesauttaa matkustamista, sanoo Liisa Keränen.
 Heti ensimmäisenä päivänä, kun rokotteita tarjottiin nuorille, Keräset veivät poikansa  Alecin , 12, ja  Adamin , 15, rokotettaviksi. Jo kahden viikon päästä annettiin tehosterokote, ja siitä kaksi viikkoa eteenpäin täysi rokotesuoja oli saavutettu.
 – Se oli tosi sujuva homma. Tuntui hyvältä, että saatiin se hoidettua ennen Suomeen tuloa, Matthew Keränen sanoo.
 Kahden rokoteannoksen saaneiden lasten kohdalla Suomeen matkustaminen kesälomalle heinäkuun lopulla oli mutkatonta. Se ei kuitenkaan ollut ainoa syy, miksi perhe oli heti valmis rokotuttamaan lapsensakin.
 – Tunnemme, että velvollisuutemme on tehdä sen minkä voimme yhteisen hyvän eteen. Siinäkin mielessä oli tärkeää, että saatiin teinit rokotettua heti, kun se tuli mahdolliseksi, Matthew sanoo.
 Vain harvalla nuorella rokote
 Sen jälkeen kun Pfizerin koronarokote hyväksyttiin Yhdysvalloissa keväällä 12–17-vuotiaille, vasta reilu 12 prosenttia  ikäluokasta on saanut  täyden rokotesarjan.
 Rokotuskäytännöt- ja kattavuus vaihtelevat paljon osavaltioiden ja piirikuntien välillä.
 Esimerkiksi Minnesotassa alle 18-vuotiaat tarvitsevat rokotusta varten  vanhempien suostumuksen . Suomessa alaikäiset saavat pääasiassa itse päättää rokotuksen ottamisesta.
 Pennsylvanian yliopistossa työskentelevä terveystaloustieteen tutkijatohtori  Liisa Laine  sanoo, että nuorempien ikäluokkien rokottaminen on auttanut osaltaan pandemian hillitsemisessä.
 – Koronarokotuskattavuuden nopea kasvu helpotti Yhdysvaltojen koronatilannetta kevään aikana. Kasvu kuitenkin hidastui loppukeväästä ja kesästä. Tähän mennessä Yhdysvalloissa sellaisista, jotka voivat rokotteen ottaa, on täysin rokotettuja  noin 60 prosenttia , Laine sanoo.
 Rokotettujen määrän lisääntyessä kevään ja alkukesän aikana pystyttiin purkamaan rajoituksia monin paikoin.
 – Maan koronatartuntatilanne on kuitenkin jälleen heikentynyt kesän aikana deltamuunnoksen yleistymisen myötä, Laine lisää.
 Maskisuosituksia ja koronapasseja on otettu jälleen viime aikoina käyttöön eri puolilla maata. Suuri kysymysmerkki on, miten kouluarki tulee lähiviikkoina käynnistymään ympäri Yhdysvaltoja, ja onko lasten ja nuorten rokottamisella siihen vaikutusta.
 12-vuotias poika sai koronarokotteen Floridan Orlandossa toukokuussa. Paul Hennessy / AOP
 Maskisuosituksia myös rokotetuille
 Keräset asuvat pienessä kaupungissa lähellä Minneapolisia. Vanhemmat ovat töissä kirkollisessa järjestössä ja lapset käyvät paikallista koulua.
 Korona-aikana lasten kouluarki on ollut hyvin vaihtelevaa. Viime syksynä oli etäkoulua, sitten siirryttiin hybridimalliin, ja keväällä oltiin taas kokonaan luokkahuoneessa, mutta maskeja oli käytettävä koko koulupäivä.
 Keräset toivovat, että lapset pääsisivät syyskuussa takaisin lähikouluun, ja että ainakaan rokotettujen ei tarvitsisi enää  käyttää maskeja . Sitä, miten kouluarki tulee käytännössä sujumaan, ei ole vielä kerrottu. Tilanne elää.
 – Lapset tykkäsivät tosi paljon, kun pääsivät keväällä takaisin lähiopetukseen. Etäopetuskin sujui ihan hyvin, mutta ihminen tarvitsee toisia ihmisiä, Liisa Keränen sanoo.
 Tutkijatohtori Liisa Laine uskoo, että Yhdysvalloissa maskien käyttö kouluissa ja päiväkodeissa on monin paikoin normi syksylläkin. CDC  suosittelee  maskien käyttöä kaikille yli kaksivuotiaille lapsille, koulujen henkilökunnalle ja kouluissa vieraileville.
 – Huomionarvoista on, että kasvosuojusta suositellaan käytettäväksi rokotusstatuksesta riippumatta, Laine sanoo.
 Syynä on juuri herkästi leviävä deltamuunnos, jota hyvä käsi- ja pintahygienia ei yksin taltuta. Laineen mukaan lähiopetukseen paluu on Yhdysvalloissa tärkeä tavoite jo tasa-arvon takaamiseksi, mutta turvallisuudesta huolehtiminen vaatii useita erilaisia torjuntatoimia.
 Monissa kouluissa ja päiväkodeissa on jo ennen koronapandemiaa vaadittu lapsilta todistusta voimassa olevista rokotteista. Laine pitää mahdollisena, että joissain paikoissa koronarokotekin asetettaisiin edellytykseksi lähikouluun osallistumiselle.
 – Moni vanhempi jännittää uuden kouluvuoden alkua. Kaikki kaipaavat vakautta, mutta toisaalta monen tuttavapiirissä on niin koronataudin vaikeaan muotoon menehtyneitä kuin myös pitkäaikaisia oireita saaneita, Laine sanoo.
 Kerästen perheen nuorimmat lapset India ja Isak (edessä) odottavat vielä, että koronarokotteita tarjotaan heidän ikäluokalleen. Takarivissä vasemmalta Isla, Adam, Alec, Okko, isä Matthew, äiti Liisa, Olivia ja Elle. Kerästen albumi
 Rokotuksia tiedossa entistä nuoremmille
 Yhdysvalloissa tutkitaan jo täyttä häkää rokotteiden tehoa ja turvallisuutta myös alle 12-vuotiaille lapsille. Nykyisten arvioiden mukaan tälle ikäluokalle voitaisiin alkaa tarjota rokotuksia vuodenvaihteen jälkeen.
 – Alle 12-vuotiaiden lasten rokottamisella voidaan suojata heitä itseään sekä heidän lähipiiriään erityisesti vakavalta koronavirustaudilta, sanoo Liisa Laine.
 Keräsillä on myös kaksi vielä alle 12-vuotiasta lasta. Heille on selvää, että nuorimmatkin viedään rokotettaviksi heti, kun se tulee Minnesotassa mahdolliseksi.
 He ovat kuitenkin havainneet omassa arjessaan, että Yhdysvalloissa rokotteisiin liittyvä keskustelu on Suomeen verrattuna hyvin arvolatautunutta ja useampi vaikuttaa empivän rokotteen ottamista.
 – Tuntuu, että Suomessa hyväksytään helpommin, että rokotus on tärkeä ja tarpeellinen kaikille, jotka voivat sen ottaa. Suomessa ajatellaan enemmän yhteistä etua, kun taas Yhdysvalloissa korostetaan voimakkaasti yksilön oikeuksia ja vapauksia, sanoo Matthew Keränen.
 Liisa Keräsen mielestä Minnesotan ja Suomen koronatilannetta on kiinnostavaa vertailla, sillä väkiluku on lähes täsmälleen sama.
 Rokotustahdin kiihdyttyä Minnesotan asukkaista useampi on saanut molemmat rokotteet kuin Suomessa. Koronavirukseen liittyvien kuolemien määrä on Minnesotassa kuitenkin Suomeen verrattuna  lähes kahdeksankertainen .
 Lue lisää:
 Asiantuntijat kehottavat 12–15-vuotiaita ottamaan rokotteen itsensä suojaksi – Mika Rämet: "Tämä ikäluokka on kärsinyt koronasta hyvin paljon"
 USA:n terveysviranomaiset: Deltamuunnos leviää helpommin kuin flunssa ja aiheuttaa vakavamman taudin
 Ulkomailla saa rahaa, kannabista ja olutta rokotusta vastaan – Yle kysyi tutkijoilta ja THL:ltä, miten rokotuspalkkio toimisi Suomessa
 Eurooppa-kirje: Kreikassa rokotteen ottajille tarjotaan etuseteleitä, lisiä ja vapaapäiviä – onko palkitseminen pian arkea muuallakin?

Minnesotassa asuvien Kerästen lapset saivat koronarokotteen jo viime keväänä heti, kun se oli mahdollista –  "Se on velvollisuutemme"


Summary: SOK:n pääjohtajan mukaan parantunut tulos on marketkaupan kovan kasvun ansiota. Sen sijaan hotellit ovat vetäneet SOK-yhtymän tulosta alaspäin.

S-ryhmän tammi-kesäkuun liiketulos nousi 45 miljoonaan euroon viime vuoden tammi-kesäkuun 35 miljoonasta eurosta. Veroton vähittäismyynti nousi vajaaseen 5,9 miljardiin euroon viime vuoden alkupuoliskon 5,6 miljardista eurosta.
 SOK:n pääjohtajan  Hannu Krookin  mukaan S-ryhmän parantunut tulos on päivittäistavarakaupan kovan kasvun ansiota. Samaan aikaan hotellit ovat vetäneet SOK-yhtymän tulosta alaspäin.
 Juttu päivittyy.

S-ryhmän tulos nousi reippaasti


Lieksassa pienpetorauta tassussaan, kahden yli yksivuotiaan erauspennun kanssa liikkunut emokarhu on kaadettu.
 Karhu ammuttiin tiistaiaamuna koiran haukusta Viensuun alueella. Alue on sama, jolta karhusta oli saatu havaintoja jo aiemmin.
 Asian uutisoi ensimmäisenä  Karjalainen .

Lieksan niin sanottu rautakarhu on ammuttu


Summary: Kansainvälisen tutkijajoukon mukaan Saksan ja Belgian tuhotulvien kaltaisen tapahtuman todennäköisyys on kasvanut 1,2–9-kertaiseksi esiteolliseen aikaan verrattuna. Myös tulvien voimakkuus on lisääntynyt.

Ilmastonmuutos on lisännyt tuhoisien tulvien todennäköisyyttä ja voimakkuutta Euroopassa, arvioidaan  tiistaina julkaistussa kansainvälisessä tutkimuksessa .
 Saksan ja Belgian ennätystulvissa kuoli tänä kesänä ainakin 220 ihmistä. World Weather Attribution -tutkijaryhmän mukaan tämänkaltaisiin tulviin johtavien rankkasateiden todennäköisyys on nyt jopa yhdeksän kertaa suurempi kuin esiteollisena aikana.
 Tutkimuksessa esitetty vaihteluväli on kuitenkin suuri: todennäköisyyden arvioidaan kasvaneen 1,2–9-kertaiseksi.
 Tutkijoiden mukaan läntisen Euroopan yhden päivän rankkasateet ovat nykyään 3–19 prosenttia voimakkaampia esiteolliseen aikaan verrattuna.
 Ilmasto on lämminnyt esiteollisesta ajasta 1,2 celsiusasteen verran, ja asiantuntijoiden mukaan asteen verran lämpimämpi ilma pystyy pidättämään 7 prosenttia enemmän vesihöyryä. Kun vapautuvaa vesihöyryä on enemmän, sateet ovat aiempaa rankempia.
 Saksan ilmatieteen laitoksen DWD:n tutkija  Frank Kreienkamp , joka on yksi tutkimuksen kirjoittajista, sanoo tulosten tukevan äskettäisen IPCC:n ilmastoraportin ennusteita.
 Lue myös:   Ilmaston lämpeneminen tuskin pysähtyy tavoiteltuun 1,5 asteeseen – kansainvälinen ilmastopaneeli luo hälyttävän kuvan uudella raportillaan
 – Ihmiset muuttavat ja lämmittävät maan ilmastoa selvästi. Tämän lämpiämisen myötä näemme myös muutoksia sään ääri-ilmiöissä, Kreienkamp sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 – Nämä tulvat ovat näyttäneet meille, että kehittyneetkään maat eivät ole turvassa äärisäiden vakavilta seurauksilta, brittiläisen Oxfordin yliopiston ympäristönmuutosinstituutin apulaisjohtaja  Friederike Otto  kuvaa AP:n mukaan.
 Tutkimuksessa hyödynnettiin muun muassa historiallisia sademäärätilastoja ja tietokonemallinnuksia.
 Lue lisää:
 Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle, ja se voi vaikuttaa kaikkeen hinnoista veroihin – katso 11:n ison muutoksen lista
 Euroopan tulvat laajenevat itään ja etelään – uhrimäärä Saksassa ja Belgiassa kasvaa yhä
 Tulvien uhreille luvataan apua monelta suunnalta – Merkel: "Saksan kielessä ei ole sanoja kuvailemaan tätä tuhoa"
 Kolmimetrinen tulva-aalto yllätti autoilijat Saksassa – Miksi Länsi-Euroopan tulvat olivat niin tuhoisat?

Tutkimus: Ilmastonmuutos on kasvattanut tuhoisien tulvien todennäköisyyttä läntisessä Euroopassa huomattavasti


Summary: Pelaaja voi asettaa itselleen rajan häviöidensä suuruudelle päivää tai kuukautta kohden. Yli 10 000 ihmistä on kieltänyt itseltään kokonaan pelaamisen automaateilla.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus asettaa pakollisen ylärajan peliautomaattiensa pelaajien tappioille. Ensi kuusta lähtien yksittäinen pelaaja voi hävitä korkeintaan 500 euroa päivässä tai 2000 euroa kuukaudessa peliautomaateilla.
 Veikkauksen vastuullisuusjohtaja  Susanna Saikkonen  pitää muutosta merkittävänä askeleena Veikkauksen "vastuullisuusmatkalla".
 Pakollisen tappioylärajan lisäksi pelaaja on voinut jo aiemminkin asettaa itse vapaaehtoisen rajan tappioilleen. Saikkosen mukaan noin puolet pelaajista on asettanut rajan enintään sataan euroon kuukaudessa.
 Veikkauksen automaattien pelaaminen on vaatinut tammikuusta lähtien tunnistautumista kauppojen, ravintoloiden ja huoltoasemien automaateilla. Veikkauksen omissa pelisaleissa tunnistautumista on vaadittu heinäkuusta lähtien. Netin nopearytmisissä peleissä pakolliset tappiorajat ovat olleet voimassa jo neljä vuotta.
 Korona vähentää pelaamista
 Saikkosen mukaan automaattipelaaminen on vähentynyt merkittävästi tänä ja viime vuonna. Alkuvuonna 2021 pelaaminen on vähentynyt hänen mukaansa ainakin 30 prosenttia. Vähentymisen taustalla on pakollinen tunnistautuminen ja se, että pelaajat ovat voineet asettaa itselleen pelaamisen estoja.
 Osansa on myös koronaepidemialla, jonka takia automaattien määrä on vähentynyt yli 40 prosenttia viime vuoden alkuun verrattuna.
 Saikkosen mukaan Veikkauksen asiakkaat ovatkin hävinneet peliautomaateilla huomattavasti aiempaa vähemmän rahaa.
 – Kaikkien vuosina 2020–2023 tehtävien vastuullisuustoimenpiteidemme laskeva vaikutus tuloutukseen valtiolle on arvioidemme mukaan vuositasolla noin 300 miljoonaa euroa, Saikkonen kertoo.
 Veikkauksessa arvioidaan oman tilastotiedon perusteella, että pakollinen tappiorajoitus vähentää juuri ongelmapelaamista.
 Halutessaan Veikkauksen asiakas voi estää itseltään automaattien pelaamiseen kokonaan. Jo nyt nettipelaamisen tai fyysisten automaattien pelaamisen on estänyt itseltään noin 31 000 henkilöä. Fyysisten automaattien pelaamisen estoa koskevia rajoituksia on asettanut yli 10 000 asiakasta.
 Veikkauksen tulojen pienentyminen on johtanut  yt-neuvottelujen alkamiseen  yhtiössä pari viikkoa sitten. Tilanne huolestuttaa myös Veikkauksen voittovaroista rahoitusta saavaa tutkimus-, urheilu- ja kulttuurialaa. Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen onkin  ehdottanut , että Veikkauksen tulot siirrettäisiin suoraan valtion budjettiin.
 Veikkauksen asemaa pohtineen Erkki Liikasen johtaman  työryhmän mielestä  tällä hetkellä suomalaisten rahapelihaitat ovat yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta liian suuret. Raportin mukaan rahapelien tuottama kate on laskenut muutaman viime vuoden, mutta sitä ennen se kasvoi peräti kolmanneksen vuodesta 2005 vuoteen 2016.

Veikkauksen peliautomaattien tappioille yläraja – silti pelaaja voi hävitä jopa 2 000 euroa kuukaudessa


Summary: Tutkijan mukaan vaarana on, että pienikokoinen ihminen diagnosoidaan tarpeettomasti diabeetikoksi ja kookkaammalla tauti jää huomaamatta.

Lääketieteen lisensiaatti  Simo Rehunen  kyseenalaistaa Turun yliopistossa tarkastettavassa väitöskirjassaan diabeteksen diagnosoinnissa käytettävän glukoosirasituskokeen käytön.
 Hänen mukaansa kehon koko ja koostumus vaikuttavat kokeen tulokseen niin merkittävästi, että on kyseenalaista, onko se ylipäätään tarpeellinen tutkimus diagnoosin tekemiseen. Vaarana on, että pienikokoiset ihmiset diagnosoidaan tarpeettomasti diabeetikoiksi, kun taas kookkailla diabetes jää huomaamatta.
 Simo Rehusen väitöstutkimuksessa pitkillä ihmisillä oli matalampi kahden tunnin glukoosiarvo kuin lyhyillä. Vaikeasti lihavilla pituudella ei kuitenkaan ollut vaikutusta glukoosiarvoon. Mitä pienempi kehon pinta-ala oli, sitä suurempi todennäköisyys oli saada diabetesdiagnoosi glukoosirasituskokeen perusteella.
 – Tutkimuksessani havaitsin myös, että mitä enemmän miehillä oli rasvatonta massaa eli käytännössä lihasta, sitä huonompi oli glukoosinsieto, kun rasvaa oli keskimääräisesti tai paljon. Naisilla lihasmassalla ei ollut vaikutusta. Rasvamassan lisääntyessä kahden tunnin glukoosiarvot nousivat. Lihavilla suuri rasvaton massa oli yhteydessä diabeteksen kehittymiseen 15 vuoden seurannan aikana, Rehunen summaa Turun yliopiston tiedotteessa.
 Lihasmassa ei suojaa diabetekselta
 Kehon koon yhteyttä glukoosirasituskokeeseen tutkittiin 2 659 keski-ikäisellä, jotka oli luokiteltu sydän- ja verisuonitautiriskihenkilöiksi Harjavallan valtimotautien ehkäisyprojektissa (2005–2007). Helsingin syntymäkohorttitutkimuksesta selvitettiin kehon koostumuksen vaikutusta glukoosinsäätelyyn ja diabeteksen kehittymiseen ei-diabeetikoilla, joiden keski-ikä oli lähtötilanteessa 61 vuotta.
 Vastoin yleistä uskomusta tutkimus osoitti, että lihasmassa ei suojaa diabetekselta. Sen sijaan lihavilla suuri lihasmassa vaikuttaa olevan jopa haitallista glukoosiaineenvaihdunnalle ja altistaa diabeteksen kehittymiselle. Rasva on kuitenkin heikentyneen glukoosinsiedon tärkein tekijä.
 – Glukoosirasituskoe saattaa ylidiagnosoida kooltaan pienet aikuiset diabeetikoiksi ja vastaavasti alidiagnosoida kookkaammat. Koska lihavat ovat lisäksi jo lähtökohtaisesti ”glukoosirasittuneita”, glukoosirasituskokeesta voidaan hyvin luopua, Rehunen linjaa yliopiston tiedotteessa.

Väitös: Diabeteksen diagnosoinnissa voidaan luopua glukoosirasituskokeesta – kehon koko ja koostumus vaikuttavat tulokseen liikaa


Summary: Toistaiseksi Haukkalan lähde on käyttökiellossa veden mikrobiologinen laadun heikkenemisen vuoksi.

Haukkalan lähde on tullut jyväskyläläisille tutuksi vuosikymmenten aikana. Avolähde kunnostettiin paikallisen Rotary-klubin toimesta vuonna 1982, ja siitä lähtien lähteeltä on voinut käydä hakemassa vettä.
 Lähteen vedestä otetaan näytteitä joka toinen kuukausi. Haukkalan lähde asetettiin käyttökieltoon 12.8.2021 lähdeveden mikrobiologisen laadun heikkenemisen vuoksi. Uusintanäytteiden tutkimustuloksen perusteella lähdeveden mikrobiologinen laatu ei edelleenkään täytä laatuvaatimuksia.
 Suoralähetys Haukkalan lähteeltä käynnistyy klo 10.45.
 Voit keskustella aiheesta 25.8. klo 23.00 saakka.

Katso suorana klo 10.45: Suositulla lähteellä on ollut ihmisiä jonoksi saakka – nyt lähde on käyttökiellossa