Summary: Intuitiotutkija Asta Raami on varma, että jokainen meistä voi innostua omien lempiuskomuksiensa murskaamisesta. Nerot ovat tehneet niin aina Leonardo da Vincistä Beatles-säveltäjä Paul McCartneyhin.

Keksijänerot eivät ole maailmassa ainoita ihmisiä, joille intuition käyttö on sallittu. Oman mielen ovien avaaminen ja intuition kehittäminen ja tästä hyötyminen on Puoli seitsemän -ohjelmassa vierailleen tutkijan  Asta Raamin  mukaan täysin mahdollista kaikille.
 – Meillä jokaisella on ajattelussa ulottuvuuksia, joista emme ole tietoisia. On ovia, joita emme ole osanneet avata, kuvailee Raami.
 Hän sanoo, että muiden tarinat auttavat löytämään oman oven: kuulee, miten joku toinen on ovensa löytänyt ja päässyt eteenpäin.
 Ristiriitaista tietoa ei kannata pelästyä
 Tutkijatohtorin käyttämät termit kuten 'intuitio', 'briljanttiin' pääsy ja 'mielen ovet' voivat kuulostaa vaikeilta, mutta Asta Raamin mukaan kysymys on vain siitä, että kuka tahansa voi laajentaa kutistunutta ja kaventunutta ajatteluaan ja intuitio auttaa siinä.
 Yleensä nerojen luonteepiirteiksi suotuja ja varattuja avuja löytyy Asta Raamin mukaan kaikista ihan tavallisista ihmisistä.
 – Käytännössä meillä on kokoelma erilaisia keinoja: ihmettely, rohkeus, periksiantamattomuus ja kyky olla pelästymättä ristiriitaista tietoa. Ehkä päinvastoin voimme saada kiksejä, innostua omien lempiuskomuksiemme murskaamisesta, Asta Raami hehkuttaa.
 Keksijänerot puhuvat "yläkerran toimistosta" ja "valkoisesta taulusta". Nämä toimistot ja taulut ovat Asta Raamin mukaan mielen ulottuvuuksia, joissa keksijät elävät päästäkseen kehittelyissään eteenpäin.
 – Keksintöihin ei ole oikopolkua, siksi nerot tarkastelevat asioita näissä 'toimistoissaan' moniulotteisesti. Siellä voi myös kysyä ja saada vastauksia, Raami kertoo.
 Päättely ei aina auta
 Asta Raami väitteli intuitiosta ja sen käytöstä Aalto-yliopistossa vuonna 2015. Opetus- ja tutkimustyön rinnalla Raami on keskittynyt siihen, että hän tekee intuition mahdollisuuksia tunnetuksi myös tiedeyhteisön ulkopuolella.
 Asta Raamin perusviesti on, että intuition älykäs käyttö auttaa hahmottamaan kokonaisuuksia, säästää voimavaroja, auttaa ideoiden keksimisessä, ennkoinnissa ja monimutkaisessa päätöksenteossa. Kaikissa tilanteissa, joissa päättely ei auta.
 Asta Raami nostaa esiin huippuja: renessanssinero  Leonardo da Vincin , sähkönero  Nikola Teslan  ja geenitutkija  Barbara McClintockin . Myös muusikot  Bob Dylan  ja  Paul McCartney  mainitaan.
 – Leonardoa hyljeksittiin, mutta mitä hän teki – entistä tarkempia havaintoja luonnosta.
 – Teslalla oli 300 patenttia ympäri maailmaa ja hän kirjoitti omaelämäkerrassaan kehittäneensä kaikki nimissään olleet laitteet ja moottorit alle kahdessa kuukaudessa.
 – McClintock kutsuttiin apuun umpikujaan juuttuneeseen tutkimukseen, mutta ratkaisua ei tuntunut löytyvän. Turhautuneena hän poistui puistoon itkemään, mutta palasi pian ja edisti viidessä päivässä tutkimusta enemmän kuin muu ryhmä kolmen vuoden aikana, Raami kertoo.
 Dylan ja McCartney ovat esimerkkejä ilmiöstä, joka tunnetaan läpi historian: monet hittikappaleet ja merkittävä musiikki ovat syntyneet keskellä yötä. Unen ja valveen välisen intuition siivittäminä, "yläkerran toimistosta" vastausta etsien.
 Intuitio vaatii turvallisen tilan
 Sosiaalisen median aikakaudella intuitiotutkijalta on hyvä kysyä myös, voisiko intuitiolla estää somevouhkaamista. Mistä somessa esiintyvä monesti kärjekäs vastakkainasettelu kumpuaa?
 – Intuition avulla päästään uusiin näkökulmiin, intuitio luo tilaa laajemmalle ajatelulle. Itse asiassa intuitio ja empatia korreloivat. Mutta intuitio vaatii turvallista tilaa, Asta Raami pohtii.
 Ajattelumme on altis vinoutumille ja tunteet värittävät näkökulmiamme. Viimeaikainen tunnetutkimus on osoittanut, että voimakkaan tunteen vallassa ajattelumme menee oikosulkuun.
 Heti kun rauhoitutaan, aletaan Asta Raamin mukaan nähdä paremmin.
 Katso Asta Raamin koko vierailu Puoli seiskassa tästä

Taviskin voi päästä nerojen, kuten Leonardon, Teslan tai McCartneyn seuraan, sanoo intuitiotutkija Asta Raami


Summary: 12 henkilöstä koostuva valamiehistö päätti, että amerikkalaisnuori ampui henkilöt elokuussa 2020 mielenosoituksen aikana itsepuolustuksena.

Amerikkalaisia viikkokausia puhuttanut oikeudenkäynti on saatu päätökseen.
 Valamiehistö on vapauttanut 18-vuotiaan amerikkalaisnuoren  Kyle Rittenhousen  kaikista syytteistä.
 Elokuussa 2020 Rittenhouse saapui Wisconsinissa sijaitsevaan Kenoshan kaupunkiin. Mellakoiden aikana hän tappoi kaksi mielenosoittajaa ja haavoitti kolmatta ampumalla heitä puoliautomaattikiväärillä.
 Rittenhouse oli tapahtumien hetkellä 17-vuotias.
 Oikeudessa häntä syytettiin muun muassa murhasta, taposta, murhan yrityksestä ja aseen laittomasta hallussapidosta.
 Oikeus totesi päätöksessään, että kyseessä oli itsepuolustus ja hylkäsi kaikki syytteet.
 Oikeuden päätös ei ole valituskelpoinen.
 Valamiehistö harkitsi päätöstä yli kolme päivää
 Mikäli Rittenhouse olisi todettu syylliseksi, hän olisi saanut elinkautisen vankeusrangaistuksen.
 Puolustuksen mukaan mielenosoittajat olivat hyökkäämässä Rittenhousen kimppuun.
 Syyttäjän mukaan Rittenhouse provosoi tilanteen. Hänellä oli ampuma-ase, kun taas hänen tappamillaan miehillä ei ollut aseita. Rittenhousen laukauksista haavoittuneella kolmannella miehellä oli pistooli, joka oli esillä.
 Oikeudenkäynti liittyy myös keskusteluun poliisiväkivallasta.
 Ammuskelut tapahtuivat afroamerikkalaisiin kohdistuvan poliisiväkivallan vastaisen mielenosoituksen aikana. Rittenhouse on itse valkoinen, kuten myös olivat hänen ampumansa mielenosoittajat. Tapahtumailtana puoliautomaattikivääriä kantanut Rittenhouse sai palata kotiin rauhassa ammuttuaan kaksi ihmistä.
 Myös valamiehistön valintaprosessi on herättänyt keskustelua.
 Rittenhousen vapauttanut valamiehistö koostui voittopuolisesti valkoisista amerikkalaisista.
 Juttua istunut tuomari antoi, vakiintuneen tapansa mukaan, syytetyn eli Rittenhousen arpoa valamiehistön, joka teki ratkaisun.
 Oikeistoyhteyksistä vaiettiin
 Mielenosoittajia Kenoshan oikeustalon portailla. Tannen Maury / EPA
 Tapaus on puhuttanut myös etenkin siksi, että tuomarin päätökset jo ennen oikeudenkäynnin alkua herättivät ihmetystä yhdysvaltalaisissa.
 Tuomari muun muassa kielsi syyttäjiä sisällyttämästä todistusaineistoa Rittenhousen ääriryhmä Proud Boys -kytköksistä oikeudenkäyntiin.
 Oikeudenkäynnin aikana Rittenhousesta on kuitenkin tullut amerikkalaisen oikeistoliikkeen symboli ja itse Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  asettui pian ampumisen jälkeen tukemaan Rittenhousea.
 Amerikkalaismedia on spekuloinut, että oikeudenkäynnin lopputulos voi vaikuttaa merkittävästi aseenkantolakien tulkintaan Yhdysvalloissa.
 Jutun ingressiä korjattu 20.11. kello 9:35. Kerrottu, että valamiehistön mukaan amerikkalaisnuori ampui henkilöt mielenosoituksen aikana itsepuolustuksena.
 Juttua korjattu 20.11. klo 13:15. Jutussa oli sanottu sen, että valamiehistö oli enimmäkseen valkoinen, johtuneen siitä että syytetty oli arponut sen jäsenet. Syy-yhteyttä ei kuitenkaan ole osoitettu, arvonta on sattumanvaraista valintaa.
 Päivitetty 20.11. klo 17:40 Lisätty tieto ammunnan kohteeksi joutuneiden henkilöiden aseista: Surmansa saaneilla kahdella miehellä ei ollut aseita, mutta haavoittuneella kolmannella miehellä oli pistooli joka oli esillä.

Valamiehistö totesi syyttömäksi kaksi mielenosoittajaa tappaneen teinin  – tämän takia Rittenhousen oikeudenkäynti kuohuttaa Yhdysvalloissa


Summary: Hollannissa on voimassa osittainen koronasulku. Mielenosoitusten odotetaan jatkuvan lauantaina.

Hollannissa poliisi ampui perjantaina varoituslaukauksia koronavirusrajoituksia vastustavien protestien yhteydessä. Seitsemän loukkaantui yhteenotossa ja kymmeniä ihmisiä pidätettiin. Poliisin mukaan loukkaantumiset aiheutuivat ammutuista laukauksista. Loukkaantuneista yksi oli poliisi.
 Paikallispoliisin mukaan Rotterdamissa järjestetyt mielenosoitukset olivat yltyneet mellakoiksi.
 Rotterdamin poliisi kertoi Twitterissä, että protestien yhteydessä sytytettiin tulipaloja ja lauottiin ilotulitteita. Tviitin mukaan poliisi on ampunut useita varoituslaukauksia. Poliisi on myös käyttänyt vesitykkejä.
 Poliisin edustaja kertoo AFP:lle, että ainakin yksi poliisiauto oli sytytetty tuleen protesteissa, jotka alkoivat iltakahdeksalta paikallista aikaa. Lisäksi palamaan sytytettiin muun muassa sähköpotkulautoja.
 Paikalliset viranomaiset ottivat käyttöön hätätoimen, jolla pystytään estämään ihmisten kokoontuminen alueella. Myös Rotterdamin vilkas rautatieasema suljettiin.
 Uusia protesteja on suunniteltu järjestettäväksi lauantaina Amsterdamissa ja Bredan kaupungissa maan eteläosassa. Paikallisten medioiden mukaan tuhansien ihmisten odotetaan osallistuvan.
 Myöhemmin tilanne rauhoittui monin paikoin. Mellakkapoliisit ohjasivat ihmisiä pois alueelta. Poliisit partioivat kaduilla.
 Jännitteet Hollannissa ovat suuret. Mielenosoitusten odotetaan jatkuvan lauantaina Amsterdamissa ja Bredassa. Paikallisen median mukaan tuhansien ihmisten odotetaan osallistuvat protesteihin.
 Yli 21 000 uutta koronatartuntaa
 Hollannissa on voimassa osittainen koronasulku lisääntyneiden koronavirustartuntojen takia. Sulku alkoi viime viikon lauantaina ja sen on määrä kestää kolme viikkoa. Tämän jälkeen hallitus tarkastelee tilannetta uudelleen. Se on pohtinut vaihtoehtoa, jossa rokottamattomia ei jatkossa päästettäisi baareihin ja ravintoloihin.
 Baarien, ravintoloiden, kahviloiden ja supermarkettien tulee sulun aikana sulkea ovensa kello 20 ja ei-välttämättömät liikkeet suljetaan kahta tuntia aiemmin.
 Ihmisiä on ohjeistettu työskentelemään etänä. Tapahtumia on peruttu ja jalkapallo-otteluita pelataan ilman yleisöä.
 Ilotulitukset perutaan
 Hollanin hallitus ilmoitti perjantaina, että uudenvuoden ilotulitukset perutaan kiihtyvän koronaepidemian takia. Myös ilotulitteiden myynti kielletään. Päätöksellään hallitus pyrkii estämään potilaiden aallon sairaaloissa. Hallitus pelkää, että uudenvuoden juhlinta lisäisi entisestään potilasmääriä sairaaloissa, jotka ovat koronan vuoksi jo muutenkin kuormittuneita.
 Hollanti oli ensimmäinen Länsi-Euroopan maa, joka päätyi tänä talvena osittaiseen sulkutilaan. Maassa kerrottiin perjantaina yli 21 000 uudesta koronatartunnasta.
 Päivitetty 20.11. klo 8.34.

Hollannissa poliisi ampui varoituslaukauksia koronarajoituksia vastustaneen mielenosoituksen muututtua mellakaksi – useita loukkaantunut, kymmeniä pidätetty


Yhdysvalloissa presidentti  Joe Biden  on kehottanut ihmisiä pidättäytymään väkivaltaisuuksista  Kyle Rittenhousen  vapauttamisen jälkimainingeissa. 12 henkilöstä koostuva valamiehistö vapautti amerikkalaisnuoren perjantaina kaikista syytteistä. Oikeus totesi päätöksessään, että kyseessä oli itsepuolustus. Oikeuden päätös ei ole valituskelpoinen.
 Kaksi ihmistä Kenoshan mellakoissa Wisconsinissa viime vuonna ampunutta Rittenhousea oli uhannut jopa elinkautinen vankeus. Ammuskelut tapahtuivat afroamerikkalaisiin kohdistuvan poliisiväkivallan vastaisen mielenosoituksen aikana.
 Biden myönsi, että päätös aiheuttaa huolta ja kiukkua paitsi hänessä itsessään myös muissa yhdysvaltalaisissa. Hän kuitenkin sanoi valamiehistön puhuneen ja painotti, että päätöstä tulee kunnioittaa.
 Biden kehottaa kaikkia ilmaisemaan näkemyksensä rauhanomaisesti ja lakien puitteissa.
 – Väkivalta ja omaisuuden tuhoaminen eivät kuulu demokratiaamme, Biden sanoi lausunnossaan.
 Rittenhousen vapauttamisen on pelätty johtavan uusiin levottomuuksiin. Bidenin lisäksi muun muassa Kenoshan piirikunnan syyttäjä on pyytänyt ABC Newsin ja CNN:n mukaan ihmisiä hyväksymään päätöksen ja välttämään väkivaltaisuuksia.
 – Vaikka olemme pettyneitä päätökseen, sitä täytyy kunnioittaa, hän kertoi uutiskanavien mukaan.
 Kansalliskaarti on komennettu valmiuteen Wisconsinissa mahdollisten mellakoiden varalta.
 Biden kertoi keskustelleensa Wisconsinin kuvernöörin  Tony Eversin  kanssa ja tarjonneensa tukea ja apua, jos sellaista tarvitaan yleisön turvallisuuden takaamiseksi.
 Syytetty vetosi itsepuolustukseen
 Rittenhouse sanoi ampuneensa ihmiset puoliautomaattisella kiväärillään itsepuolustukseksi sen jälkeen, kun nämä olivat hyökänneet hänen kimppuunsa. Syyttäjän mukaan Rittenhouse oli itse provosoinut tapahtumat, joten hän ei olisi voinut vedota itsepuolustukseen.
 Kenoshassa oli viime vuoden elokuussa laajoja mellakoita sen jälkeen, kun valkoinen poliisi oli ampunut mustaa miestä useita kertoja, minkä seurauksena tämä halvaantui.
 Rittenhouse oli saapunut Wisconsinin osavaltiossa sijaitsevaan Kenoshaan naapuriosavaltio Illinoisista. Omien sanojensa mukaan hän halusi suojella liikkeitä ryöstäjiltä, syyttäjän mukaan hän tuli rettelöitsemään.
 "Poikamme murhanneella ei ole vastuuvelvollisuutta"
 Toisen surmatun vanhemmat kertoivat päätöksen särkeneen heidän sydämensä ja jättäneen heidät vihaisiksi.
 – Tämän päivän päätös tarkoittaa, että poikamme murhanneella ei ole vastuuvelvollisuutta, he sanoivat tiedotteessa ABC:n mukaan.
 Heidän mukaansa päätös lähettää viestin, jonka mukaan aseistautuneet siviilit voivat ilmaantua mihin tahansa kaupunkiin, kiihottaa väkivaltaan ja sitten käyttää itse synnyttämäänsä vaaraa oikeuttaakseen ihmisten ampumisen kadulle.
 – Yksikään todisteet nähnyt järjellinen henkilö ei voisi tulla siihen johtopäätökseen, että herra Rittenhouse toimi puolustaakseen itseään, he jatkoivat.
 – Herra Rittenhouse tuli Kenoshaan aseistautuneena tappamaan. Kenoshan poliisi kannusti häntä toimimaan väkivaltaisesti, ja poikamme on kuollut sen seurauksena.
 Vanhemmat kertoivat lisäksi jatkavansa taisteluaan saadakseen paitsi Rittenhousen myös Kenoshan poliisin oikeudelliseen vastuuseen.
 Demokraattiedustaja: Järjestelmä on rikkinäinen
 New Yorkin pormestari  Bill de Blasio  kutsui oikeuden päätöstä tuoreeltaan "kuvottavaksi".
 – Tarvitsemme vahvempia lakeja pysäyttääksemme väkivaltaisen ääritoiminnan oman maamme sisällä, de Blasio vaati tviitissään.
 Aseväkivaltaa vastustavan Moms Demand Action -ryhmän perustaja  Shannon Watts  tuomitsi niin ikään tuoreen päätöksen Twitterissä.
 Wattsin mielestä se maalaa huonon kuvan maan oikeusjärjestelmästä, kuinka teini voi matkustaa osavaltion rajojen yli mielenosoitukseen, jonka kanssa hänellä ei ole ollut mitään tekemistä: ampua kolme ihmistä, tappaen heistä kaksi, ja olla joutumatta oikeudelliseen vastuuseen.
 Mustien kansalaisoikeuksia ajava järjestö NAACP puolestaan painotti, että päätös ei tarjoa oikeutta henkensä menettäneille.
 Wisconsinin demokraattinen kongressiedustaja  Gwen Moore  alleviivasi omassa tviitissään, että oman käden oikeuden kautta tapahtuvat surmat oikeuttava järjestelmä on syvästi rikkinäinen.
 – Todistamme järjestelmää, joka toimii suunnitellusti ja suojelee niitä, joita ajatellen se kehitettiin, newyorkilainen demokraattiedustaja  Alexandria Ocasio-Cortez  sen sijaan kirjoitti Twitterissä.
 Ocasio-Cortez viittaa siihen, että järjestelmässä on alusta alkaen ollut rakenteellisia ongelmia, joiden nähdään suosivan tiettyä osaa väestöstä.
 Myös varapresidentti, syyttäjänä tunnettuksi tullut  Kamala Harris  näytti kritisoivan oikeusjärjestelmää  Twitterissä .
 –Tämänpäiväinen tuomio puhuu puolestaan. Olen työskennellyt suurimman osan urastani sen eteen, että oikeusjärjestelmä olisi tasa-arvoisempi. On selvää, että tehtävää on yhä paljon, Harris kirjoittaa tviitissään.
 Trump onnitteli Rittenhousea
 Republikaanipäättäjät ovat puolestaan toivottaneet päätöksen tervetulleeksi.
 Wisconsinilaissenaattori  Ron Johnson  sanoi oikeuden tapahtuneen ja toivoi tviitissään kaikkien pystyvän hyväksymään päätöksen.
 Päätöstä kommentoi myös maan entinen presidentti  Donald Trump , joka oli presidenttinä Kenoshassa tapahtuneiden surmien aikaan. Trump kommentoi asiaa tiedotteessa, joka julkaistiin hänen edustajansa  Liz Harringtonin  Twitter-tilillä.
 – Onnittelut Kyle Rittenhouselle siitä, että hänet on todettu syyttömäksi kaikkien syytteiden osalta. Sitä kutsutaan syyttömäksi toteamiseksi, Trump kirjoitti viitaten nähtävästi siihen, kuinka Rittenhousen on muotoiltu vapautuneen syytteistä.
 – Ja muuten, jos tuo ei ole itsepuolustusta, niin mikään ei ole, ex-presidentti jatkoi.
 Päivitetty 20.11. klo 11.38: Lisätty Kamala Harrisin kommentti.

Biden kehottaa pidättäytymään väkivaltaisuuksista – mellakoissa kaksi ihmistä surmanneen nuoren vapauttamisen on pelätty johtavan levottomuuksiin


Summary: Kun kaikkien lieväoireisten ei enää tarvitse mennä testiin, testausmäärät ovat laskeneet rajusti. "On ymmärrettävää, että tarvitaan korjausliikkeitä", sanoo STM:n Liisa-Maria Voipio-Pulkki.

Koronatestien määrä laski voimakkaasti sen jälkeen, kun hallituksen uusi koronastrategia otettiin syyskuussa käyttöön.
 Esimerkiksi syylomaviikolla 42 eli lokakuun puolivälissä koronatestejä tehtiin 77 600. Viikolla 36 eli syyskuun alussa testimäärä oli 122 000 ja elokuun lopussa määrä oli 172 000 testiä viikossa.
 Testaamista on pyrittykin vähentämään, jotta se ei  sitoisi  sairaanhoitopiirien henkilökuntaa liikaa.
 Sairaanhoitopiirit ja kunnat ovat kohdentaneet testaamista esimerkiksi vakavan koronan riskiryhmiin ja rokottamattomiin.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:n projektipäällikkö  Anna Katz  kuvaili torstaina testimäärien pudotusta "dramaattiseksi", ja sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtaja  Liisa-Maria Voipio-Pulkki  "reippaaksi".
 Vähensikö uusi strategia testaamista liiankin tehokkaasti?
 – On ymmärrettävää, että tarvitaan korjausliikkeitä, että sopiva taso löytyy, muotoili tilanteen strategiajohtaja  Liisa-Maria Voipio-Pulkki  sosiaali- ja terveysministeriöstä torstaina.
 – Jos katsotaan koko EU:n tilannetta, Suomessa testaaminen on hyvinkin samalla tasolla kuin monessa muussa EU-maassa, sanoo Anna Katz.
 Voipio-Pulkki: Käytössä olevaa testityyppiä voitaisiin vaihtaa
 Testaamismäärä on noussut jonkin verran lokakuun aallonpohjasta. Viime viikolla Suomessa tehtiin 95 200 testiä. Pyrkimys on lisätä testaamista edelleen jonkin verran, Voipio-Pulkki sanoo.
 – Nyt haetaan jonkin verran korkeampaa testausmäärää, jota on katsottava myös alueiden resurssien näkökulmasta, Voipio-Pulkki sanoo.
 – Sopiva testausmäärä ei ole kiveen hakattu luku eli sitä varmasti tarkastellaan uudelleen tulevaisuudessa eli muokataan tilanteen mukaan, sanoo Katz.
 Niukoillakin resursseilla testien määrää voitaisiin lisätä käyttämällä testejä, jotka sitovat vähemmän henkilöstöä.
 – On mahdollista, että testausstrategiaa päivitetään muun muassa käytettävien testityyppien osalta, Voipio-Pulkki lisää.
 Suomessa käytetään tällä hetkellä pääasiassa PCR-testiä, joka on  THL:n mukaan  luotettavin mutta suuritöinen testimenetelmä. Antigeenitestit ovat puolestaan yksinkertaisempia, sillä niiden tekeminen ei vaadi laboratoriohenkilöstöä. Antigeenitestin tulos valmistuu 10–30 minuutissa, ja se on lähes yhtä luotettava kuin PCR-testi.
 THL antoi marraskuun alussa uudet ohjeet, joiden mukaan vähemmän työläät antigeenitestit soveltuvat PCR-testien rinnalle.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Taneli Puumalainen  sysää nyt vastuuta testaamisen muuttamisesta sosiaali- ja terveysalan toimijoille.
 – Sote-toimijat päättävät mikä testausmenetelmä on mihinkin tarkoitukseen soveltuvin, sanoo Puumalainen.
 Positiivisten näytteiden osuus on 6,2 prosenttia
 Riittävää testausmäärää haarukoidaan positiivisten testitulosten osuudella. Koska lieväoireisten testaamista on karsittu eli testiin pääsyn seulaa tiukennettu, positiviisten tulosten osuus on noussut 6,2 prosenttiin.
 – Prosenttiosuus on pysynyt kohdentamisen jälkeen kohtuullisen alhaisena, joten suurta syytä huoleen ei ole. Toivottavaa on, että prosentti saataisiin tästä vielä laskemaan, sanoo THL:n Katz.
 Asiantuntijoiden mukaan positiivisten testitulosten suuri osuus toimii mittarina sille, kiertääkö yhteiskunnassa paljon koronavirusta, jota ei testeillä saada kiinni.
 Kansallisen koronastrategian mukaan positiivisia testituloksia pitäisi olla 3–3,5 prosenttia, jotta testaamistavoitteet täyttyvät.
 – Se on monille alueille tällä hetkellä vaativa tavoite, jota kohti pyritään testauksen riittävällä laajuudella ja tarkoituksenmukaisella kohdentamisella, Voipio-Pulkki toteaa.
 Taneli Puumalaisen mukaan pidemmällä aikavälillä tulisi pyrkiä siihen, että positiivisten testitulosten osuuden tulisi olla pienempi kuin 3,5 prosenttia.
 – Epidemian hallinnan kannalta on tärkeää, että väestössä on vain vähän tartuntoja, joita ei tunnisteta ja joiden jatkotartuntoja ei voida ehkäistä eristys- ja karanteenitoimilla, sanoo Puumalainen.
 Katz: Alle 12-vuotiaita ei kannata testata ylenpalttisesti
 Juuri nyt kaikkia lieväoireisia ei kehoteta testiin. THL  suosittelee  koronatestejä ensisijaisesti rokottamattomille ja yhden rokotuksen saaneille sekä vakavan koronataudin riskiryhmiin kuuluville, jos he ovat altistuneet tai heillä on oireita. Alle 12-vuotiaiden ei sairastuttuaan aina tarvitse käydä koronatestissä.
 Katzin mukaan testausvaatimusten laajentaminen alle 12-vuotiaisiin ei taltuttaisi korkeita tartuntamääriä. Verrattuna noin 670 000 rokottamattomaan aikuiseen alle 12-vuotiaiden osuus on pieni.
 – 5–11 -vuotiaiden ikäluokat ovat varsin pieniä. Tuo määrä ei ole tekijä, joka epidemiaa pitää yllä vaan tärkeintä olisi saada rokottamattomat aikuiset ottamaan rokote.
 Loppusyksyllä jylläävät monet muutkin hengitystiesairaudet, joiden testaamiseen pitää myös jättää varaa.
 – Testikapasiteettia tarvitsee vapauttaa näihinkin, sillä korona ei ole ainoa virus jota testataan. Lasten ylenpalttinen testaaminen ei ole tarpeen, varsinkin kun 5–11 -vuotiailla tauti on harvoin vakava, Katz summaa.
 Lue lisää:   Rokottamattomien osuus sairaalahoidosta 70 prosenttia, myös 33-kertainen riski joutua tehohoitoon – tässä katsaus Suomen koronatilanteeseen
 Yhden viruksen jahtaaminen alkaa jo riittää – kysyimme lääkäreiltä eri puolilta Suomea, mitä koronatestaamiselle pitäisi nyt tehdä
 Keskustelu on auki klo 23 asti.

Kynnys koronatestiin on korkealla, vaikka epidemia jyllää: 10 minuutin pikatestit voisivat ratkaista testauksen ongelmia, sanoo THL


Summary: Ruotsi on epäonnistunut niin poliisin toiminnassa, kouluissa kuin kotouttamisessa, sanovat ruotsalaiset asiantuntijat. Heillä on vinkki Suomelle: ottakaa jengiytymisen varhaiset signaalit vakavasti.

12-vuotias koiraa ulkoiluttanut tyttö  ammutaan  vahingossa autosta Botkyrkanissa elokuussa 2020.
 Paria viikkoa aiemmin leikkimässä olleet 5- ja 6-vuotiaat lapset joutuvat keskelle  tulitusta  Visättrassa.
 Syyskuussa 2021 käsikranaatti heitetään  väärän  asunnon olohuoneeseen Sollentunassa.
 Ruotsista kantautuvat väkivaltauutiset hätkähdyttävät. Ampumisia tai räjähdyksiä on lähes  päivittäin , ja raa’an väkivallan kohteeksi joutuvat myös sivulliset.
 Pelkästään Tukholmassa on  kymmeniä  järjestäytyneitä jengejä, jotka taistelevat vallasta ja huumekaupan reviireistä. Ne eivät rajoitu niin sanottuihin ongelmalähiöihin tai syrjäytyneisiin maahanmuuttajiin.
 Tästä saatiin esimerkki lokakuussa, kun Ruotsin viime vuoden kolmanneksi striimatuin artisti, näyttelijä-äidin ja ravintoloitsijaisän lapsi  Einár   teloitettiin  keskellä Tukholmaa. 19-vuotiaan oletettu  palkkamurha  liittyi jengien välienselvittelyyn.
 Keväällä julkaistun  tutkimuksen  mukaan Ruotsi on paristakymmenestä Euroopan maasta ainoa, jossa aseelliset kuolemat ovat 2000-luvulla selvästi lisääntyneet. 15–29-vuotiaat miehet ovat Ruotsissa  moninkertaisessa  riskissä tulla ammutuiksi muihin maihin verrattuna.
 Jengiväkivalta on jo “ giganttinen  yhteiskunnallinen ongelma”,  Stefan Löfven  myönsi HS:lle väistyttyään Ruotsin pääministerin tehtävästä.
 Miten Ruotsi on tullut tähän pisteeseen?
 Tämä juttu kertoo siitä, mitä virheitä Ruotsissa on tehty ja mitä muut maat voisivat niistä oppia. Poliisi on kertonut myös Suomessa  orastavasta jengiväkivallasta .
 Räppäri Einár kasvoi hyvämaineisella alueella ja ajautui rikollispiireihin nuorena. Ruotsissa yhteydet gangsta rapin ja rikollisuuden välillä ovat tiiviit. Ne huolettavat nyt myös Suomessa.  STELLA Pictures/Patrik Österberg
 1. Poliisi ei pysäyttänyt rikollisia ajoissa
 Ruotsin poliisi ei havainnut merkkejä rikollisuuden kasvusta eikä reagoinut siihen tehokkaasti.
 Poliisi saa Ylen haastattelemilta ruotsalaisasiantuntijoilta eniten kritiikkiä. Merkkejä jengirikollisuuden koventumisesta oli vuosia, mutta poliisi on ollut jälkijunassa eikä ole keskittänyt voimia sen laadukkaaseen tutkintaan.
 Jengit eivät ole syntyneet tyhjästä. Järjestäytynyt rikollisuus sai Ruotsissa jalansijan jo 1990-luvulla, kun moottoripyöräjengit ammattimaistuivat. 2000-luvulla lähiöihin ilmestyivät katujengit.
 – Emme reagoineet yhteiskuntana voimakkaasti ensin moottoripyöräjengiläisiin ja sitten katujengeihin, sanoo rikosopin apulaisprofessori  Amir Rostami  Gävlen yliopistosta.
 Hän on tutkinut järjestäytynyttä rikollisuutta ja työskennellyt poliisina jengirikollisuuden parissa.
 Kun rikolliset ovat nähneet, että ammuskeluista ei seuraa juuri mitään, se on ruokkinut ilmiötä, Rostami sanoo. Muualla rikollisryhmät pitävät mieluummin matalaa profiilia, mutta Ruotsissa niistä on tullut röyhkeitä.
 Hän kutsuu joitakin lähiöitä hallitsevia  klaaneja  jo mafiaksi.
 Kesällä 2020 rikollisjoukkiot perustivat tiesulkuja muun muassa Göteborgin Hjällbohon. Samana syksynä yksi jengi julisti Tukholman Tenstaan osittaisen ulkonaliikkumiskiellon. Kuvassa ihmisiä Hjällbohon kulkevassa raitiovaunussa kesällä 2021.  ullstein bild/ All Over Press
 Ruotsissa poliitikot ovat puhuneet paljon poliisin resursseista ja ovatkin nostamassa poliisien määrän  38 000:een  vuoden 2024 loppuun mennessä. Vertailun vuoksi: Suomessa poliiseja on noin 7 450.
 Resursseista menestys ei ole vain kiinni, sanoo  Karin Svanberg . Hän johtaa rikosten ehkäisyn kehitystä Ruotsin rikostorjuntaneuvostossa.
 – En pysy perässä, mitä kaikkia valtuuksia poliisille on annettu viime vuosina, hän sanoo.
 Hänen mukaansa poliisi ei ole onnistunut saavuttamaan oireilevien yhteisöjen luottamusta. Tärkeää on tehdä asiat oikeassa järjestyksessä: puuttua ensin päivittäisiin ongelmiin kuten roskaamiseen, kaahailijoihin tai avoimeen huumekauppaan, sitten vasta vaikeampiin kysymyksiin.
 Poliisin työtä ohjaavat liikaa organisaation sisäiset mittarit, Svanberg ja Rostami sanovat. Vaikka poliisi takavarikoi paljon aseita, saako se oikeat aseet pois oikeilta ihmisiltä, jotta kaduilla on turvallisempaa? Vaikka rikosten selvitysprosentti näyttää hyvältä, ratkeavatko vakavimmat rikokset, kuten murhat?
 Vastaus on selvä: eivät ratkea.
 – Jos saa yhden ihmisen lukkojen taakse, se voi olla poliisille menestys. Mutta konflikti ryhmien välillä jatkuu edelleen, Svanberg kuvaa.
 Poliisi onkin ollut  yllättynyt , kuinka vähän kiinniotoilla on ollut vaikutusta ja kuinka nopeasti vangittujen jengiläisten tilalle on liittynyt uusia jäseniä.
 Botkyrkanin 12-vuotiaan tytön surma on edelleen ratkaisematta. Kolme miestä on tuomittu aserikoksista tapaukseen liittyen. Yksi heistä on 20-vuotias rap-artisti.  Stina Stjernkvist / AOP
 2. Rangaistukset ovat olleet lepsuja
 Nuoriin jengirikollisiin on suhtauduttu armollisesti.
 Jengiläiset ovat yhä nuorempia, usein vain  16–18-vuotiaita .
 Alle 21-vuotiaille on Ruotsissa Suomen tapaan alennetut tuomiot, eikä jengirikoksista ole kovennettuja rangaistuksia, kuten esimerkiksi Tanskassa.
 Eroon havahduttiin viimeistään viime vuonna, kun naapurimaassa kaksoismurhaan syyllistyneet ruotsalaisjengiläiset saivat ankarat tuomiot.
 Tanskassa 17-vuotiaat ampujat tuomittiin  16 vuoden  vankeuteen, kun Ruotsissa he olisivat selvinneet puolustusasianajan arvion mukaan ehkä  neljällä vuodella . Alaikäiset rikolliset määrätään Ruotsissa suljettuihin nuorisokoteihin, joista he usein  karkaavat .
 Ruotsin hallitus  valmistelee  nyt kovempia tuomioita, myös huumerikoksista ja nuorten värväyksestä. Suomessa jengeihin liittyvien rangaistusten kiristämistä väläytti äskettäin sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.)  Ilta-Sanomissa.
 Kriminologi Amir Rostami sanoo, että myös nuorten kuntoutukseen on kiinnitettävä huomiota, jos heitä passitetaan enemmän vankilaan.
 – Eivätkä tuomiot ratkaise ongelmaa, koska jengit rekrytoivat sitten uusia, entistä nuorempia jäseniä, Rostami huomauttaa.
 Näin on jo käynyt. Rikollisryhmät ovat alkaneet  käyttää hyväkseen  alaikäisten lievempiä rangaistuksia ja värvätä heitä yhä enemmän jopa murhiin.
 Nykyään nuorimmat jengiläiset saattavat olla vain  12-vuotiaita .
 Rostami kaipaisi kovempia rangaistuksia myös petos- ja sosiaalietuuksien väärinkäyttörikoksista, joilla järjestäytyneet ryhmät keräävät rahaa.
 17-vuotias jengiläinen ampui poliisin kesällä Göteborgissa. Poika oli muuttanut Ruotsiin vuonna 2015 ja oli ollut edellisen murhayrityksen jälkeen nuorisolaitoksessa, josta hän vapautui ennen surmatekoa. Poliisikollega tutki ampumapaikkaa 1. heinäkuuta.  EPA-EFE/All Over Press
 3. Ruotsi jätti maahanmuuttajat yksin kurjistuviin lähiöihin
 Vapaa kouluvalinta ja yksipuolinen asuntokanta ovat johtaneet siihen, että maahanmuuttajilla ei ole kontakteja ruotsalaiseen arkeen.
 Ruotsiin rakennettiin 1960–70-luvuilla betonilähiöitä, joihin asutettiin töiden perässä tulleet ulkomaalaiset, myös suomalaiset.
 Lähiöt ovat yksitoikkoisia, eikä niissä ole mahdollista edetä “asumisuralla”, sanoo sosiaalityön professori  Torbjörn Forkby  Linné-yliopistosta. Lähes kaikki kynnelle kykenevät lähtevät.
 Jotta paremmin pärjäävät jäisivät osaksi yhteisöjä, niihin pitäisi luoda erilaisia asumismuotoja, Forkby sanoo. Kun alueella ei ole edes ruotsalaisen yhteiskunnan merkkejä, kuten pankkeja ja kauppaketjuja, ihmiset jäävät omiin oloihinsa.
 Nyt Rinkebyn kaltaisissa kaupunginosissa jopa 90 prosenttia on ulkomaalaistaustaisia, 40 prosenttia alle 25-vuotiaita ja työttömiä lähes kolme kertaa enemmän kuin Tukholmassa keskimäärin.
 Naamioituneet nuoret sytyttivät yli 80 autoa palamaan Göteborgin seudulla elokuisena yönä vuonna 2018. AOP
 Torbjörn Forkby on tutkinut jengeistä irtautumista ja haavoittuvassa asemassa olevia nuoria ja sanoo, että yksi tilannetta pahentaneista asioista on ollut Ruotsin vapaa kouluvalinta.
 Vanhemmat ovat ottaneet lapsensa pois heikkoina pitämistään kouluista, jolloin nuoret ovat jakautuneet yhä selvemmin voittajiin ja häviäjiin – myös he, joilla on ruotsalaiset juuret.
 – Tilanne on todella vakava, jos meillä on kouluja, joissa valtaosa oppilaista ajattelee: me olemme siis niitä, jotka eivät tule menestymään elämässä, Forkby sanoo.
 Tällaisessa tilanteessa ainoa vaihtoehto nuorelle voi olla jengi: se tarjoaa rahaa, asemaa ja turvaa.
 Viime vuonna Löfven  tunnusti  ensimmäistä kertaa, että jengiväkivallan kasvu on yhteydessä laajaan maahanmuuttoon ja siihen, että Ruotsi on epäonnistunut tulijoiden kotouttamisessa.
 Se oli iso uutinen, koska Ruotsi on perinteisesti pitänyt itseään solidaarisen maahanmuuton mallimaana. Vuoden 2015 pakolaiskriisissä Ruotsi otti vastaan 160 000 turvapaikanhakijaa, eniten Euroopassa.
 – Olisi tyhmää sanoa, että tulijoiden määrällä ei ole mitään tekemistä sen kanssa, kuinka helppoa tai vaikeaa sopeutuminen on. Jos ottaa vastaan enemmän ihmisiä, se vaatii myös edistyksellisempää integraatiopolitiikkaa, Forkby vaatii.
 Hänen mukaansa viranomaisten pitäisi panna enemmän paukkuja siihen, että haavoittuvien alueiden asukkaille luodaan töitä ja julkisia tiloja, jotka parantaisivat yhteisöllisyyttä.
 Asukkaat  kärsivät  myös itse valtavasti jengien toiminnasta.
 Iskujen silminnäkijät ja uhrit eivät usein puhu poliisille. He pelkäävät kostoa tai eivät luota viranomaisiin. Husbyn lähiössä tapahtui kaksi samanaikaista räjähdystä kerrostaloissa tammikuussa 2020.  Fredrik Sandberg / AOP
 4. Ruotsalaiset ovat vähätelleet ongelmia
 Ruotsalainen konsensuskulttuuri suosii sitä, että asioihin ei reagoida voimakkaasti.
 Ruotsalaiset uskottelivat pitkään itselleen, että ampumisten kasvu on vain ohimenevä vaihe, sanoo rikostorjuntaneuvoston kehityspäällikkö Karin Svanberg.
 – Me kaikki olimme vähän naiiveja. Kukaan ei uskonut, että näin kävisi Ruotsissa, Svanberg sanoo Ylelle.
 Ruotsissa on haluttu välttää leimaamista. Mentaliteettiin kuuluu, että asioissa edetään pienin askelin, kriminologi Amir Rostami sanoo.
 – Vielä pari vuotta sitten vain harvat myönsivät, että Ruotsi kulkee eri suuntaan kuin muut maat. Nyt lähes kaikki myöntävät sen, hän sanoo.
 Hänen mukaansa poliitikot eivät toimi tarpeeksi pitkäjänteisesti tai tarjoa kunnon näkymää siihen, mikä Ruotsia odottaa viiden tai 15 vuoden päästä.
 Hän muistuttaa, että Ruotsissa on jengien lisäksi paljon äärioikeistolaisia ja islamistiradikaaleja. Hän kutsuu ilmiötä ruotsalaiseksi ristiriidaksi.
 – Ruotsi on maailman hienoimpia maita, ja talous porskuttaa. Meillä ei ole ongelmaa yleisesti rikollisuuden kanssa, mutta meillä on ongelma niiden kanssa, jotka järjestäytyvät – oli se sitten poliittisesti, uskonnollisesti tai taloudellisesti motivoitua, Rostami sanoo.
 Rikollisjoukkioiden Ruotsissa tekemät räjähdeiskut ovat Euroopan mittakaavassa poikkeuksellisia maassa, jolla ei ole pitkää terrorismi- tai sotahistoriaa, Amir Rostami sanoo. Helsingborgin poliisiasemalla räjäytettiin pommi lokakuussa 2017.  Johan Nilsson / AOP
 5. Viranomaiset ovat jumiutuneet byrokratiaan
 Sosiaalityöntekijät eivät ole ymmärtäneet jengien dynamiikkaa.
 Ruotsissa on hyvät sosiaalipalvelut, mutta ne ovat kangistuneet kaavoihinsa, Svanberg sanoo. Kun auttajat ovat kysyneet  Malmön kokeiluhankkeessa  jengiläisiltä, mitä he tarvitsisivat päästäkseen eroon elämäntavastaan, vastaus on saattanut olla: petipaikan.
 – Ja se pitää antaa heti, koska sillä viikolla hänet saatetaan ampua tai hän saattaa ampua jonkun. Ei voi sanoa, että tule kahden kuukauden päästä toimistolle hakemaan maksusitoumus, Svanberg havainnollistaa.
 Malmössä ampumisluvut onkin saatu laskemaan viranomaisten yhteistyöllä. He vaihtavat Svanbergin mukaan tietoja jatkuvasti, koska jengisuhteet elävät: liittolaisista voi tulla hetkessä vihamiehiä.
 Sosiaalityöntekijöiltä puuttuu ymmärrystä jengien luonteesta, aihetta tutkinut professori Torbjörn Forkby kertoo. He kirjoittavat yksilöllisiä arvioita nuorista ja työskentelevät heistä etäällä.
 Liian usein nuoren tilanteeseen puututaan vasta, kun se on kärjistynyt. Hänen perheensä ei edes välttämättä tiedä, keneen pitäisi ottaa yhteyttä ongelmien ilmaantuessa, Forkby sanoo.
 – Kääntäkää katse kouluihin, aloittakaa varhaisessa iässä. Olkaa niin lähellä nuorten olosuhteita, että todella ymmärrätte, miltä tulevaisuus näyttää eri ryhmille, hän neuvoo suomalaisia.
 Rikollisuus on noussut Ruotsissa äänestäjien ykköshuolenaiheeksi. Jengiväkivallan pysäyttäminen on yksi pääministeri Magdalena Anderssonin prioriteeteista. Kuva Einárin surmapaikalta Hammarby Sjöstadista.  Jeppe Gustafsson/Shutterstock/All Over Press
 6. Väkivalta on lisännyt väkivaltaa
 Ruotsi on ajautunut vaikeasti hallittavaan kierteeseen, jossa jengit inspiroivat toisiaan.
 Ruotsi ei ole ongelmineen yksin. On myös monia muita maita, joissa on eriarvoisuutta, huonoja kouluja ja vielä huonompia sosiaalipalveluja, Karin Svanberg muistuttaa.
 Mikä tekee sitten Ruotsista erityisen?
 Kyse on väkivallan spiraalista, Svanberg sanoo.
 Ruotsalaiset eivät sisäistäneet, että väkivalta synnyttää väkivaltaa ja jengit synnyttävät lisää jengejä. Kun koston kierre syvenee, panokset kovenevat. Ennen toista ammuttiin polveen, mutta nyt hänet tapetaan – ennen kuin tulee itse tapetuksi.
 Siksi sama voi tapahtua Amir Rostamin mukaan missä tahansa maassa, jossa on jengejä.
 Suomessa poliisi on ollut tänä syksynä huolissaan  katujengeistä , joiden toiminta on muuttunut väkivaltaisemmaksi. Suurimmalla osalla jengiläisistä on maahanmuuttajatausta.
 Pääkaupunkiseudulle syntyneiden jengien välillä on ollut ampumisia, joista on ollut vaaraa myös sivullisille. Poliisin mukaan ryhmät liittyvät tiettyihin kaupunginosiin, huumekauppaan ja rikollisuutta ihannoivaan gansta rap -kulttuuriin. Henrietta Hassinen / Yle
 Ruotsissa ongelmat ovat jo niin syvällä, että niiden korjaamiseen menee vielä sukupolvi, Svanberg uskoo.
 Maan poliisiylijohtaja on  varoittanut , että Ruotsin demokratia saattaa olla uhattuna, jos väkivaltaa ja mahdollisesti kehittyviä rinnakkaisyhteiskuntia ei saada pysäytettyä. Ylen haastattelemat asiantuntijat eivät tähän usko.
 Vaikka ongelmat ovat vakavia, ne liittyvät hyvin rajattuihin ryhmiin, he sanovat.
 Ruotsi on yhä vahva ja toimiva yhteiskunta, mutta siitä voi tulla entistä jakautuneempi, Amir Rostami sanoo.
 Hän kehottaa suomalaisia reagoimaan voimakkaasti jengiytymisen varhaisiin merkkeihin.
 – Jos emme kontrolloi kehitystä, kehitys kontrolloi meitä. Meillä oli vuosia signaaleja. Ottakaa ne todella, todella vakavasti.
 Korjattu 20.11.2021 klo 9.10 poliisien määrä Suomessa 7 300:sta 7 450:een.
 Kuuntele Takaisin Pasilaan -podcast:
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Maahanmuuttajavanhemmat menettivät lapsensa jengiväkivallassa Ruotsissa, ja nyt he pelkäävät lisäkostoa: “Miksi poliisi ei suojele meitä?”
 Näin sai alkunsa Tukholman pahin jengisota – toimittaja selvitti verisen konfliktin taustat ja toteaa Suomen kehityksessä näkyvän varoitusmerkkejä
 Kirjeenvaihtajalta: Kun kännykkä piippaa uutisen ampumavälikohtauksesta, Ruotsissa ei enää hätkähdetä
 Ruotsalaisen Einár-räppärin kuolema herättää kysymyksiä jengiväkivallasta – räppäreiden mukaan Suomi ei ole suojassa vastaavilta hirveyksiltä
 Olivatko ne laukauksia? Ruotsissa väkivaltaa joutuu miettimään useammin kuin Suomessa
 Ruotsin väistyvä pääministeri Stefan Löfven Ylen haastattelussa: Keskiluokan on kannettava vastuu ampumisväkivallasta – huumeiden viihdekäyttö vahvistaa jengejä
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille
 Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua
 Räppäri Hassan Maikal on nähnyt, miten syrjäytyneet nuoret ajautuvat lähiöissä jengien vietäviksi: "Ainoa yhteisö, joka tukee ja ymmärtää"
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa
 Ampumiset lisääntyvät Tukholmassa, ja poliisin mukaan käynnissä on rikollisjärjestöjen valtataistelu: "Jengit ovat sekasortoisessa tilassa"
 Tuleeko Tanskan ja Ruotsin katuväkivallasta arkipäivää meilläkin? Tämä alakulttuuri ei syntynyt ulkomailla, sanoo tanskalainen Rachid Moutiq

Ruotsista tuli murhien ja kranaatti-iskujen keskus, ja näitä virheitä Suomen pitäisi välttää – ruotsalaisekspertti: "Me olimme naiiveja"


Summary: Naisparien ja etenkin itsellisten naisten määrä julkisen puolen hedelmöityshoidoissa on suuri. Tällä hetkellä siittiöt riittävät juuri ja juuri, mutta lähetemäärät ovat kasvussa.

Tamperelaisille  Minna  ja  Mari Minkkiselle  syntyy alkuvuodesta vauva.
 Marin vatsassa kasvava lapsi on hartaasti toivottu. Pariskunta on ollut yhdessä neljä ja puoli vuotta, ja alusta saakka on ollut selvää, että molemmat haaveilevat perheestä. Naisparin kohdalla haaveen toteuttaminen vaatii suunnittelua.
 – Puhuimme kaikenlaisista vaihtoehdoista sijaislapsista adoptioon. Joku ilta Minna sitten ehdotti, voisiko lapsi kuitenkin olla meidän oma, jos se vaan onnistuisi, Mari muistelee.
 Elämässäni ovat olleet hämmentävän paljon läsnä keskustelut sukusoluista.  Minna Minkkinen
 Oman lapsen yrittäminen tarkoitti lahjoitettujen sukusolujen käyttämistä. Aihe itsessään oli tuttu, sillä  Minna luovutti kolmekymppisenä munasoluja  useampaan kertaan.
 – Kaikki, mitä irtoaa, on annettu, hän vitsailee.
 Saman lahjoittajan sukusoluilla voidaan koettaa saada lapsia jopa viiteen eri perheeseen. Minna Minkkinen ehti luovuttaa ainakin neljäkymmentä solua, ja jos kaikki on mennyt hyvin, useammassa perheessä voi olla joku niiden avulla alkunsa saanut.
 Sukusolu on sana, jonka myös tuleva lapsi oppii. Hänelle tullaan kertomaan avoimesti, miten hänet on saatettu alkuun. Minnaa huvittaa, ettei keskustelu varmaan tuota vaikeuksia, sillä terminologia on niin tuttu.
 – Olen miettinyt, että elämässäni ovat olleet hämmentävän paljon läsnä keskustelut sukusoluista.
 Riittävätkö rahat lapseen?
 Minkkisten pitkä polku pariskunnasta perheeksi alkoi yksityisellä klinikalla. Keväällä 2019 julkisen puolen hoidot eivät vielä olleet auenneet itsellisille naisille ja naispareille. Haaveen rinnalla kulki siis kylmä realismi: oli ajateltava rahaa.
 Ystävistä löytyi pariskuntia, jotka olivat laittaneet lapsihaaveeseen kiinni jopa kymmeniä tuhansia euroja. Miten budjetoidaan ihmiselämän isoin toive?
 – Niinpä. Se on tosi kallista. Ajattelimme, että mennään niin kauan kuin rahaa riittää, yksi lasku kerrallaan, naiset muistelevat.
 Minkkisillä on mapin täydeltä asiakirjoja kahden vuoden hedelmöityshoitopolun varrelta. Matias Väänänen / Yle
 Säästötili tyhjeni hoitokertojen myötä, mutta lasta ei kuulunut. Päätös julkisen puolen hoitojen avautumisesta syksyllä 2019 oli huojentava.
 – Takana oli jo kolme inseminaatiota, ja sitä oli henkisesti tosi väsynyt. Olisimme ehkä luovuttaneet siinä kohtaa, koska rahat olivat loppu, Mari sanoo.
 Siittiöistä on valtava pula
 Julkisten hedelmöityshoitojen avautuminen  toi valtavalle määrälle naisia tasa-arvoisen mahdollisuuden yrittää lasta taloudellisesta tilanteesta huolimatta. Lähetteitä alettiin kirjoittaa.
 Taysin hormoni- ja lapsettomuuspoliklinikalla lahjasolupankin kartuttaminen aloitettiin vuonna 2019 nollapisteestä. Alussa jännitettiin, löytyykö luovuttajia, mutta toiminta lähti hyvin käyntiin. Naisparien ja etenkin yksin lasta yrittävien naisten määrä on kuitenkin tarkoittanut sitä, että etenkin siittiöiden tarve on valtava.
 – Tällä hetkellä siittiöt riittävät juuri ja juuri. Lähetemäärät ovat kasvussa, ja jossain kohtaa saattaa syntyä jonoa, kuvailee osastonylilääkäri  Katja Ahinko .
 Jonoa syntyi myös koronapandemian myötä, kun poliklinikka keväällä 2020 suljettiin hetkeksi kokonaan.
 – Toiminta oli kuusi viikkoa keskeytettynä, koeputkihedelmöitykset sitäkin pitempään. Syksyllä 2020 tehtiin paljon töitä ja jonot saatiin purettua, Ahinko sanoo.
 Surullisen kevään käännekohta
 Poliklinikan koronasulku osui Minna ja Mari Minkkisen hedelmöityshoitopolun varrelle. Se oli vain yksi takaiskuista. Vaikka julkisiin hoitoihin pääseminen oli ollut onnenpotku, lopputulosta se ei vielä taannut. Puoleentoista vuoteen mahtui loputtomalta tuntuva määrä epäonnistuneita yrityksiä.
 Keväällä 2020 inseminaatioista oli siirrytty koeputkihedelmöitys- eli IVF-vaiheeseen. Hoidot eivät kuitenkaan olleet päällimmäisenä pariskunnan mielessä, sillä kevät oli raskas lähipiiriin osuneen tragedian vuoksi.
 – Tapahtui surullisia asioita, ja aika meni sumussa. Emme ehtineet ajattelemaan omaa tilannettamme, vaikka aiemmin olimme tottuneet laskemaan päiviä jatkuvasti.
 Mari ja Minna Minkkisen vauva syntyy talvella. Matias Väänänen / Yle
 Raskaustestipäivät olivat rytmittäneet pariskunnan arkea, mutta nyt testin ajankohta ei ollut sopiva. Päivä kului hautajaisissa, ja testi jäi väliin ensimmäistä kertaa ikinä.
 – Henkinen kapasiteetti ei olisi riittänyt siihen, että tulos olisi negatiivinen, eikä oikeastaan siihenkään, että se olisi positiivinen, Minna sanoo.
 Surutalossa ehdittiin sivuta asiaa. Minna muistaa vitsailleensa ystävän kanssa, että jos joskus, niin nyt tärppää.
 Kun testi viimein tehtiin, siihen piirtyi kaksi viivaa.
 Useamman sovelluksen voimin
 Pitkä odotus on valmentanut pettymyksiin, ja niinpä pariskunta iloitsi uutisesta varovasti ja pysytteli rakenneultraan saakka jalat maassa.
 – Sitten sitä huomaa yhtäkkiä, että ei se enää pysykään piilossa. Että vaikka kuinka yrittäisi, niin lähtee vähän keulimaan niitä haavejuttuja, Mari hymyilee.
 Vauvan tuloon on pari kuukautta, ja vihdoin on lupa hössöttää. Nyt availlaan äitiyspakkausta ja vahditaan, etteivät kissat livahda makuuhuoneessa odottavaan kehtoon. Hoitopöydän kulmalla säilytetään enää hetken aikaa toimistotarvikkeita. Tulevien äitien puhelimista löytyy useampi raskaussovellus, joita vertaillaan.
 Äitiyspakkaus on jo avattu. Lisäksi Minkkiset ovat saaneet ystäviltään kassikaupalla vauvanvaatteita, eikä ostettavaksi ole jäänyt paljoakaan. Matias Väänänen / Yle
 Pieniä vaatteita on kertynyt ystäviltä, ja muutama liian söpö ohitettavaksi on tarttunut naisten matkaan omillakin ostosreissuilla. Pieniä potkuhousuja taittelevaa Maria naurattaa Minnan ykköshankinta: pesutorni.
 – Jahka Minna saa vielä pakastimen tyhjennettyä, vauva voi tulla.
 Vaikka kuinka yrittäisi, niin lähtee vähän keulimaan niitä haavejuttuja.  Mari Minkkinen
 Kun kuuntelee kokemuksia munasolun luovuttamisesta ja katselee oman lapsen tuloon valmistautuvan parin onnea, on vaikea olla ajattelematta vastalahja-aspektia. Näin Minnakin ajattelee.
 – Tapani olla maailmassa on tämä, että koen olevani sekä saamassa että antamassa. Tämä tuntuu vastalahjalta, ja olen meidän lahjoittajallemme todella kiitollinen. Olen myös ajatellut lämmöllä niitä perheitä, joille olen ehkä mahdollistanut saman omien sukusolujeni kautta.

Minna Minkkinen luovutti kymmeniä munasoluja, ja nyt oma vaimo on raskaana lahjasiittiöiden ansiosta – "Tämä tuntuu vastalahjalta"


Summary: Demaripäättäjien mielestä puolue saa Marinin johdolla tavoitteensa läpi, eikä puheenjohtaja ole vienyt SDP:tä liikaa vasemmalle. Jotkut katsovat silti puheenjohtajan tehtävän kärsineen pääministerikiireistä.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Kun joulukuun kymmenes päivä koittaa, on 36-vuotias  Sanna Marin  toiminut Suomen pääministerinä tasan kaksi vuotta. SDP:n puheenjohtajaksi  Antti Rinteen  tilalle Marin nimitettiin viime vuoden elokuussa.
 Marinin valinta nosti varsinkin hänen kautensa alussa puolueen suosiota voimakkaasti.
 Kannatuskehitys  on kuitenkin tasaantunut  ja tänä syksynä Marin on joutunut kohujen ja myös  puolueen sisältä kummunneen  kritiikin kohteeksi. Myös mielikuvat  koko hallituksen toiminnasta  ovat heikentyneet koronakriisin alkuvaiheisiin verrattuna.
 Ylen kysely SDP:n vaikuttajille osoittaa kuitenkin, ettei Marinilla toistaiseksi ole huolta omien rivien hajoamisesta. Hän saa mairittelevat arviot sekä toimintatavastaan että saavutuksistaan. Kriittiset arviot jäävät yksittäisiksi hajaääniksi.
 Yle pyysi demarivaikuttajilta arvosanaa Marinin toiminnasta niin pääministerinä kuin puheenjohtajanakin. Samalla pyydettiin näkemyksiä puolueen tavoitteiden saavuttamisesta sekä ideologisen linjan mahdollisesta muuttumisesta Marinin kaudella.
 Kysely lähetettiin SDP:n eduskuntaryhmän, EU-parlamenttiryhmän, puoluehallituksen, puoluevaltuuston ja nuorisojärjestön liittohallituksen jäsenille.
 Tulos on vain suuntaa antava, sillä yhteensä 185:stä kyselyn saaneesta vähän yli puolet, 97 henkilöä vastasi kysymyksiin.
 Demaripäättäjät: Loistava pääministeri, kelpo puheenjohtaja
 Yli kolmannes vastaajista antaa Marinille kouluarvosanaksi täyden kympin toiminnasta  pääministerinä . Eniten annetaan yhdeksikköjä ja huonoin arvosana on yksittäinen seiska. Keskiarvoksi tulee 9,2.
 Useimmat vastaajat perustelevat hyvää arvosanaa Marinin paineensietokyvyllä vaikeana korona-aikana. Tätä kiitetään myös asiaosaamisesta, esiintymistaidoista ja määrätietoisesta johtajuudesta hallituksessa.
 – Nuori, joka omaa uskomattoman kyvyn ottaa asiat haltuun. Kyky johtaa hallitusta sekä verkostoitumisen onnistuminen ulkomaisten päättäjien kanssa, yksi vastaaja kirjoittaa.
 –Kohtuuttoman arvostelun kohteena hän on toistamiseen pystynyt pysymään arvokkaana tyynenä. Huikea ihminen! kehuu toinen vastaaja.
 Marinin toiminta oman puolueensa  puheenjohtajana  saa myös kriittisiä huomioita, mutta yleisin arvosana on 10 ja keskiarvo edelleen kiitettävä 9. Marinin katsotaan yhdistäneen puoluetta.
 – Pitkään aikaan ylivoimaisesti suosituin henkilö puolueen puheenjohtajana. Puolue on yhtenäisempi kuin vuosikymmeniin, perustelee yksi vastaaja.
 – Toistaiseksi ei havaittavissa sisäistä kapinaa puolueen johtajaa tai johtoa kohtaan, kirjoittaa toinen.
 Tiina Paju / Yle
 Marin saa myös joukon tyydyttäviä arvosanoja puheenjohtajan työstään. Niiden perusteluissa toistuu ajatus, että Marinin puheenjohtajarooli on jäänyt pääministerivastuiden varjoon.
 Yksi vastaaja epäilee peruskannattajajoukon unohtuneen Marinilta ja toinen arvostelee puheenjohtajaa avoimuuden puutteesta.
 – Verrattuna Rinteeseen hän on paljon vähemmän avoin. Puoluehallitukseen tuodaan asioita enemmän tiedoksi kuin linjattavaksi, vaikeissa paikoissa on pitänyt pyytää ylimääräisiä infokokouksia. Enemmän siis pääministeri kuin puheenjohtaja, vastaaja kirjoittaa.
 Puolueen katsotaan yltäneen tavoitteisiinsa
 Yle kysyi demaripäättäjiltä myös, Onko SDP saanut tarpeeksi tavoitteitaan läpi hallituskauden aikana.
 Kyllä on, ilmoittaa 94 prosenttia kyselyyn vastanneista. Monet luettelevat keskeisimpiä, demarivetoisia uudistuksia kuten sote-uudistus, oppivelvollisuuden pidentäminen, hoitotakuu ja hoitajamitoitus.
 Hyvä työllisyyskehitys ja korona-ajan talouspolitiikka mielletään myös SDP:n saavutuksiksi hallituksessa.
 – Rinteen-Marinin hallitusohjelma on loistava ja todella paljon siitä on ehditty jo toteuttaa, kehuu yksi vastaaja.
 – Lähes kaikki tavoitteet ovat toteutuneet: oppivelvollisuus, sote, hoitajamitoitus, hoitotakuu, muun muassa. Korona ja EU-puheenjohtajuuskausi hoidettiin erinomaisesti, luettelee toinen.
 Yksittäiset kriitikot kiinnittävät huomiota vielä ratkaisemattomiin tavoitteisiin, kuten pienten työeläkkeiden tasokorotukseen, terveyskeskusmaksuihin, omaishoitajien palkkioihin, maahanmuuttajien kotouttamisen ongelmiin ja sukupuolten välisiin palkkaeroihin.
 – Työn verotus ei ole keventynyt. Varhaiskasvatus on kaaoksessa. Lapsiperheiden köyhyys on pahentunut, arvostelee yksi vastaaja.
 SDP mielestään sopivasti vasemmalla
 Yle kysyi lisäksi, onko puheenjohtaja Marin vienyt SDP:tä liian vasemmalle.
 Ei ole, vastaa 93 prosenttia kyselyyn vastanneista. Jotkut pitävät koko kysymystä asenteellisena ja toteavat SDP:n olleen aina vasemmistopuolue. Moni ei näe Marinin merkittävästi muuttaneen puolueen ideologista asentoa.
 Marinia luonnehditaan useassa vastauksessa pragmaatikoksi. Hänen todetaan myös toteuttavan suurelta osin edellisen puheenjohtajan ja pääministerin, Antti Rinteen laatimaa hallitusohjelmaa ja yhdessä sovittuja linjaratkaisuja.
 – Tämä on näitä median kysymyksiä. Marin on pragmaattinen. Arvostan sitä, että hän kunnioittaa SDP:n arvoja ja historiaa.
 – Sanna vie meitä sosialidemokraattisella linjalla eteenpäin.
 Pieni osa vastaustaan perustelleista katsoo, että Marin todella on vienyt puoluetta vasemmalle, mikä on hyvä.
 – Sanna on vienyt SDP:tä sopivasti vasemmalle, toteaa yksi vastaaja.
 – Puolueessa on niin paljon oikeistodemareita, että on hyvä, että puheenjohtaja vie puoluetta erittäin voimakkaasti vasemmalle, arvioi toinen.
 Yhteensä neljä vastaajaa katsoo Marinin vieneen puoluetta vasemmalle liiaksi. Näistä ainoastaan yksi perustelee vastauksensa.
 – Olisin enemmän lipposlaisella linjalla, hän toteaa.
 Lue lisäksi:
 Analyysi: Sanna Marin muuttui – demarilähteet kertovat Ylelle kohdanneensa koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin
 Pääministeri Sanna Marin haluaa somekäyttäytymisellään ravistella instituutiota: "Välillä tuntuu, että pelkkä olemassaoloni on provokaatio joillekin"
 Ylen puoluekannatusmittaus: SDP:n ja keskustan kannatus pudonnut hallituksessa, kokoomus jatkaa kärjessä
 Sanna Marinin hallituksen suosio on romahtanut – puolueista myönteisimmin suhtaudutaan kokoomukseen ja SDP:hen

SDP:n vaikuttajat antavat vahvan tuen Sanna Marinille – Ylen kyselyssä puheenjohtaja saa kymppejä ja ylistystä: "Sanna vie meitä eteenpäin"


Summary: Eurooppaan kohdistuu edelleen jihadistista uhkaa, vaikka äärijärjestö Isisin Islamistinen kalifaatti on kukistunut Syyriassa ja Irakissa.

EU:n terrorismin vastaisella yhteistyöllä on vuonna 2004 tapahtuneiden Madridin tuhoisien iskujen jälkeen pystytty estämään kymmeniä terrori-iskuja, kertoo EU:n terrorismin torjunnan koordinaattori  Ilkka Salmi  Ykkösaamussa.
 Salmi painottaa, että kansalliset turvallisuusviranomaiset ovat avainasemassa terrorismin toiminnassa. Yhteistyö muun muassa tiedonjaossa antaa siihen lisävoimia.
 Tiedot estetyistä iskuista käyvät ilmi Europolin tilastoista.
 – Siellä puhutaan viime vuosien tasolla kymmenistä, noin 50 estetystä terroriteosta kaiken kaikkiaan. Tilastoihin sisältyvät myös paikalliset, separatistiseen liikehdintään liittyvät teot, jotka eivät aiheuta laajempaa uhkaa EU:lle. Puhumme kuitenkin merkittävästä määrästä.
 Ennalta ehkäistyistä terroritekosuunnitelmista kerrotaan julkisuuteen hyvin harvoin.
 – Jos niistä kovin laajasti puhuu ja kertoo, miten ne estetty, se antaisi valitettavasti aseita terrorististen toimijoiden käteen, Salmi sanoo.
 Ranska ja Iso-Britannia suurimmassa vaarassa uusiin terrori-iskuihin
 Euroopassa terrori-iskujen uhka on suurin Ranskassa, jossa asuu paljon ihmisiä ja joka vaikuttaa aktiivisesti maailmalla omien rajojensa ulkopuolella. Samoista syistä EU:n ulkopuolella Iso-Britannia on terroristeille houkutteleva maa.
 Vaikka suuret, kymmeniä tai satoja uhreja vaatineet terrori-iskut Euroopassa ovat muuttuneet pienemmiksi iskuiksi, terrorististen tekojen uhka ei ole väistynyt Euroopasta.
 – Vuoden 2020 maaliskuun jälkeen olemme nähneet Euroopassa viitisentoista terrori-iskua, joissa ihmisiä on kuollut. Ranskassa murhattiin opettaja Samuel Paty viime vuoden lokakuussa, marraskuussa Wienissä ammuttiin neljä ihmistä. Iskuja on ollut myös Saksassa ja Itävallassa, listaa tänä syksynä EU:n terrorismin torjunnan koordinaattorina aloittanut Ilkka Salmi.
 Salmen mukaan jihadistinen uhka on pysynyt korkealla, vaikka islamistinen valtio luhistui Syyriassa ja Irakissa.
 – Edelleen riittää työtä kalifaatin perinnössä. Isis-taistelijoita on vangittuina, he myös vapautuvat joskus. Heidän perheitään on leireillä ja netissä jatkuu voimakas rohkaisu kotikutoiseen radikalismiin ja terrori-iskuihin, sanoo Salmi.
 Myös Afganistanin kaoottinen tilanne voi luoda eri terrorijärjestöille mahdollisuuden kerätä voimia. Yhdysvallat liittolaisineen kävi Afganistanissa terrorismin vastaista sotaa parikymmentä vuotta, mutta veti joukkonsa pois elokuussa.
 – On olemassa riski, että Talibanin valtaannousu Afganistanissa avaa tietä al-Qaidan ja Isisin voimistumiselle. Tähän riskiin EU varautuu, kertoo Salmi.
 Koronapandemia on lisännyt verkon merkitystä terrorismissa
 lkka Salmen mukaan yksi koronapandemian vaikutus terrorismiin on ollut se, että oikeusprosessit ovat merkittävästi viivästyneet ja pitkittyneet ja radikalisoitumisen ehkäisy on ollut vaikeampaa. Muutoin pandemian vaikutus on ollut kahtalaista:
 – Lyhyellä aikävälillä rajavalvonnan tiukentuminen ja matkustusrajoitukset ovat hillinneet terroristista liikehdintää ja vaikuttaneet tekijöiden kykyyn toteuttaa iskuja, arvioi Salmi.
 Verkossa leviävän propagandan määrä on korona-aikana kasvanut.
 – Terroristit ja väkivaltaiset ääriryhmät ovat hakeneet ja saavuttaneet näkyvyyttä globaalisti ja yhä kasvava määrä ihmisiä näkee heidän propagandaansa netissä. Jopa hyvin isot alustat kuten Facebook ovat kohdanneet vaikeuksia ja voivat olla haavoittuvia ja tulla terroristien hyväksikäyttämäksi, Salmi sanoo.
 Juttua on päivitetty 20.11. klo 11.29 lisäämällä siihen Ilkka Salmen kommentteja Ykkösaamusta.
 Lue lisää :
 Tanska nosti syytteet Syyriasta al-Roj´n leiriltä evakuoituja naisia vastaan
 Kotiäiti vai osa terroristijärjestöä?

EU:n terrorismin torjunnan koordinaattori Ilkka Salmi: Ainakin 50 Eurooppaan kohdistuvaa terroriteon uhkaa on onnistuttu estämään EU-yhteistyöllä


Summary: Helsingissä lukiolaisten maskikasvoinen luokkapotretti kuvattiin hieman ennen maskisuosituksen päättymistä. Tänä syksynä koulukuvaus on toteutettu monissa paikoissa koronan takia ulkona.

Korona-aikana otettu koulukuva nostattaa hymyn helsinkiläisen uusperheeni sän  Christer Schoultzin  huulille.
 Kyseessä on perheen lukiolaispojan luokkakuva.
 – Herättää hilpeyttä vanhemmissa. Tieto maskeista tuli etukäteen, mutta en uskonut. Se kuulosti niin hassulta. Miksi otetaan kuva, jossa kaikkien kasvot on peitettynä.
 Schoultzin perheessä on esikoululainen, alakoululainen ja kolme lukiolaista. Muiden lasten ryhmäkuvat on otettu ilman maskia, vaikka osa kuvista on otettu maskisuosituksen ollessa voimassa.
 Lukiolaisen maskinaamainen luokkapotretti kuvattiin perjantaina ennen syyslomaa. Tuossa vaiheessa oli jo tieto, että loman jälkeen nuorten maskivelvoite ei ole enää voimassa kouluissa.
 – Olisiko viimeisenä maskisuosituspäivänä voinut ottaa maskit kahdeksi sekunniksi pois tai ottaa kuvan ulkona, kuten eskarilaisellamme tehtiin. En tiedä, mikä teho maskeilla on siinä kuvassa, koska nuoret liikkuvat kuitenkin keskenään vapaa-ajalla.
 Schoultz ei koe kuvaa negatiivisena, vaan paremminkin heijastavan hyvin korona-aikaa.
 – En muista yhtään omaa luokkakuvaa. Tämän koulukuvan muistaa varmasti aikuisenakin.
 Kuvaukset järjestetty monella eri tavalla
 Tänä syksynä monissa kouluissa ja päiväkodeissa koulukuvaus on toteutettu koronan takia ulkona. Joissakin kouluissa luokan ryhmäkuva on voitu koostaa kollaasina.
 Esimerkiksi Vantaalla varhaiskasvatuksessa oli pahimpaan pandemia-aikaan ohjeistus ottaa ryhmäkuvat ulkona. Lisäksi ryhmien sekoittumista vältettiin, eikä esimerkiksi kaverikuvia sallittu eri ryhmissä olevien kesken.
 – Tällä hetkellä käytössä ei ole enää mitään rajoituksia kuvauksiin liittyen. Yleisesti toiminnassa otetaan huomioon epidemiatilanne ja tartuntatautilain mukaiset hygieniavaatimukset, sanoo kasvatuksen ja oppimisen toimialan hallintopäällikkö  Pirkko Nurmi  Vantaan kaupungilta.
 Helsingin kaupungin päiväkodeissa, kouluissa ja oppilaitoksissa on tällä hetkellä voimassa ohje, että ryhmä- ja luokkakuvat voidaan toteuttaa myös sisätiloissa.
 – Kuvaukset tulee pyrkiä toteuttamaan väljästi ja niin, etteivät oppilaat ole kosketuksissa toisiinsa, kertoo kasvatuksen ja koulutuksen kehittämispalvelupäällikkö  Marjo Kyllönen  Helsingin kaupungilta.
 Keravalla taas koulukuvaukset toteutettiin alkusyksystä, jolloin koronatilanne oli hyvä. Perusopetuksen yksiköissä kaverikuvien määrää rajattiin kahteen kuvaan ja pääsääntöisesti kaverikuvat suositeltiin ottamaan sisarusten kesken.
 Porvoossa koulukuvauksissa on suositeltu yhteiskuvien ottamista ulkona. Käsihygieniasta on huolehdittu ennen kuvausta ja sen jälkeen.
 – Yhteiskuvassa etäisyydet lasten välillä ovat hetkellisesti pienet, mutta kuvaukseen käytetty aika on pidetty mahdollisimman lyhyenä, jotta altistumisia ei tapahtuisi, mikäli luokassa olisi joku oireeton indeksi mukana, sanoo koulutusjohtaja  Jari Kettunen  Porvoon kaupungilta.
 Christer Schoultz uskoo, että nuoret tulevat muistamaan tämän vuoden luokkakuvan.  Antti Kolppo / Yle
 Isä: "Nuorille koulukuvaus on 1900-luvun juttu"
 Schoultzin perheen kaikki lapset käyvät koulua eri paikoissa. Koulujen tiedottaminen vanhemmille on ollut Schoultzin mukaan hyvin epäyhtenäistä korona-aikana.
 – Kaikkialla on vähän erilaisia sääntöjä ja viestintä kouluilta eteenpäin on erilaista. Ei pysy kärryillä. Tämä maskikuva tuntui koomiselta, erilaiset korona-ajan ohjeistukset huipentuivat meidän perheen osalta tähän kuvaan.
 Shoultz arvioi, ettei koulukuvilla ei ole aivan enää samanlaista merkitystä nuorille kuin ennen. Nykynuoret ottavat kännyköillään kymmeniä kuvia päivässä, jolloin koulukuvaus on vain yksi juttu monien joukossa.
 Vanhemmat ja isovanhemmat sen sijaan tallettavat lasten ja nuorten koulukuvat kehyksiin tai kantavat niitä mukanaan lompakoissaan.
 – Nuorille koulukuvaus on osin historiallinen 1900-luvun juttu, joka tehdään dinosaurusten aikana eläneille eli vanhemmille ja isovanhemmille. Valokuva-albumi on nuorille käsite, mitä he eivät enää ymmärrä.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 21. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Yritys tarjosi lähes 10 kertaa sovittua kalliimpaa koulukuvapakettia vanhemmille – Kaupunki syyttää harhaanjohtavasta markkinoinnista
 Teini haluaa koulukuvaan, vaikka kännykkä on täynnä omakuvia – "Merkityksellisempi kuin oma selfie", sanoo 10-vuotias Liina Kauppinen

Lukiolaisten koulukuva kertoo kaiken tästä ajasta – Maskinaamat herättävät hilpeyttä isässä: "Kuva tuntui koomiselta"


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Ruotsista tuli murhien ja kranaatti-iskujen keskus, ja näitä virheitä Suomen pitäisi välttää – ruotsalaisekspertti: “Me olimme naiiveja”
 Ruotsi on epäonnistunut niin poliisin toiminnassa, kouluissa kuin kotouttamisessa, sanovat ruotsalaiset asiantuntijat.  Heillä on vinkki Suomelle: ottakaa jengiytymisen varhaiset signaalit vakavasti.
 Terroriuhka Euroopassa yhä korkealla, EU varautuu
 EU:n terrorismin torjunnan koordinaattori Ilkka Salmi Ykkösaamun vieraana. Jarno Kuusinen / AOP
 Euroopassa on edelleen jihadistista uhkaa, vaikka äärijärjestö Isisin Islamistinen kalifaatti on kukistunut Syyriassa ja Irakissa. Isis rohkaisee verkossa voimakkaasti sekä kotikutoista radikalisoitumista että iskuja, sanoo EU:n terrorismin torjunnan koordinattori  Ilkka Salmi .
 Minna Minkkinen luovutti kymmeniä munasoluja, ja nyt oma vaimo on raskaana lahjasiittiöiden ansiosta – "Tämä tuntuu vastalahjalta"
 Äitiyspakkaus on jo avattu. Lisäksi Minkkiset ovat saaneet ystäviltään kassikaupalla vauvanvaatteita, eikä ostettavaksi ole jäänyt paljoakaan. Matias Väänänen / Yle
 Naisparien ja etenkin itsellisten naisten määrä julkisen puolen hedelmöityshoidoissa on suuri. Tällä hetkellä  siittiöt riittävät juuri ja juuri, mutta lähetemäärät ovat kasvussa . Tamperelaisessa Minkkisen perheessä eletään onnellista odotuksen aikaa.
 Sanna Marin saa silkkaa hehkutusta omiltaan – Ylen kysely kertoo puheenjohtajan suosiosta SDP:n sisällä
 Sanna Marin saa kiitosta demarivaikuttajilta. Kuvassa SDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm, puheenjohtaja Sanna Marin ja 1. varapuheenjohtaja Niina Malm. Petteri Bülow / Yle
 Yle pyysi demarivaikuttajilta arvioita pääministeri  Sanna Marinin  onnistumisesta tehtävässään. Viime aikojen kohuista huolimatta  valtaenemmistö antaa Marinille kiitettävän arvosanan . Demarivaikuttajien mielestä Marin ei ole vienyt SDP:tä liiaksi vasemmalle.
 10 minuutin pikatesteistä ehdotetaan ratkaisua koronatestauksen ongelmiin
 Pikatestejä myyvät myös tavalliset päivittäistavarakaupat. Jorge Gonzalez / Yle
 Koronatestausmääriä halutaan nostaa nykyisestä. Koronatestien määrä laski voimakkaasti syyskuun jälkeen, kun lieväoireisten rokotettujen testaamisesta luovuttiin. Nyt testausmäärät ovat paikoin liiankin alhaalla.  Ratkaisuksi ehdotetaan vähemmän työläiden antigeenitestien käytön lisäämistä.
 Sää kylmenee
 Lauantaina päivällä sää on etelässä poutaista, osin selkeääkin. Pohjoisessa ja idässä on pilvistä ja paikoin sataa vähän lunta. Kylmää ilmaa alkaa virrata pohjoisesta Suomeen, mutta maan etelä- ja keskiosassa on vielä yleisesti lämpöasteita. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.
 Ilmatieteen laitos

Herätys: Ruotsi neuvoo Suomea puuttumaan jengiytymiseen, lahjasiittiöistä on pulaa, Sanna Marin saa hehkutusta omiltaan


Summary: Keväällä Kotkan Sibeliuksenpuistosta katosi leikkibussi. Kaatopaikkatuomion saanut bussi sai uuden elämän, kun liikennöitsijä otti sen talliinsa. Nyt se on taas kaupunkilaisten ilona.

Yhtä miestä moikkaillaan iloisesti Kotkan Kauppatorilla heti aamutuimaan enemmän kuin muita, eikä ihme.
 Antti Jyrkilä  on nyt käytännössä koko Kotkan sankari: hän pelasti Sibeliuksenpuiston kuuluisan leikkibussin ja korjasi sen. Bussi tuotiin toissapäivänä torstaina Kotkan Kauppatorille.
 Vihreäkeltainen leikkibussi on osa monen kotkalaisen lapsuutta ja vanhemmuutta.
 Kotkalaisen linja-autoyrittäjä  Onni Vilkkaan  Sisu-merkkistä linja-autoa muistuttava leikkibussi oli Sibeliuksenpuistossa noin parikymmentä vuotta.
 Leikkibussi oli karmeassa kunnossa, kun se otettiin keväällä Sibeliuksenpuistosta. Arkistokuva.  Krista Kierikka / Yle
 Bussi poistettiin puistosta tämän vuoden huhtikuussa kuin varkain. Se oli jo päässyt huonoon kuntoon ja aiheuttanut päänvaivaa kaupungin puistotoimelle, joka luonnehti bussia keväällä  yleiseksi käymäläksi .
 Bussin kohtaloksi valikoitui kaatopaikka.
 Matkaan tuli kuitenkin käänteentekevä mutka. Kaatopaikalle autoa viemään lähteneellä autokuskilla olikin yhteyksiä kotkalaiseen bussi- ja taksiyritys Jyrkilä Oy:hyn. Hän otti sinne yhteyttä ja kysyi, olisiko heillä kiinnostusta ottaa leikkibussi säilöön.
 Antti Jyrkilä päätti, että leikkibussi kuuluu vielä linjoille.
 Nyt torilla, missä sitten?
 Liikenneneuvos Onni Vilkas oli linja-autoalan pioneeri Suomessa. Hänen aktiiviuransa liikennöitsijänä kesti 70 vuotta 1920-luvulta aina 1990-luvulle asti.
 Antti Jyrkilä arvostaa paikallista liikennöimishistoriaa, onhan hän samalla alalla itsekin.
 – Tässä kunnostuksessa on ollut vahvasti kaksi teemaa. Toinen on se, että saadaan lapsille taas tärkeä leikkipaikka takaisin. Toinen on Onni Vilkkaan historia.
 Antti Jyrkilä otti leikkibussin projektikseen. Tarkoituksena olisi tehdä jotakin kivaa kaikille. Arkistokuva kesältä. Mirjam Tahkokorpi / Yle
 Leikkibussin kunnosti Sotek-säätiö. Bussi sai uuden Sisun ratin, rikkinäiset rakenteet korjattiin, ja viimeisen silauksen toi tuore maalipinta alkuperäiseen tapaan.
 Leikkibussin tärkeys kotkalaisille konkretisoitui viimeistään rahakysymyksissä.
 Kun sana bussin kunnostuksesta alkoi levitä, tarjoutuivat lukuisat yksityiset lahjoittajat ja yritykset maksamaan kuluista siivun. Jyrkilä Oy:lle jäi maksettavaa noin neljäsosa.

 Kun bussin korjaustyöt valmistuivat, alkoi pohdinta siitä, mitä bussilla sitten tehdään.
 Kotkan kaupunki tuli tässä vaiheessa mukaan, ja kaupungin ideasta bussi siirrettiin nyt alkuun Kotkansaarelle torin kulmaan. Bussin ympärillä on valaistuja kuusia, jotka ilahduttavat joulun odottajia.
 Jo perjantaiaamuna ohikulkijat pysähtelivät ihastelemaan vanhaa tuttua bussia. Tänään lauantaina leikkibussi saa suuryleisön, kun torilla vietetään joulunavajaisia.
 Leikkibussin ympärillä Kotkan torilla on 21 kuusipuuta, jotka valaistaan joulun ajaksi. Kiira Ikävalko / Yle
 Bussi on torilla ainakin joulun ajan. Sen jälkeen viimeistään keväällä bussin uutta sijaintia aletaan pohtia tosissaan.
 Antti Jyrkilä on pohtinut Kotkan kaupungin kanssa paikkaa, ja kaksi hyvää ehdokasta on jo: vanhan linja-autoaseman kohdalla tai Puistotiellä Vilkkaan entisten tallien luona, uuden päiväkodin tuntumassa.
 Lue lisää:   Kaupunki poisti Onni Vilkkaan leikkibussin vähin äänin suositusta puistosta – päätyi toisen bussifirman talliin: "Sehän on valtavan hieno"

Legendaarinen leikkibussi oli jo matkalla kaatopaikalle, mutta kuski tekikin käännöksen – nyt bussi ottaa uudenveroisena taas kyytiin


Summary: Sarajevossa monet tavalliset ihmiset eivät halua ajatella konfliktin mahdollisuutta. Bosniakkien presidentti sanoo, että tarvittaessa serbijohtaja pysäytetään voimalla.

Sadetta tihuttelevana sunnuntaiaamupäivänä Sarajevon serbikaupunginosan keskustassa on hiljaista.
 Serbiosassa tai muualla Sarajevossa Bosnia-Hertsegovinan jännitteinen poliittinen tilanne ei näy millään tavalla. Siitä huolimatta Itä-Sarajevon asioista bloggaava 33-vuotias serbi  Sanja Vasković  valitsee tapaamispaikan huolella.
 Ehdottamaamme kahvilaan Vasković ei halua saapua. Selviää, että kahvilan omistajalla ilmeisesti on kytköksiä politiikkaan. Haastattelun tekeminen siellä voisi aiheuttaa Vaskovićille harmeja bloggarin työssä. Sopiva haastattelupaikka löytyy lähes tyhjästä pubista.
 – En pelkää konfliktin syttymistä. Kysymys on kansallismielisestä retoriikasta, joka valitettavasti jatkuu tässä maassa vuodesta toiseen, hän pohtii.
 Sarajevossa sodan jäljet kohtaavat arjen. Kerrostalojen seinissä on edelleen luotien reikiä.   Jari Kärkkäinen/ Yle

 Reilun kolmen miljoonan asukkaan Bosnia-Hertsegovinassa puhkesi kesällä vakavin poliittinen kriisi Bosnian sodan päättymisen jälkeen, kun serbitasavallan johtaja  Milorad Dodik  kovensi uhkauksia muusta valtiosta irtautumisesta.
 Kansallismielinen Dodik on väläyttänyt muun muassa oman armeijan perustamista. Kansainväliset tarkkailijat ovatkin viime aikoina varoittaneet uuden konfliktin riskistä.
 Serbitasavalta on kesästä lähtien halvaannuttanut päätöksenteon boikotoimalla kaikkea valtion toimintaa.
 Vasković sanoo, ettei jännittynyt tilanne vaikuta ihmisten elämään. Hän ei ota Dodikin uhkauksia vakavasti. Hänen mielestään Dodik ja muut poliitikot yrittävät kiristää ja kontrolloida ihmisiä.
 – Uskon, että kriisi saadaan ratkaistua. Tilanne on enemmän esillä mediassa kuin ihmisten arjessa. Tarvittaisiin yhteistyötä, eikä puhetta konflikteista. Tavalliset ihmiset ovat huolestuneempia toimeentulostaan kuin politiikan kriiseistä.
 Marraskuussa Sarajevossa on usein sumuista. Sodan aikana serbijoukot piirittivät Sarajevoa sitä ympäröiviltä kukkuloilta.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Serbinainen toivoo kansanryhmien sopua
 Sanja Vasković uskoo, että Bosnia-Hertsegovinassa serbit, bosniakit ja kroaatit pystyvät elämään ja toimimaan sovussa. Tästä esimerkiksi hän nostaa korruption ja rikollisuuden vastaiset protestit, joihin eri kansanryhmät osallistuivat yhdessä.
 – Muutokset tapahtuvat hitaasti, mutta ne eivät ole mahdottomia. Voimme varmasti elää Bosnia-Hertsegovinassa vielä niin, ettei tarvitsisi lainkaan pelätä etnisiä konflikteja.
 Bosnia-Hertsegovinan kansanryhmiä erottaa uskonto: bosniakit ovat pääosin muslimeja, serbit pääosin ortodokseja ja kroaatit pääosin katolisia.
 Bosnian sodassa kuoli yli 100 000 ihmistä, joista suurin osa oli bosniakkeja. Daytonin rauhansopimuksessa vuonna 1995 maa jaettiin pääosin bosniakkien ja kroaattien asuttamaan Bosnia-Hertsegovinan federaatioon ja enimmäkseen serbien asuttamaan serbitasavaltaan.
 Harri Vähäkangas / Yle
 "Ulkomaalaiset haluavat aina puhua sodasta"
 Muutaman kilometrin päässä Sarajevon serbiosan keskustasta bosniakkien kaupunginosassa Švrakino Selossa on lähes uneliasta marraskuisena sunnuntaina.
 Rikollisuuden takia huonomaineinen Švrakino Selo sijaitsee aivan Bosnia-Hertsegovinan federaation ja serbitasavallan rajalinjan tuntumassa.
 Täälläkään politiikan kriisi ei näy katukuvassa. 26-vuotias  Dino Cviko  toteaa turhautuneen oloisena, että ulkomaalaiset haluavat aina puhua sodasta. Hän ei usko konfliktin puhkeamiseen.
 – Vallassa olevat poliitikot eivät halua sotaa. Suurimmat ongelmat ovat korruptio ja sukulaisten suosiminen. Niitä on helpompi harjoittaa rauhan aikana kuin sotatilassa.
 Cviko on töissä valtion varojen käyttöä valvovassa järjestössä.
 Dino Cviko syntyi Bosnian sodan aikana Italiassa, jonne hänen vanhempansa olivat paenneet.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Cvikon mielestä poliittinen retoriikka on ollut Bosnia-Hertsegovinassa samanlaista sodan päättymisestä asti. Hän arvioi, että serbitasavaltaa johtavan Dodikin uhkausten syynä ovat ensi vuoden parlamenttivaalit.
 Dino Cvikon äiti on serbi ja hänen edesmennyt isänsä oli bosniakki. Cviko kertoo, että poliittinen kriisi ei vaikuta hänen elämäänsä millään tavalla.
 – Käyn töissä ja vietän aikaa ystävieni kanssa riippumatta siitä, ovatko he serbejä tai kroaatteja. Ehkä osalla nuorista silti on etnisiä ennakkoluuloja. Mutta uskon, että useimmat ajattelevat samoin kuin minä.
 Cvikon mielestä poliittisen kriisin sijaan pitäisi puhua kehnosta taloustilanteesta. Maan työttömyysaste on Euroopan korkeimpia ja nuoret muuttavat ulkomaille paremman elämän perässä.
 – Huono taloudellinen tilanne koskettaa kaikkia etnisiä ryhmiä. Pitäisi puhua enemmän poliitikkojen korruptiosta kuin etnisistä jännitteistä.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Ilidžassa hitusen syvemmällä bosniakkialueen puolella kolmekymppinen  Elvir Solaković  ajattelee samalla tavalla Cvikon kanssa.
 – Olemme tottuneet jännitteisiin. Niitä on joka vuosi tai sanotaanko pikemminkin joka toinen vuosi, kun on vaalit. Poliitikot yrittävät kalastella ääniä.
 Solakovićin mielestä serbitasavallan irtoaminen on mahdoton ajatus. Hän sanoo, ettei suhtaudu serbijohtaja Milorad Dodikiin vakavasti.
 – Uutta sotaa ei tule, Eurooppa ei sallisi sitä. Tilanne ei ole samanlainen kuin vuonna 1992. Todellisuudessa eri kansanryhmien presidenteillä on hyvät välit, mutta julkisuudessa he tappelevat, Solaković arvelee.
 Sarajevon keskustassa on suuria kontrasteja. Tämä huonokuntoinen tönö sijaitsee vain muutaman korttelin päässä pääkaupungin hallintorakennuksista.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Yksi skenaario on, että serbipoliisit saapuvat rajalle
 Tutkiva toimittaja ja televisiopersoona  Avdo Avdić  on pessimistisempi kuin aiemmin äänessä olleet sarajevolaiset. Tapaamme Avdićin Bosnia-Hertsegovinan federaation ja serbitasavallan rajalla.
 – Jos Milorad Dodik jatkaa tällä linjalla, on selvää että väkivaltaisuuksia puhkeaa. Hän ei lopeta toimintaansa ilman raskaita pakotteita EU:lta, arvioi verkkomedia Istragan päätoimittajana työskentelevä Avdić.
 Jännitteet kiristyivät kesällä, kun serbinationalistit raivostuivat YK:n edellisen Bosnia-edustajan  Valentin Inzkon  toimivaltuuksillaan säätämästä laista, joka teki kansanmurhan kieltämisestä rikoksen. Ratkaisu liittyy Bosnian sodan aikaiseen Srebrenican verilöylyyn.
 Tästä alkaa Bosnian serbitasavalta, jonka johtaja on uhkaillut irtautumisella.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Bosniakkitaustaisen Avdićin mielestä nykyinen tilanne on räjähdysherkkä. Samaan aikaan kun puhumme, pitää serbipoliisi lähistöllä liikenneratsiaa. Avdić sanoo, että osin Venäjällä koulutetut poliisivoimat olisivat avainasemassa, jos levottomuuksia puhkeaisi.
 – Serbitasavallassa on riittävästi poliiseja konfliktin synnyttämiseen. On syytä muistaa, ettei konflikti olisi samanlainen kuin Bosnian sota.
 Avdić pitää mahdollisena seurauksena pikemminkin jonkinlaista jäätyvää tilannetta. Hänen mukaansa se saattaisi alkaa serbitasavallan yksipuolisesta itsenäisyysjulistuksesta.
 – Serbitasavallan poliisijoukot tulisivat rajalle. Tilanne voisi olla samankaltainen kuin Etelä-Ossetiassa. Muu maailma ei tunnustaisi itsenäisyyttä, mutta serbitasavallasta tulisi valtion kaltainen alue, jota he kontrolloivat.
 Äiti lapsensa kanssa oli juuri ylittänyt rajalinjan serbitasavallasta bosniakkien puolelle marraskuisena sunnuntaina.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Bosniakkipresidentti: Edessä on sota, jos Dodik ei lopeta
 Bosnia-Hertsegovinan federaatiolla ja serbitasavallalla on omat erilliset parlamenttinsa, hallituksensa ja presidenttinsä. Maan monimutkaisesta hallinnollisesta jaosta sovittiin Daytonin rauhansopimuksessa.
 Maassa on yhteinen presidenttineuvosto, johon kuuluvat serbijohtaja Dodikin lisäksi valtaväestö bosniakkien johtaja  Šefik Džaferović  ja kroaattien  Željko Komšić .
 Presidentit vuorottelevat vetovastuussa kahdeksan kuukauden välein ja päätökset vaativat kaikkien hyväksynnän.
 Dodik ja hänen esikuntansa eivät anna haastattelua Ylelle, mutta bosniakkipresidentti Džaferovićin kanssa tapaaminen järjestyy presidenttineuvoston talossa Sarajevon keskustassa.
 Rakennus on juhlava, mutta vanhahtava. Turvatarkastus on tiukka ja haastattelun aikana presidentin henkivartija pysyttelee lähistöllä.
 Džaferović esiintyy yleensä maltillisesti. Tällä kertaa hän ei säästele sanojaan suuressa salissa.
 – Jos Dodik jatkaa aloittamaansa tuhoa, se johtaa väistämättä turvallisuustilanteen heikkenemiseen ja sotaan. Toivon, että Dodik pysäytetään, Džaferović sanoo.
 – Huonoin skenaario on sota. Tulemme tarvittaessa puolustamaan Bosnia-Hertsegovinaa. Paljon vahvemmat voimat eivät pystyneet tuhoamaan meitä 30 vuotta sitten, eivätkä nämäkään pysty siihen.
 Hän toivoo kuitenkin, ettei sotaan jouduta.
 Bosniakkien presidentti Šefik Džaferović antoi haastattelun presidenttineuvoston talossa. Samassa rakennuksessa ovat myös serbijohtaja Milorad Dodikin valtiolliset tilat.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Venäjän tukema Dodik on esitellyt lakipaketin, joka erottaisi serbitasavallan liittovaltiosta: olisi oma armeija, oikeuslaitos ja verotusjärjestelmä.
 Bosniakkipresidentti Džaferovićin mukaan tämä lakipaketti ja parlamentin toiminnan boikotoiminen ovat suora uhka rauhalle.
 "Ulkovallat ovat menettäneet kiinnostuksensa"
 Džaferović vaatii kansainväliseltä yhteisöltä apua kriisin ratkaisemiseksi. Hän syyttää ulkovaltoja siitä, että ne ovat menettäneet kiinnostuksensa Bosnia-Hertsegovinaan.
 Daytonin rauhansopimuksen valvonta kuuluu Sarajevossa olevalle kansainvälisen yhteisön korkealle edustajalle ja rauhan täytäntöönpanoneuvostolle.
 Bosniakkijohtaja vetoaa, että Bosnia-Hertsegovinan ongelmat otetaan vakavasti.
 – Odotamme, että Euroopan unioni ja Yhdysvallat auttavat meidät ulos tästä tilanteesta. Muuten koko alue ajautuu kaaokseen. Meillä on hirvittäviä kokemuksia sodasta.
 Džaferovićin mukaan tilanne voidaan vielä ratkaista rauhanomaisesti, jos serbitasavalta palaa takaisin päätöksentekoon.
 – Bosnia-Hertsegovinan maaperästä ei eroteta tuumaakaan. Se paheneeko kriisi, riippuu täysin Dodikista.
 Lisää aiheesta:
 Miksi Bosnian hajoamisesta puhutaan jälleen? Lue ja katso vastaukset kysymyksiin Balkanilla vellovasta "sodan uhkasta"

Yle Sarajevossa: "Korruptiota on helpompi harjoittaa rauhan aikana", pohtii 26-vuotias Dino – nuoret sarajevolaiset eivät usko uuteen Bosnian sotaan


Summary: Jatkossa soten ennakoimattomuudesta vastuun kantavat hyvinvointialueet. Kuntapäättäjät voivat olla yhä enemmän arjen asiantuntijoita, kirjoittaa Yle Pirkanmaan päällikkö Aki Karjalainen.

Suomen lähihistorian suurin hallinnon uudistus siirtää esimerkiksi Pirkanmaalla peräti 18 000 työntekijää kunnilta  uuden työnantajan palvelukseen . Työnantajaa vaihtaa maakunnassa yli 4 000 sairaanhoitajaa ja yli 3 000 lähihoitajaa.
 Uuden työnantajan eli hyvinvointialueiden palvelukseen siirtyvät maassamme sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen henkilöstö sekä opiskeluhuollon psykologit ja kuraattorit.
 Vaikkapa Tampereen kaupungin osalta verorahoitus vähenee ensi vuoden arvion perusteella noin 863 miljoonaa euroa, mutta toisaalta nettomenot laskevat noin 900 miljoonaa.
 Siitä huolimatta, että juuri huonoimmin ennakoitavissa olevat sote-menot siirtyvät etäämmälle, niin kyllä rahahuolia kunnilla tulevaisuudessakin riittää. Erityisesti  suuret kaupungit murehtivat , pystyvätkö ne varmistamaan jäljelle jäävällä rahoituksella kasvuinvestointejaan.
 Kun väestön ikääntymiseen ja sairastavuuteen liittyvät päätökset siirtyvät pois kunnilta, hyvinvointialueiden päättäjät kantavat vastuun sotesta ja sen ennakoimattomuudesta. Kuntapäättäjät voivat jatkossa olla yhä enemmän arjen asiantuntijoita. Pienissä kunnissa elinvoimaan, työllisyyteen ja koulutukseen liittyvien päätösten määrä ei toki ole samaa mittaluokkaa, mutta esimerkiksi Tampereella päätöksenteko muuttuu uudella tavalla merkitykselliseksi.
 Vaikka megahankkeet kuten ratikka ja uusi areena ovat nyt Tampereella valmiit, kyllä kaupungilla suuria suunnitelmia riittää.
 Särkänniemi on muuttumassa huvipuistosta  ympärivuotiseksi elämyskokonaisuudeksi , jossa mukana ovat niin tapahtuma- kuin ravintolakadut, mediamaailma, teemahotelli ja vesipuistomaiset toiminnot. Vaikutteita on haettu muun muassa Kööpenhaminan Tivolista.
 Rajusti uudistuvan Tampereen asemakeskuksen ja muun Kannen alueen toimintoihin tavoitellaan 10 000 uutta työpaikkaa ja jopa 6 000 asukasta. Havainnekuvat asemakeskuksen ympäristöstä näyttävät kansainvälisessäkin vertailussa suurkaupungilta.
 Unohtaa ei sovi Hakametsän 130 000 neliön rakennushanketta, jolla halutaan yhdistää urheilukirjoltaan laajentuviin toimintoihin myös koulutus ja asuminen – tai uutta kansainvälisiä jalkapallo-otteluita mahdollistavaa 8 000 henkilön Tammelan stadionia.
 Vetovoiman ylläpitämisen kannalta suurien hankkeiden lisäksi on erityisen tärkeää muistaa myös ihmisten viihtyvyys arjessa. Puistojen, katujen ja aukioiden rakentamisessa on huomioitava siisteys, valaistus ja kasvavan kaupungin turvallisuuteen liittyvät huolet. Asumiseen liittyvät kysymykset ovat tärkeitä. Viinikanlahden suunnitelmien kaltaiset uuden ajan asuinalueet houkuttavat.
 Vaikka valtava tehtäväkenttä siirtyykin hyvinvointialueelle, kuntapäättäjillä on jatkossakin varsin kiinnostava ja tärkeä tehtävä  kasvun ja järkevän kasvun tasapainon hakemisessa .

Toimittajalta: Hyvinvointialueen murheet ja kaupungin ilot – kuntapäättäjät keskittymässä asioihin, joihin voivat vaikuttaa


Summary: Kevään 2020 maskikauppojen kuljetuksia järjestänyt Huoltovarmuuskeskuksen työntekijä arvioi poliisikuulusteluissa, että HVK yritti oikeita asioita, mutta sopimuksia tehtiin väärien ihmisten kanssa.

Huoltovarmuuskeskuksen (HVK) ja liikemies  Onni Sarmasteen  kohua herättäneiden maskikauppojen poliisitutkinta osoittaa, kuinka puutteellisilla tiedoilla epäonnistuneita kauppoja keväällä 2020 tehtiin.
 Miljoonakauppoja myös tavoiteltiin kovilla keinoilla ja suurilla lupauksilla.
 Syyttäjä päätti torstaina, että  Sarmaste ei saa syytettä maskikaupoista . Sarmastetta ja toista henkilöä epäiltiin asiassa törkeästä petoksesta.
 Huoltovarmuuskeskus teki Sarmasteen yhtiön kanssa maaliskuun lopussa 2020 sopimuksen, jolla hankittiin hengityssuojaimia noin viidellä miljoonalla eurolla. Sarmaste ei toimittanut sovittua määrää suojaimia ja saatuja maskeja ei voitu käyttää sairaaloissa.
 Syyttäjä päätti jo aiemmin, että  syytteitä ei myöskään nosteta luottamusaseman väärinkäyttämisestä HVK:n johtoa vastaan .
 Maskikaupat poikivat myös riidan Sarmasteen ja kauneusalan yrittäjänä toimivan  Tiina Jylhän  välille. HVK teki maskikauppoja myös Jylhän yhtiön kanssa. Sarmasteen mukaan hän joutui erimielisyyksien vuoksi  kiristyksen kohteeksi .
 Jylhä: Sarmaste kyseli maskeja Italiasta
 Kun kauppoja alettiin hieroa Onni Sarmasteen kanssa, Huoltovarmuuskeskus oli tehnyt koronapandemiaan liittyviä hankintoja 77 miljoonalla eurolla. Kauppoja oli tehty jo entuudestaan tuttujen toimittajien kanssa.
 Suojaimista oli kova pula ja paine niiden saamiseksi maahan oli suuri.
 Epäonnisia maskikauppoja edelsi valtava poliittinen paine: "Presidentti oli kiukkuinen hallinnon saamattomuuteen", kertoi HVK:n entinen johtaja
 Huoltovarmuuskeskus turvautui myös aivan uusiin kauppakumppaneihin. Yksi heistä oli Sarmaste.
 – Sarmaste kertoi katsoneensa A-studion maanantaina, kun [sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Päivi ]  Sillanaukee  kertoi, että rekat ovat liikkeellä eli tarkoitti sitä, että huoltovarmuusvarastot on auennut. Torstaina Sarmaste kertoi saaneensa ahaa-elämyksen suojainbisnekselle ja perjantaina hän otti yhteyttä ja tarjosi suojaimia, kuvaili HVK:n perustuotanto-osaston johtaja  Jyrki Hakola  esitutkintapöytäkirjan mukaan yhteistyön alkua.
 Hakolan johtama osasto vastasi Huoltovarmuuskeskuksen tehtäväksi annetuista suojainhankinnoista.
 Sarmaste kertoi kuulusteluissa, että sai tuttaviensa kautta tiedon siitä, että suomalais-virolaisella yhtiöllä olisi tarjolla maskeja. Yhtiö oli Tiina Jylhän The Look Medical Care (TLMC).
 Jylhä kertoi kuulusteluissa Sarmasteen soittaneen hänen aviomiehelleen ja kysyneen, olisiko heidän kauttaan mahdollista saada maskeja Italiasta. Jylhä kertoi miehensä vastanneen, että ei ehdi keskittymään Italiaan, koska laski tarjousta Huoltovarmuuskeskukselle.
 Jylhän mukaan Sarmaste kertoi, että hänellä on yhteydet Huoltovarmuuskeskukseen ja Sarmaste tarjoutui hoitamaan HVK:n kaupan loppuun. Jylhän mukaan Sarmaste ei varsinaisesti edustanut hänen yhtiötään vaan oli ainoastaan puhemiehenä, joka laskuttaisi kaupan jälkeen oman osuutensa.
 Jylhä kertoi kuulusteluissa, että Sarmaste oli “nopea liikkeissään” ja ilmoitti jo perjantaina 27. maaliskuuta TLMC:n kaupan olevan selvä. Sarmaste oli ilmoittanut HVK:lle, että yli miljoona maskia oli valmiina Guangzhoun lentokentälle noutoa varten.
 Jylhän mukaan maskierän valmistumista alettiin valmistella niin, että se olisi HVK:n toiveen mukaisesti lastausvalmiina Kiinassa viikon päästä.
 Syytteiltä välttynyt Onni Sarmaste aikoo hakea korvauksia. Sarmasteen asianajajan Heikki Huhtamäen mielestä on kiistatonta, että esitutkinta Sarmastetta vastaan oli perusteetonta. Onni Sarmaste
 "Suomen valtio sitten hoitaa, jos hän kusettaa"
 Maanantaina 30. maaliskuuta Hakola tiedusteli Jylhältä maksetaanko lasku Tallinnan yhtiölle vai Sarmasteen Lontoon yhtiölle. Jylhän käsityksen mukaan Hakola teki edelleen kauppaa hänen kanssaan ja Jylhä ilmoitti, että heillä ei ole olemassa muuta kuin Tallinnan yhtiö.
 HVK maksoi tuolloin liki 5 miljoonaa euroa Sarmasteen brittiläiselle yhtiölle.
 – Hakola yritti rauhoitella meitä Sarmasten tilille maksamisesta ja vakuutella, että Sarmaste siirtää rahat jossain vaiheessa meidän tilille, sanoi Jylhä esitutkintapöytäkirjan mukaan.
 Jylhän yhtiölle maskeja Kiiinasta järjestellyt liikemies kertoi esitutkinnassa, että Sarmaste alkoi soittelemaan hänelle ja ehdotti kauppojen tekemistä hänen kanssaan eikä Jylhän yhtiön kanssa. Mies kertoi sanoneensa Sarmasteelle, että ei ala muuttamaan sitä, mitä on jo sopinut.
 – Soitin Hakolalle ja kysyin mikä tämä Sarmaste on, koska hän kusettaa meitä ja HVK:ta. Hakola totesi, että Suomen valtio sitten hoitaa, jos hän kusettaa, kertoi mies esitutkintapöytäkirjan mukaan.
 – “Kusettamisella” tarkoitan, että hän vie vain rahat. Hänellä ei ollut kaupan kanssa mitään tekemistä, selitti mies kuulusteluissa.
 Mies kertoi kuulusteluissa, että ei vielä tiennyt tuossa vaiheessa, että Sarmaste oli tehnyt Jylhän yhtiön kanssa myyntiprovisiosopimuksen.
  "Ei minkäänlaista tuntemusta laatuvaatimuksista"
 Pitkän ajan Kiinassa kauppoja tehnyt mies arvioi kuulusteluissa, että Sarmaste ei tuntenut alaa lainkaan.
 – Ei minkäänlaista tuntemusta laatuvaatimuksista ja käyttötarkoituksesta eikä mitään kokemusta hengityssuojainten hankinnasta ja myynnistä. Hän ei tiennyt tuotteesta yhtään mitään. Se vaati äärimmäisen syvällistä tietoa, miten sieltä sai oikean ja sopivan määrän tavaraa ulos.
 Jylhän yhtiön kauppoja järjestellyt mies kertoi kuulusteluissa pitäneensä tiiviisti yhteyttä Hakolaan.
 – Minulla on sellainen tunne, että Hakolakaan ei enää tiennyt, kuka tarkoittaa ja mitä, arvioi mies kuulusteluissa.
 Miehen mukaan Hakola ihmetteli hänelle, miksi HVK ei saanut alun perin tilaamiaan maskeja.
 – Sanoin Hakolalle, että tee tilaus uusista maskeista, niin saat niitä maskeja mitä tilaat, kertoi mies kuulusteluissa.
 Hakola teki uuden tilauksen Jylhän yhtiöltä. Kauppasumma oli 5,3 miljoonaa euroa, mutta siitä maksettiin noin puolet, 2,6 miljoonaa euroa. Rahat maksettiin virolaiselle tilille, mutta Viron viranomaiset jäädyttivät ne rahapesuepäilyn vuoksi eivätkä maskikaupat toteutuneet.
 HVK vaati myöhemmin kaupan purkua ja  voitti riidan virolaisissa tuomioistuimissa .
 Suomeen tarvittiin keväällä 2020 etenkin sairaalakäyttöön soveltuvia FFP3-tason suojaimia. Ilona Fröjd
 Sarmaste: "Tiina alkoi räyhäämäään"
 Sarmaste sanoi kuulusteluissa, että hän alkoi itse järjestää maskikauppoja Kiinasta, koska menetti luottamuksen Jylhän toimintaan.
 Poliisitutkinnan mukaan Sarmaste aloitti omien kauppojen järjestelyn 28. maaliskuuta eli päivä sen jälkeen kun HVK oli sopinut Sarmasteen välityksellä Jylhän yhtiön kanssa tehtävistä kaupoista.
 Hakola ilmoitti Sarmasteelle sähköpostilla 29. maaliskuuta, että HVK hyväksyy Sarmasteen tarjouksen, ja tarjous korvaa ja mitätöi aiemman Jylhän yhtiön kanssa tehdyn sopimuksen.
 Sarmaste kertoi kuulusteluissa, että hän katsoi Jylhän yhtiön rikkoneen sopimuksen, koska luvattuja tuotteita ei ollutkaan valmiina. Sarmasteen mukaan Jylhän edustajat olivat myös toimittaneet väärennetyt sertifikaatit maskeista.
 – Soitin tämän jälkeen Tiinalle perään ja sanoin, ettemme voi toimia heidän kanssaan, jonka jälkeen alkoi uhkailu. Tiina alkoi räyhäämään ja huutamaan. Hän väitti, että maskien ei pitänytkään olla valmiina. Sanoin, etten olisi sopinut asiaa HVK:n kanssa, jos olisin tiennyt, että tuotteet ei ole valmiina, kertoi Sarmaste esitutkintapöytäkirjan mukaan.
 Jylhä kiisti kuulusteluissa Sarmasteen soittaneen hänelle. Jylhä ja Kiinasta hänen yhtiölleen maskeja järjestänyt mies kiistivät myös sen, että Sarmasteen heidän puolestaan HVK:lle toimittamat sertifikaatit olisivat olleet peräisin heidän maskitoimittajiltaan.
 – Näyttävät paremminkin Alibaba-nettimyyntikanavalta kuvakaappauksella otetuilta asiakirjoilta, arvioi mies kuulusteluissa.
 Sarmaste: "Eikö se ole tilaajan vastuulla tarkentaa"
 Sarmasteen Hakolalle tekemästä tarjouksesta tuli ostotilaus ja -sopimus, joka allekirjoitettiin 31. maaliskuuta. Sarmasteen LDN Legal Partners Limited -yrityksen kanssa tehdyt kaupat olivat arvoltaan liki 5 miljoonaa euroa.
 Kauppa sisälsi 1,1 miljoonaa KN95-hengityssuojainta eli FFP2-tason suojaimia ja 2 miljoonaa kirurgista maskia.
 Sarmaste kertoi kuulusteluissa, että ilmoitti Hakolalle sen, että joutuu hankkimaan suojaimet useammasta eri paikasta. Maskien tasoa ei tarjouksessa tarkennettu.
 – Eikö se ole tilaajan vastuulla tarkentaa, jos he haluavat jotain spesifiä tavaraa. Lähdimme hakemaan sitä tavaraa, joka oli ostotilauksessa, sanoi Sarmaste esitutkintapöytäkirjan mukaan kulusteluissa.
 – Hakolan puheista selvisi, että maskeja tarvitaan laidasta laitaan, koska ne olivat loppu joka puolelta. Tarjosin Hakolalle, että meiltä löytyy KN95-maskeja ja kirurgimaskeja. Hakola vielä kysyi, että löytyykö meiltä FFP3-tason eli sairaalatason maskeja. Sanoin, että niitä on todella vaikea saada, joten en voi luvata.
 Sarmasteen kertoman mukaan Hakola ei pyytänyt sertifikaatteja KN95-maskeista uuden tarjouksen osalta. Hän arvioi syyksi HVK:n kovan kiireen.
 Hakola puolestaan sanoi kuulusteluissa, että mikäli Sarmasteella oli tullut jotain tuotteen ominaisuuksiin tai laatuun liittyviä muutoksia, niin hän ei ollut viestittänyt niistä HVK:lle. Maskien määriin liittyvät muutokset Sarmaste Hakolan mukaan kertoi.
 – Kaupan lähtökohtana oli ainakin HVK:n puolella se, että tilattavat tuotteet soveltuvat covid-19 pandemiatilanteessa terveydenhuollon suojainkäyttöön, kertoi Hakola esitutkintapöytäkirjan mukaan.
 Poliisitutkinnassa selvisi, että Kiinan hallitus halusi selvityksen siihen, miksi Finnarin lennot Kiinaan peruttiin kaksi kertaa.  Lentoja siirrettiin, koska maskitoimituksia jouduttiin odottamaan. Jorge Gonzalez / Yle
 Finnair pelkäsi maineensa puolesta
 Sarmasteen hankkimat maskit saatiin Suomeen 7. huhtikuuta. HVK:ssa kuljetusten järjestämisestä vastannut mies joutui siirtämään Finnairin lentoa kahteen kertaan, koska aikaa suojainten hankintaan kului luvattua pidempään.
 – Sarmaste lähetti minulle ja Hakolalle sähköpostin, jossa kertoi, että suojainmarkkinat Kiinassa ovat muuttuneet ja vaativat tarkemmat tulliselvitykset, kun kyse on sairaalakäyttöön toimitettavista maskeista. Sarmaste vakuutti, että hänellä on viisi miestä istumassa tehtaalla suojaimien päällä, että suojaimet kyllä varmasti tulevat, mies kertoi poliisitutkinnassa.
 Mies kertoi kuulusteluissa myös, että Finnairilta otettiin yhteyttä lentojen siirtämisen vuoksi, sillä Kiinan hallitus halusi selvityksen asiasta ja Finnair pelkäsi maineensa puolesta.
 Miehen mukaan Sarmaste toimitti tämän vuoksi Kiinassa toimivan yhtiön kirjoittaman selvityksen. Yhtiö etsi maskitoimittajia Sarmasteelle.
 – Puoli maailmaa oli hengityssuojainten perässä ja niitä ei meinannut mistään saada sekä kuljetukset olivat mahdottomia. Yritimme oikeita asioita, mutta väärien ihmisten kanssa tehtiin sopimuksia, sanoi mies esitutkintapöytäkirjan mukaan.
 Konetta ei saatu täyteen ja vain kolmasosa sovitusta määrästä suojaimia saapui Suomeen: vajaat 230 000 KN95-hengityssuojainta ja reilut 2 miljoonaa kirurgista maskia.
 VTT:n testeissä todettiin, että hengityssuojaimet ja suu-nenäsuojukset  eivät olleet sopivia sairaalakäyttöön . Niitä voitiin kuitenkin käyttää hoivayksiköissä ja kotipalveluissa.
 Tämän jälkeen  HVK ilmoitti purkavansa kohukaupat suurelta osin j a poliisi  aloitti esitutkinnan  Sarmasteen kanssa tehdyistä kaupoista.
 Lue lisää:
 Ylen uutisia Huoltovarmuuskeskuksen maskikaupoista

Huoltovarmuuskeskuksen kohuttujen maskikauppojen taustat: Nopealiikkeinen liikemies, "Alibaba-asiakirjoja" ja maineen menetystä pelännyt lentoyhtiö


Summary: Lukivaikeudet voivat jäädä huomaamatta, kun kouluarjessa nousee muitakin ongelmia. Asia on kuitenkin vakava, sillä lukivaikeus voi aiheuttaa kiusaamista, syrjäytymistä  ja vaikuttaa opiskeluissa.

Turkulaista  Milla Vaaraa  jännittää yhä ääneen lukeminen. Hän on valmistautunut Ylen haastatteluun huolellisesti ja kirjoittanut vihkoonsa vastauksia ennalta saamiinsa kysymyksiin.
 Vaaran lukivaikeus huomattiin jo esikoulussa, ja hän kannustaa muitakin kovasti selättämään vaikeudet.
 – Meillä oli ala-asteella paljon ääneen lukemista. Minua kiusattiin, kun luin tönkösti. Huomasin, että minun oli vaikeaa ymmärtää kieltä. Kaikki meni yli hilseen, mitä opettaja selitti. Vaikka ala-aste oli vaikea, yläasteelta sain melkein kympin paperit, kertoo Vaara.
 Edelleen lukivaikeus haittaa Vaaran opiskelua jonkin verran. Hänen on esimerkiksi vaikeaa arvioida, miten pitkä aika tehtävien tekemiseen menee.
 – Kuullun ymmärtäminen on edelleen huonoa. Esimerkiksi, kun joku luettelee rekisterikilpiä tai puhelinnumeroita, minun on vaikeaa muistaa niitä. Harvoin tulee luettua pitkiä romaaneja.
 Lukimat.fi  -sivuston mukaan lukivaikeus koskee erilaisten arvioiden mukaan 5–10 prosenttia ikäluokasta.
 Milla Vaara toivoo armoa opettajiltaan
 Milla Vaara opiskelee parhaillaan Turun ammattikorkeakoulussa hammastekniikkaa. Hän toivoo armoa opettajilta. Lukivaikeus testattiin häneltä lukion ensimmäisellä luokalla, kun hän pyysi sitä itse ylioppilaskirjoituksia varten.
 AMK:ssa opiskelu on itsenäistä. Opiskelijan oletetaan itse hankkivan apukeinoja, kuten äänikirjoja. Opiskelu vaatii paljon työtä, kun esimerkiksi anatomian termistöjä pitää opetella kolmella kielellä.
 – Toivon armoa kirjoitusvirheisiin. Opettajat eivät vieläkään koe, että lukivaikeus valtuuttaa helpotuksiin. Se voi oikeasti vaikuttaa numeroihin, vaikka yrittäisi opiskella tosi kovasti.
 Erityisopettaja Armi Lumiharju toivoo lisää huomiota lukivaikeuksiin.  Minna Rosvall / Yle
 Erityisopettaja toivoo lisää huomiota lukivaikeuksille
 Erityisopettaja  Armi Lumiharju  on työskennellyt lukivaikeuksien parissa noin 30 vuoden ajan. Hän opettaa parhaillaan Naantalin Maijamäen koulussa kahdeksasluokkalaisia.
 Lumivaaran mielestä lukivaikeudet jäävät nykyään kouluissa muiden ongelmien varjoon.
 – Aika menee pitkälti kaikkeen muuhun kuin kirjoittamisen ja lukemisen opettamiseen. Me erityisopettajat opetamme ehkä liian paljon muita aineita ja käytämme aikaa muiden ongelmien ratkaisemiseen, pohtii Lumiharju.
 Lumiharju kertoo, että yleisesti lukivaikeuksia on kolmella tai neljällä oppilaalla luokkaa kohden. Naantalissa jokaisen luokkatason oppilaat tutkitaan erilaisten ryhmätestien avulla peruskoulun aikana, ja lukivaikeudesta tulee merkintä kouluviestintäjärjestelmä Wilmaan. On tärkeää, että asiasta tiedotetaan.
 Kun oppilas tarvitsee  lukilausunnon  koulun jälkeistä elämää varten, erityisopettaja tekee laajemmat testit. Lumiharju kannustaa oppilaita hankkimaan lukilausunnon.
 – Sitä voi käyttää vaikka mopo- ja ajokorttia haettaessa. Sen avulla saa lisäaikaa vastauksien tekoon. Yksityiseltä sektorilta lukilausunnon hankkiminen on vaikeaa ja kallista, kertoo Lumiharju.
 Oleellista on löytää oikea tapa tukea oppilasta
 Lukivaikeuden huomaa yleensä ykkös- tai kakkosluokalla, kun oppilas ei opi lukemaan ja kirjoittamaan. Jotkut jopa kertaavat kakkosluokan. Kielten oppiminen, matematiikan sanalliset tehtävät sekä fysiikka ja kemia voivat olla vaikeita lukivaikeuksisille.
 Erityisopettaja Armi Lumiharjun mukaan on oleellista, minkälaista tukea ja huomiota lapsi saa.
 – Kun lapsella on lukivaikeus, hänen on vaikeaa saada kirjoitettua esimerkiksi englannin sanoja oikein. Jos opettaja näkee, että väärin kirjoitettu sana on oikea, opettaja voi hyväksyä sen ja antaa vaikka osan pisteistä.
 Lumiharju kannustaa ottamaan yhteyttä erityisopettajiin ja rehtoriin, jotta oppilas saa tukiopetusta ja erityisopetusta.
 Milla Vaara (vas.) ja Hannele Vaara toimivat molemmat Varsinais-Suomen Dysleksia -yhdistyksessä ja kertovat mielellään kokemuksiaan lukivaikeudesta. Minna Rosvall / Yle
 Vanhempien tuki on tärkeää
 Milla Vaaran äidille,  Hannele Vaaralle , lukivaikeudet ovat tulleet tutuiksi. Kahdella kolmesta tyttärestä on diagnosoitu lukivaikeus. Hän myöntää, että vanhemmat alkoivat kovasti etsiä syitä lukivaikeuksiin.
 – Totta kai sitä mietti, onko suvussa ollut vastaavia asioita. Itselläni en ole huomannut lukivaikeutta. Millan kohdalla läksyjen tekeminen oli vaikeaa. Hän jopa rupesi itkemään, kun tehtiin läksyjä, kertoo Hannele Vaara.
 Hän kannustaa vanhempia tukemaan lapsia, sillä lukivaikeus vaikuttaa lapsen itsetuntoon.
 – Vanhemmilta vaaditaan hyvin paljon kärsivällisyyttä ja sitkeyttä, että he jaksavat kannustaa lasta. Lapsen vahvuuksiin pitää kiinnittää huomiota ja kertoa, missä hän on hyvä.
 Hannele Vaara toimii Varsinais-Suomen Dysleksia -yhdistyksessä ja oli muun muassa Turun Kirjamessuilla jakamassa tietoa lukivaikeuksista.
 Vertaistuen merkitys on tärkeää. Monet aikuisetkin ovat tulleet kertomaan omista lukivaikeuksistaan.
 – Olen huolissani koulun tukitoimien riittävyydestä. Puhutaan paljon kuraattoreista ja psykologeista, mutta löytyykö heitä sitten todella.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.11. kello 23.
 Lue lisää:
 Kun lapsella on lukivaikeus, oppimisen into voi kadota – siksi lukemisen harjoittelun oikealla aloitusajalla on ratkaiseva merkitys
 Testaa, miten pärjäisit lukihäiriön kanssa – lukivaikeudet eivät liity älyyn, silti ne johtavat usein pilkkaan ja vähättelyyn
 Kouluajan kauhukokemukset saivat Markku Bergin auttamaan muita lukemisen ongelmista kärsiviä

Milla Vaara, 24, selätti lukivaikeudet, vaikka alakoulussa opetus meni yli hilseen: "Et ole tyhmä tai laiska, opit vaan eri tavalla"