Summary: Tekstiilijäte muuttuu raaka-aineeksi tiistaina avatussa laitoksessa. Paimion pilottilaitoksen kokemusten pohjalta suunnitellaan koko Suomen kotitalouksien poistotekstiilit käsittelevää jalostuslaitosta.

Vanhoja rättejä ja lumppuja hyödynnetään tulevaisuudessa muutenkin kuin matonkuteiksi.
 Paimiossa avautui tiistaina Pohjois-Euroopan ensimmäinen poistotekstiiliä laajamittaisesti kierrätyskuiduksi jalostava tehdas – tai tarkemmin kiertotalouslaitos.
 Laitoksessa yhdistävät voimansa Rester Oy ja Lounais-Suomen Jätehuolto Oy (LSJH). Yritykset ovat yhdessä kehittäneet kaupallisesti toimivan ratkaisun yritysten ja kotitalouksien tekstiilien kierrättämiseksi ja jalostamiseksi uudelleen teollisuuden raaka-aineeksi.
 Henna Knuutila Rester Oy:stä esittelee uuden laitoksen toimintaa. Lassi Lähteenmäki/Yle
 Laitoksessa yritysten poistotekstiilejä uudelleen käytettäväksi kuiduksi valmistaa Rester Oy, jonka tavoitteena on rakentaa kansainvälisesti merkittävä ratkaisumalli yritysten tekstiilien kierrättämiseksi.
 – Ympäristökysymysten ja EU:ssa tapahtuvan regulaation eli sääntelyn kiristymisen myötä on tuottajien intressi siirtyä laajalti kierrätysmateriaalien käyttöön kasvanut. Yhteistyökumppaneiden kanssa tapahtuvan aktiivisen yhteistyön myötä voimme välittömästi vaikuttaa materiaalien kiertotalousasteeseen. Tätä on valmisteltu vuosia, on hienoa saada työt konkreettisesti käyntiin, Resterin toimitusjohtaja  Outi Luukko  sanoo.
 Avajaisissa lasia kilistelivät toimitusjohtaja Jukka Heikkilä (LSJH), ympäristöministeri Krista Mikkonen ja toimitusjohtaja Outi Luukko Rester Oy:stä. Lassi Lähteenmäki/Yle
 Laitoksen toisella linjastolla toimii kuntien omistama Lounais-Suomen Jätehuolto Oy, joka tarjoaa kotimaisen käsittelyratkaisun Suomen kotitalouksilta kerätylle poistotekstiilille jalostamalla siitä kierrätyskuitua.
 – LSJH:n tavoitteena on ratkaista kotitalouksien tekstiilinkierrätys Suomessa. Olemme keränneet ja lajitelleet asukkaiden poistotekstiiliä vuodesta 2015 ja selvittäneet poistotekstiilin kierrätyksen ja jalostuksen mahdollisuuksia lukuisten hankkeiden kautta pian kymmenen vuoden ajan, taustoittaa toimitusjohtaja  Jukka Heikkilä .
 Avajaistilaisuuden juhlapuhuja oli ympäristöministeri  Krista Mikkonen .
 Ympäristöministeri Krista Mikkonen puhui Paimion poistotekstiilien jalostuslaitoksen avajaisissa. Lassi Lähteenmäki/Yle
 Poistotekstiiliä hyödynnetään vielä vähän, mutta pian laki vaatii parannusta
 Pelkästään Suomessa syntyy vuosittain noin 100 miljoonaa kiloa tekstiilijätettä, jota hyödynnetään vielä huonosti uusiotuotannon raaka-aineena. Paimion jalostamon käsittelykapasiteetti on noin 12 miljoonaa kiloa, eli noin 10 prosenttia koko maan tekstiilijätteestä.
 Kierrätyskuidusta voidaan valmistaa esimerkiksi lankaa, erilaisia kuitukangasmateriaaleja, eristeitä, akustiikkalevyjä ja suodatinkankaita sekä komposiitteja. Kuidulle haetaan jatkuvasti uusia käyttökohteita.
 Paimion pilottilaitoksessa saadaan käsiteltyä kymmenesosa koko maan poistotekstiileistä. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Poistotekstiilinkeräys järjestetään valtakunnallisesti yhteistyössä muiden Suomen jätelaitosten kanssa. Paimion Green Field Hubin käsittelylinjastolla tuotetun kierrätyskuidun hyödyntämiseksi etsitään jatkuvasti uusia yhteistyökumppaneita.
 Paimion pilottilaitoksen kokemusten pohjalta yhtiö suunnittelee koko Suomen kotitalouksien poistotekstiilit käsittelevän poistotekstiilin jalostuslaitoksen rakentamista.
 Uusi jätelaki on tekemässä poistotekstiilin erilliskeräyksestä pakollista Suomessa vuonna 2023. Koko Euroopan unionin alueella muutos on tulossa vuonna 2025.
 Tiistaina juhlittiin Paimion poistotekstiilien jalostuslaitoksen avajaisia. Jukka Heikkilä (LSJH) ja Outi Luukko Rester Oy:stä esittelivät sen toimintaa. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Rester Oy:n ja LSJH:n kanssa yhteistyössä on mukana Paimion Kehitys Oy. Green Field Hubin odotetaan tuovan Paimioon uutta liiketoimintaa ja uusia työpaikkoja. Paimion Kehitys Oy on kehittänyt yhteistyön innostamana yrityksille uuden Paimion kiertotalouskampus -palvelumallin.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 3.11. kello 23.
 Lue myös:
 Tekstiilikeräys oli jättimenestys: ihmiset kantoivat kierrätykseen 13 000 kiloa tekstiilejä, ja kokeilu piti lopettaa etuajassa
 Poistotekstiileissä menee tonneittain raaka-ainetta haaskuun – Paimioon rakennettava jalostamo pelastaa siitä kymmenyksen uusiokäyttöön

Virttynyt t-paitasi saa pian uuden elämän tekstiilikuituna – Paimiossa avattiin Pohjois-Euroopan suurin poistotekstiilin jalostuslaitos


Summary: Kouvolan kaupunginjohtaja kehottaa sote-kuntayhtymä Kymsotea etsimään säästöjä omasta budjetistaan. Sote-kuntayhtymä huomasi viime tingassa tarvitsevansa kunnilta ensi vuonna enemmän rahaa kuin alunperin oli tiedossa.

Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  patistaa Kymenlaakson sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymää tekemään itse sopeuttamistoimia, joilla kunnat yllättänyt rahantarve katetaan. Kymsote tarvitsee ensi vuonna kunnilta enemmän rahaa kuin alunperin oli tiedossa.
 – Se on erittäin vaikea asia, että näin viime metreillä kunnille lävähtää tällainen pommi. Lähestymme loppuvuotta ja talousarviota on valmistelu useampi kuukausi, myös Kymsoten kanssa, Toikka sanoo.
 Kouvolan kaupunki oli budjetoinut ensi vuoden talousarviossa sote-palveluihin 338,6 miljoonaa euroa. Nyt pyyntö on yli 15 miljoonaa euroa suurempi.
 – Lähden siitä, että Kymsotella on merkittävä budjetti ja sieltä nämä sopeuttamistoimenpiteet on realistista hakea.
 Lue lisää:   Kymenlaakson kuntien maksuosuudet Kymsotelle paisuvatkin ennakoitua suuremmiksi – raportointijärjestelmässä paljastui virhe
 Toikka kommentoi asiaa Kouvolan kaupungin ensi vuoden talousarviota esitelleessä tiedotustilaisuudessa.
 – Kouvolakin on vuosien varrella erilaisia sopeuttamistoimenpiteitä tehnyt. Joukossa on satunnaisia myyntivoittoja ja on myyty omaisuutta. Ei ne ole poissuljettuja vaihtoehtoja sote-kuntayhtymänkään osalta. Näen, että heillä on vaihtoehtoja, joita heidän pitää välittömästi tarkastella.
 Toikka myös paheksui sitä, että Kymsote antoi työntekijöilleen 400 euron liikunta- ja kulttuuriedun ensi vuodelle.
 – En ymmärrä, että tässä taloustilanteessa voidaan tehdä tuollaisia toimenpiteitä, kuinka hyviä ne toimenpiteet sinänsä ovatkin, Toikka sanoo.
 Kouvolan kaupunki antoi  omille työntekijöilleen  100 euron edun.
 Neuvotteluja jatketaan vielä
 Kouvola ei ole vielä pistämässä ensi vuoden talousarvion valmistelua kokonaan uusiksi.
 Kouvolan kaupunginhallituksen puheenjohtajan  Jouko Leppäsen  (kok.) mukaan Kymsoten uusia laskelmia ei ole ehditty vielä käsitellä. Hän kommentoi tilannetta Kouvolan kaupungin talousarviota esitelleessä tilaisuudessa tiistaina. Valtuutetut ovat maanantain ja tiistain käsitelleet kaupungin omaa talousarvioesitystä kaupunginhallituksen kokouksessa.
 – Tässä ei ole ollut aikaa. Varmaan tämän jälkeen alkaa kynsien terottelu varsinaisesti, Leppänen sanoo.
 Neuvotteluja Kymsoten ja muiden omistajakuntien kanssa aiotaan vielä jatkaa.
 Yli 15 miljoonan euron säästöjen etsiminen mahdotonta
 Kaupunginjohtaja  Marita Toikan  mukaan Kymsoten lisäpyyntö tarkoittaisi Kouvolassa noin 1,15 prosenttiyksikön veronkorotusta tai 15,5 miljoonan euron sopeuttamistarvetta.
 – Se on mahdotonta, että kaupungin omaa taloutta sopeutettaisiin alle kahdessa viikossa yli 15 miljoonalla eurolla. Se on poissuljettu vaihtoehto, Toikka sanoo.
 Ensi vuoden veroprosenteista on päätettävä marraskuun puolivälissä. Omassa talousarvioesityksessään Toikka ei halunnut esittää veronkorotuksia eikä uusia säästötoimenpiteitä. Ilman Kymsoten yllättävää lisärahantarvetta Kouvolan talousarvio ensi vuodelle on 700 000 euroa plussan puolella.
 Sen sijaan Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  kuvailee tilannetta katastrofaaliseksi. Kotkan ensi vuoden talousarvion valmistelu menee kokonaan uusiksi Kymsoten lisärahantarpeen takia.
 Lue lisää:   Terveysmenojen iso yllätyslasku johti pattitilanteeseen Kymenlaaksossa – jos kunnat eivät maksa puuttuvia miljoonia, Kymsote saattaa sulkea terveysasemia
 – Olen harmissani Kotkan puolesta. He ovat ensi vuoden veroprosenteista jo päättäneet ja heille Kymsoten luvut ovat vielä rankemmat kuin meille, Toikka sanoo.

Kouvola ei halua maksaa Kymsoten miljoonien eurojen arvoista lisälaskua – kaupunginjohtaja: "Viime metreillä lävähtää tällainen pommi"


Summary: Onnettomuudessa oli osallisina kaksi henkilöautoa ja kevytkuorma-auto. Tie on avattu jälleen autoliikenteelle.

Yksi ihminen on kuollut vakavassa liikenneonnettomuudessa Inkoossa läntisellä Uudellamaalla.
 Viiden jälkeen tiistai-iltapäivästä Inkoon Rannikkotiellä tapahtuneessa onnettomuudessa oli mukana kaksi henkilöautoa ja yksi kevytkuorma-auto, kertoo Länsi-Uudenmaan poliisi. Tie on ollut poikki onnettomuuden jälkeen molempiin suuntiin.
 Liikenne tiellä 51 oli poikki molempiin suuntiin miltei neljä tuntia. Iltayhdeksän jälkeen Länsi-Uudenmaan poliisi kertoi, että autoliikenne onnettomuuspaikalla on jälleen avattu.
 Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos ja poliisi ovat olleet vaitonaisia tapahtumista. Länsi-Uudenmaan poliisi kertoi puoli kahdeksan maissa tiistai-iltana, että tutkinnanjohtaja tiedottaa onnettomuudesta lisää vasta keskiviikkona.

Yksi henkilö on kuollut Inkoon liikenneonnettomuudessa – liikenne kulkee jälleen


Summary: Poliisin ja Tukesin mukaan tilaisuuden järjestäjä on vastuussa viranomaisille ilmoittamisesta sekä turvallisuudesta. Spontaanisti ja puutteellisesti järjestetystä tilaisuudesta voi joutua vahingonkorvaus- ja jopa rikosvastuuseen.

Poliisi- sekä Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes latasivat tiistaina nuorten mopomiittien järjestäjille kovat vaatimukset: Viranomaisten mukaan miitit ovat luvanvaraisia tapahtumia, jotka vaativat ilmoituksen poliisille ja turvallisuusjärjestelyt.
 Mopoilevat nuoret -yhdistyksen puheenjohtaja  Roni Suorela  sanoo olevansa poliisin ja nuorten välissä ja ymmärtävänsä molempia.
 Hän kuitenkin muistuttaa miittien spontaanista luonteesta ja siitä, että kokoontumisilla ei ole virallista järjestäjää.
 – Jos tapahtuma virallistetaan, järjestelyt sen ympärillä ovat niin kovat, ettei se tule koskaan onnistumaan. Siitä tulee vain kuluja, Suorela sanoo.
 Hän viittaa siihen, että paikalla olisi oltava muun muassa järjestyksenvalvonta, tarvittava määrä bajamajoja ja tapahtumalla turvallisuussuunnitelmat.
 Tavallisimmin mopomiitti kuitenkin saa alkunsa niin, että joku ilmoittaa tapaamisesta sosiaalisessa mediassa ja muut tulevat lähtöpaikkaan. Tapahtumat toteutetaan siis samoin kuin vaikkapa kaljakellunta tai jenkkiautojen cruisingit.
 Suorela: "Tukes vetää tässä nyt mopopoikia automiesten mukaan"
 Viranomaisten tiukan linjan takana on  huoli miittien turvallisuudesta . Tietoon on tämän vuoden aikana tullut muutamia cruising- ja katuajotapahtumia sekä mopomiittejä, joissa on ollut vaarallista käyttäytymistä.
 – Katuajotapahtumissa ja mopomiiteissä on ollut jopa hengenvaarallisia läheltä piti -tilanteita, jotka olisi voitu estää ennalta tilaisuuden huolellisemmalla suunnittelulla, sanoo Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Heikki Kallio .
 Ilmoitusvelvollisuus korostuu tapahtumissa, jotka järjestetään yleisillä teillä, sillä ne vaativat turvatoimia ja liikennejärjestelyitä.
 Kallio muistuttaa, että pienikin ohjausvirhe ja suistuminen aiotulta uralta on aiheuttanut loukkaantumisia. Ne ovat tapahtuneet virallisten ratojen ja muiden turvallisten paikkojen ulkopuolella.
 – Vaaratilanteisiin on yleensä liittynyt näyttämisen halu ja välinpitämättömyys omasta ja muiden turvallisuudesta, polisiitarkastaja Kallio sanoo.
 Suorelan mukaan mopomiitit tapahtuvat kuitenkin pääosin poissa tieliikenteestä, jossa lähinnä ajetaan letkassa. Kikkailu tapahtuu parkkipaikalla, esimerkiksi pääkaupunkiseudulla Tattarisuolla suljettujen porttien sisällä tai Vantaan vauhtipuiston vieressä olevalla levikkeellä.
 – Autoilijoiden miitit ovat ihan erilaisia. Heidän kokoontumisissaan on kiihdytyskisat. Mopomiittien ideana on ollut yhdessä ajaminen ja tapaaminen, ei niinkään kilpaileminen kuten autoilijoilla.
 Hän muistuttaa myös ajopelien mittavasta nopeuserosta.
 – Tukes vetää tässä nyt mopopoikia automiesten mukaan.
 Sen Suorala kuitenkin myöntää, että mopomiittien idea on muuttunut viimeisen vuoden aikana ja niihin osallistuu yhä useammin mopolijoiden lisäksi kevytmoottoripyöräilijöitä ja aloittelevia motoristeja.
 Osallistujakin voi joutua korvaus- ja rikosvastuuseen
 Poliisi ja Tukes muistuttavat, että spontaanisti ja puutteellisesti järjestetystä tilaisuudesta voi joutua vahingonkorvaus- ja jopa rikosvastuuseen.
 Lievimmillään tilaisuuden järjestäjä voi saada sakkorangaistuksen kokoontumisrikkomuksesta. Vastaavasti osallistujat voivat saada lievimmillään sakkoja tai liikennevirhemaksuja tieliikennelain vastaisesta menettelystä.
 – Synkimmillään järjestäjän ja osallistujien loppuelämää voi varjostaa vakava loukkaantuminen tai jopa kuolemantapaukset. Miltä tuntuu, jos kaveri jää alle tai joku loukkaantuu tekojen seurauksena, kysyy ylitarkastaja  Kari Koponen  Tukesista.
 Tukesin verkkosivuilta löytyy ohjeita järjestäjille, esimerkiksi  kiihdytys- ja nopeusajotapahtumien turvallisuus -ohje .
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 3.11.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Poliisi: Lohjalle kerääntyi satoja nuoria mopomiittiin − osallistujat keulivat väkijoukon keskellä ja sylkivät poliisiauton päälle
 Nuoret haastavat mopomiiteissä poliisia tahallaan ja kuvaavat videoita Tiktokiin – "Käytös on todella uhkaavaa", ylikomisario kommentoi
 Mellakkapoliisit hajottivat Tampereella luvattoman mopomiitin – suosittu tubettaja kertoo, miten mopon ei välttämättä tarvitse lähteä käsistä
 Tältä näyttää, kun satoja kuskeja suuntaa mopomiittiin – osa ajaa rauhallisesti, mutta poliisi kertoo myös ylilyönneistä: "Keulitaan etupyörä ilmassa liikenteessä"

Poliisi haluaa mopomiiteistä virallisia tapahtumia, vetoaa hengenvaarallisiin tilanteisiin – Mopoilevien nuorten pj: Ei tule koskaan onnistumaan


Summary: Venäjä on julistanut itsensä lännen arvomaailman vastavoimaksi. Perinteisiksi kutsumillaan arvoilla Kreml pönkittää omaa asemaansa. Voimistuvan kampanjan tähtäimessä ovat nyt nuoret somevaikuttajat.

Viime sunnuntaina Venäjän  mediassa levisi video  nuoresta naisesta, joka tuotiin käsiraudoissa kalterihäkkiin tunnustamaan rikoksensa oikeuden edessä.
 Poliisi oli vanginnut 30-vuotiaan pietarilaisnaisen edellisenä päivänä “uskonnollisten tunteiden loukkaamisesta”. Todistajalausuntojen mukaan hän oli loukannut “vallanpitäjiä, kirkkoa, valtiota ja yhteiskuntaa paljailla pakaroillaan”.
 Syynä oli naisen Instagramissa jakama kuva. Siinä hän poseeraa Pietarin Iisakinkirkon edessä kyykyssä selkä kameraan päin paljastaen stringinsä.
 Vastoin ennakko-odotuksia oikeusistuin vapautti naisen.
 Kovemman kohtalon saavat kokea somepiloistaan tunnettu  moskovalaisbloggaaja ja tämän tyttöystävä.
 Oikeusistuin tuomitsi viime perjantaina  Ruslan Bobijevin  ja  Anastasia Tšistovan  10 kuukaudeksi työleirille. Tuomio tuli niin ikään Instagram-kuvasta, jossa Tšistova on polvistunut Bobijevin eteen ikään kuin harjoittamaan suuseksiä takanaan Punaisella torilla sijaitseva sipulikupolinen Pyhän Vasilin katedraali.
 Ruutukaappaus Radio Svobodan verkkosivulta, jossa näkyy vankeustuomioon johtanut kuva. Tšistova oli pukeutunut venäläisen poliisin takkiin. svoboda.org
 Tuomio on merkittävä. Se on ensimmäinen ehdoton vankeusrangaistus “uskonnollisten tunteiden loukkaamisesta” Venäjällä.
 Enintään vuoden vankeuden mahdollistava laki tuli voimaan 2013. Syynä sen säätämiseen pidetään aktivistiryhmä Pussy Riotin moskovalaisessa katedraalissa esittämää “punk-rukousta”. Performanssissa aktivistit kritisoivat ortodoksikirkkoa, Venäjän turvallisuuspalveluita ja silloista presidenttiehdokas  Vladimir Putinia .
 Lainsäädännön valjastaminen uskonnollisten tunteiden vartijaksi  on osa 2010-luvulla alkanutta Venäjän konservatiivista käännettä. Samaan liittyy myös vuonna 2016 voimaan tullut laki, joka kieltää “ei-perinteisten seksuaalisuhteiden propagoinnin” alaikäisille.
 Viime viikolla myös tätä niin kutsuttua “homopropagandalakia” sovellettiin somevaikuttajan sopimattomaksi katsottuun käytökseen.
 Kyse on miljoonien venäläisteinien seuraamasta Tiktok-tähdestä ja sittemmin myös rap-artistina tunnetusta  Danja Milohinista . 19-vuotias teini-idoli saapui musiikkikanava Muz-tv:n palkintogaalaan asussa, jonka toinen puoli oli musta miesten puku ja toinen aniliininpunainen tyllimekko.
 Videobloggari ja rap-artisti Danja Milohin otti osaa musiikkikanava Muz-tv:n palkintogaalaan kesäkuussa.
Sergei Karpukhin / AOP
 Erikoista juhla-asua pidetään venäläismediassa yhtenä syynä siihen, että musiikkikanavaa uhkaa nyt “homopropagandalain” rikkomisesta noin 12 000 euron sakko tai lähetyksen keskeyttäminen 90 päiväksi.
 Kreml alkoi ajaa arvokonservatiivista ideologiaansa  loppuvuonna 2011 käynnistyneiden suurmielenosoitusten myötä.
 Silloin Venäjän johto luopui Moskovan ja muiden suurkaupunkien liberaalin kansanosan suosion tavoittelusta ja alkoi etsiä tukea eläkeläisistä ja matalammin koulutetusta työväestöstä. Avukseen se valjasti uskontoon ja niin kutsuttuihin perinteisiin perhearvoihin nojautuvan arvopohjan.
 Konservatiivisia arvoja on ajettu viime vuosina yhä määrätietoisemmin erottamattomaksi osaksi virallista Venäjää. Reilu vuosi sitten uudistettuun perustuslakiin kirjattiin usko Jumalaan Venäjän kansaa yhdistävänä tekijänä. Valtion taataan suojelevan myös avioliiton miehen ja naisen välisenä liittona.
 Presidentti Vladimir Putin muotoili hiljattain Venäjän “kohtuulliseksi konservatismiksi” nimeämänsä uuden ideologian kenties tarkemmin kuin koskaan aiemmin.
 Putinin mukaan Venäjän arvopohja rakentuu sellaisten henkisten arvojen sekä historiallisten ja kulttuuristen perinteiden varaan, jotka ovat vastapainona lännen ajamalle “aggressiiviselle oikeaoppisuudelle”. Putin kritisoi etenkin lännen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä sekä muita vähemmistöryhmiä puolustavaa maailmankatsomusta, jonka hän väittää syrjivän enemmistöä.
 – Asioiden sanomisesta niiden oikeilla nimillä on tullut lähes rikos ihmisyyttä vastaan, ja kaikki tämä tehdään muka kehityksen nimeen, Putin  kritisoi länttä toissa viikolla pidetyssä  Valdain-keskustelutilaisuudessa Sotšissa.
 Presidentti Vladimir Putin kritisoi Valdain-keskustelutilaisuudessa kovin sanoin lännen vähemmistöjä puolustavaa politiikkaa. Maksim Blinov / EPA
 Venäjän tahtoo asettua lännen arvoliberalismin vastavoimaksi  ja koko konservatiivisen maailman johtajaksi.
 Ennen kaikkea Kreml pyrkii kuitenkin pönkittämään omaa valtaansa edistämällä itselleen hyödyllistä arvopohjaa. Pian jo vuosikymmenen ajan käyty perinteisiä arvoja ajava kampanja näyttää tuottavan myös tulosta.
 Riippumattoman Levada-tutkimuskeskuksen  lokakuussa julkaistun kyselyn mukaan  enää kolmannes venäläisistä on sitä mieltä, että homoilla ja lesboilla tulisi olla samat oikeudet kuin muilla kansalaisilla. Vielä kaksi vuotta sitten 47 prosenttia vastaajista oli tätä mieltä.
 Toisaalta sama kysely näyttää, että suurin osa 18–24-vuotiaista tukee seksuaalivähemmistöjen oikeuksia. Tutkimuksen nuorin ikäryhmä on kannastaan varmempi kuin vanhemmat ikäluokat.
 Kun Krem markkinoi yhä voimakkaammin perinteisiksi kutsumiaan perhearvoja, se ajautuu yhä kauemmaksi nuorten arvomaailmasta. Ratkaisuksi tähän se tarjoaa somevaikuttajien vainoamista.
 Lue lisää:
 Julija Tsvetkovaa, 27, uhkaa vuosien vankeus vaginakuvien julkaisusta – Aktivisti sanoo Ylelle uskovansa silti venäläisten suvaitsevaisuuteen
 Seksivalistuksen puute kiihdyttää Venäjän hiv-epidemiaa – ”Miksei anaaliseksistä puhuttu?”
 Erkka Mikkonen: Venäjällä poljetaan naisten oikeuksia, eikä se haittaa edes naisia itseään

Kirjeenvaihtajalta: Paljaat pakarat ovat liikaa Putinin “kohtuulliselle konservatismille” – Kremlin ideologian vastainen somekuva vie vankilaan


Summary: Neuroteknologian hyödyntäminen on jo arkipäivää sairaanhoidossa. Esimerkiksi masennusta ja kipupotilaita hoidetaan päivittäin magneettistimulaatiolla. Pienen pienet neurojyvät ovat teknologian seuraava sukupolvi.

Professori  Arto Nurmikon  työhuoneen seinällä on kartta Turun saaristosta. Kartalla näkyy punaisia pisteitä, jotka auttavat veneilijöitä navigoimaan Saaristomerellä. Samanlaisen kartan Nurmikko haluaa luoda ihmisaivoista. Tässä kartassa punaisten pisteiden paikat merkitsevät kohtia, jotka auttavat aivotutkijoita navigoimaan ihmismielessä.
 Nurmikon työhuone sijaitsee kaukana Turun saaristosta. Nurmikko työskentelee tekniikan ja fysiikan professorina arvostetussa Brownin yliopistossa Yhdysvaltain itärannikolla.
 Viime vuodet Nurmikko on kehittänyt konseptia, jossa hermosolujen toimintaa tarkkaillaan eri puolille aivokuorta ripoteltavien mikrosirujen avulla. Näitä suolakiteen kokoisia siruja kutsutaan neurojyviksi.
 – Ajatusta voidaan verrata kokoelmaan pieniä kännyköitä, jotka asennetaan aivokuorelle. Yksittäiset kännykät keräävät tietoja neuroneista ja lähettävät ne langattomasti eteenpäin, pitkän uran Yhdysvalloissa tehnyt Nurmikko kuvailee.
 Lopuksi neurojyvien lähettämät signaalit kootaan yhteen, jolloin toiminnan, esimerkiksi käden liikuttamisen, aikaansaama hermosolujen sinfonia saadaan tallennettua kokonaisuudessaan.
 – Yleisesti tiedetään, että tietyt alueet aivoissa hallitsevat liikkumista, näkemistä, kuulemista ja niin edelleen. Kaikki nämä alueet ovat kuitenkin yhteydessä toisiinsa. Se on ikään kuin joukko pienempiä verkostoja osana suurempaa verkostoa, Nurmikko kertoo.
 Nurmikon johtaman tutkijaryhmän tavoitteena on luoda teknologia, joka mahdollistaa tämän koko aivot kattavan verkoston tarkkailun mahdollisimman tarkasti ja ketterästi.
 Neurojyvät ovat pienen pieniä mikrosiruja, jotka nauhoittavat lähistöllä olevien neuronien lähettämiä signaaleja. Brown University
 Robottikäsi liikkuu jo ajatuksen voimalla
 Neuroteknologia on ottanut tällä vuosituhannella isoja harppauksia. Yksi läpimurto tapahtui vuonna 2003, kun Duken yliopiston tutkijat saivat kaksi reesusapinaa ohjaamaan robottikättä ajatuksen voimalla. Apinoiden aivoihin asennetut elektrodit välittivät liikesignaalit tietokoneelle, joka muutti ne komennoiksi ohjata kättä.
 Kymmenen vuotta myöhemmin Washingtonin yliopiston tutkija onnistui liikuttamaan viereisessä huoneessa olevan kollegan kättä niin ikään ajatuksen voimalla. Tässä kokeessa liikesignaali välittyi aivosähkökäyrälaitteen kautta.
 Nykyään liikuntakykynsä menettäneet henkilöt pystyvät laboratorio-olosuhteissa liikuttamaan robottikättä tai hiiren kursoria.
 Nurmikko arvelee, että seuraavaksi ajatuksen voimalla saatetaan pystyä muodostamaan puhetta. Toisin sanoen pelkkä puhumisen kuvittelu riittäisi välittämään puheen sisällön.
 Myös tuntoaistimusten nauhoittaminen saattaa olla mahdollista jo lähitulevaisuudessa.
 – Neurojyvät ovat tästä seuraavan sukupolven teknologiaa, Nurmikko painottaa.
 Matkan varrella on monia pulmia ratkaistavana. Jo pelkästään tarpeeksi pienten ja tehokkaiden mikrosirujen valmistaminen on haastavaa.
 Tutkijoiden pitää myös löytää tehokas keino, jolla mikrosirujen keräämät tiedot saadaan kerättyä yhteen. Nurmikon mukaan tässä voidaan hyödyntää nykyistä puhelinverkkoteknologiaa.
 – Ja sen jälkeen hermosolujen kieli pitää vielä dekoodata, jotta ymmärrämme, mitä kaikkea aivotoiminta tarkoittaa, Nurmikko kertoo.
 Arto Nurmikko (vas.) yhdessä kollegansa David Bortonin kanssa Brownin yliopistolla. Nurmikko on viimeiset vuodet kehittänyt konseptia, jossa langattomasti toimivat mikrosirut keräävät tietoja aivojen hermosoluista. Brown University
 Tavoitteena tuhansia siruja aivokuorella
 Aivosignaalien dekoodaaminen on yhdistelmä tiedettä ja taidetta. Pelkkä signaalin havaitseminen ei riitä, se pitää myös ymmärtää.
 Tulkinnat tehdään aina rajatusta määrästä signaaleja, sillä ihmisaivoissa on yli 80 miljardia neuronia eikä niitä kaikkia voida tarkkailla.
 Tällä hetkellä Nurmikon tutkimusryhmä selvittää, kuinka monta neurojyvää aivojen pinnalle pitää ripotella tarvittavan kattavuuden saavuttamiseksi. Se tiedetään, että puhutaan tuhansista jyvistä.
 Tällaista määrää mikrosiruja ei ruiskuteta neulojen avulla aivokuorelle, vaan operaatio pitää hoitaa avaamalla kallo. Tämä ei ole poikkeuksellinen menetelmä alalla nykypäivänä, Nurmikko huomauttaa.
 Tähän mennessä neurojyviä on kokeiltu rotalla, jonka aivokuoreen asennettiin 48 neurojyvää. Kokeessa rotan aivokuoren aktiivisuutta onnistuttiin nauhoittamaan mikrosirujen avulla.
 Koneen ja ihmismielen symbioosi ei ole vielä täällä
 Neuroteknologia on viime vuosina noussut mediassa esille miljardööri  Elon Muskin  visioiden kautta. Musk perusti viisi vuotta sitten Neuralink-nimisen yhtiön kehittämään ihmisen ja tietokoneen yhdistävää aivokäyttöliittymää.
 Yksinkertaistettuna Neuralink pyrkii yhdistämään ihmisaivot tietokoneeseen ja lopulta parittamaan ihmismielen tekoälyn kanssa.
 Neuralink on esitellyt kehitystyönsä tuloksia muutamaan otteeseen. Viime vuonna yhtiö talutti lavalle Gertrude-sian, jonka aivoihin asennettu reilun kahden sentin kokoinen siru mittasi eläimen hermoston toimintaa.
 Sian aivoihin asennetusta mikrosirusta on vielä pitkä matkan ihmisen ja koneen symbioosiin, huomauttaa Aalto yliopiston teknillisen fysiikan professori  Risto Ilmoniemi . Muskin kokeilut ovat Ilmoniemen mielestä mielenkiintoisia, mutta tieteellisesti ne eivät tarjoa paljoakaan uutta.
 Ilmoniemi nostaa esimerkiksi espanjalaisen neurofysiologian professorin  José Manuel Rodríguez Delgadon , joka jo 1960-luvulla onnistui pysäyttämään kohti hyökkäävän härän eläimen aivoihin asennetun kauko-ohjattavan stimulaattorin avulla.
 Vaikka tieteellisesti Musk ei ole yllättänyt tutkijoita, hänen kehittämänsä teknologia voi viedä koko alaa eteenpäin.
 – Kaksisuuntainen supernopea kommunikaatio ilman ajatusten koodaamista kielelliseen muotoon ihmisen ja tietokoneen välillä tai ihmisten välillä ei tule onnistumaan Muskin tavoittelemalla tavalla ainakaan tällä vuosisadalla, mutta Muskin kehittämästä teknologiasta voi olla hyötyä erilaisissa hoidoissa, Ilmoniemi pohtii.
 Professori Risto Ilmoniemi perusti vuosituhannen taiteessa yrityksen, joka valmistaa aivostimulaattoreita. Nyt suomalaisia laitteita käytetään ympäri maailmaa. Berislav Jurišić / Yle
 Neurostimulaatio on arkipäivää sairaanhoidossa
 Vaikka Muskin villit visiot eivät ole vielä toteutumassa, neuroteknologian hyödyntäminen on jo arkipäivää sairaanhoidossa.
 Esimerkiksi Parkinsonin taudin oireita on hoidettu aivostimulaattoreilla jo 1990-luvulta lähtien. Suomessa laitteita asennetaan vuosittain 50-100 kappaletta Parkinson-potilaiden aivoihin.
 Aivojen syvästimulaatiohoidossa liikkeitä hallinnoivalle alueelle asennetaan elektrodeja, jotka johtavat sähkövirtaa.
 – Kun lanka laitetaan oikeaan paikkaan ja sähköstimulaatio käynnistetään, vapina lakkaa välittömästi. Se parantaa potilaiden elämänlaatua moneksi vuodeksi, Ilmoniemi kuvailee.
 Neuroteknologiaa hyödynnetään myös masennuksen hoidossa. Näissä hoidoissa potilaalle annetaan tuhansia sähkömagneettisia pulsseja tietylle alueelle, jolloin aivotoiminto tällä alueella saadaan vilkastumaan.
 Hoito auttaa monia vaikeasta masennuksesta kärsiviä.
 Ilmoniemi huomauttaa, että magneettistimulaatiossa ei tarvitse tehdä leikkausta, mikä madaltaa hoidon aloittamisen kynnystä huomattavasti. Lisäksi neurostimulaatiossa hoito kohdistetaan tarkasti. Lääkehoidossa aineita leviää ympäri kehoa.
 Tekoäly tarjoaa edistymistä ilman ymmärrystä
 Seuraava askel magneettistimulaatiossa on useamman paikan stimulointi samanaikaisesti.
 – Vertaan sitä pianonsoittoon. Jos soitat yhdellä sormella yhtä nuottia, niin se on todella tylsää. Mutta jos soitat kymmenellä sormella, niin saat paljon elävämpää musiikkia, Ilmoniemi sanoo.
 Ilmoniemen johdolla Aalto-yliopiston tutkijat yhdessä saksalaisten ja italialaisten kollegojensa kanssa yrittävät nyt selvittää, missä järjestyksessä koskettimia pitäisi soittaa.
 – Tällä hetkellähän ei tunneta sitä koodia, jolla informaatio liikkuu ja tallentuu aivoissa. Kyllä siitä jotain tiedetään ja yksittäisiä hermosoluja ymmärretään hyvin. Mutta sitä kokonaisuutta, miten ajatuksemme on koodattu, niin sitä ei tiedetä, Ilmoniemi kertoo.
 Saman pulman kanssa painivat sekä Neuralinkin että Nurmikon tutkimusryhmät.
 – Käden liikuttaminen vaatii tietyn määrän neuroneja. Pianon soittaminen pelkästään mekaanisena suorituksena vaatii huomattavasti enemmän. Keskusteleminen ja vuorovaikuttaminen nostavat tarvittavien neuronien määrän miljardeihin, Nurmikko kuvailee mittasuhteita.
 On siis tärkeää löytää malli, joka auttaa ymmärtämään aivoverkostojen yhteyksiä. Malli, joka auttaa navigoimaan punaiselta pisteeltä toiselle Nurmikon kartalla.
 Tulevaisuudessa tekoäly saattaa auttaa tässä etsimällä korrelaatioita esimerkiksi puheen ja aivosignaalien väliltä. Toisaalta silloin ymmärrys vain siirtyy yhdestä mustasta laatikosta toiseen mustaan laatikkoon.
 – Voimme edistyä ilman että ymmärrämme, Ilmoniemi naurahtaa.

Pelkkä puhumisen kuvittelu voi pian tuottaa puhetta – neuroteknologia etsii kiivaasti vastausta siihen, kuinka ajatuksemme tallentuvat aivoissa


Summary: Metsäteollisuus ry:n metsäjohtaja toivoisi isojenkin maiden ottavan julistuksen vakavasti. Hänen mukaansa julistus ei "missään tapauksessa" liity avohakkuisiin.

Glasgow'n ilmastokokouksessa  monien valtionjohtajien allekirjoittama metsäjulistus saa ilmastoasiantuntijalta epäilevän vastaanoton. Yli sadan maan allekirjoittamassa julistuksessa sitouduttiin lopettamaan metsien hävittäminen vuoteen 2030 mennessä.
 Suomi oli mukana allekirjoittajamaiden joukossa, johon kuuluivat myös muun muassa Brasilia, Venäjä, Kiina ja USA.  Brasilian metsäkato  on ollut nopeaa.
 Julistuksella maat sitoutuvat myös edistämään maailmanlaajuisella tasolla muun muassa metsien kestävää hoitoa ja käyttöä, hallituksen  tiedotteessa  todetaan.
 Onko julistuksella todellisia vaikutuksia?
 Greenpeacen ilmasto- ja energia-asiantuntija  Kaisa Kosonen  muistuttaa, että aiemmat vastaavantyyppiset julistukset eivät ole tuoneet todellisia tuloksia.
 – Valitettavasti tällaisia julistuksia on tehty aiemminkin, ja sen jälkeen metsäkato on vain jatkunut ja kiihtynyt. Brasilian presidentin oli helppo allekirjoittaa julistus, koska se ei sido mihinkään, ja käytännössä antaa luvan jatkaa metsäkatoa seuraavat kymmenen vuotta, Kosonen toteaa.
 Viime vuoden oli tarkoitus olla käänteentekevä vuosi trooppisten metsien suojelussa, mutta  niiden väheneminen vain kiihtyi .
 Metsäteollisuus ry:n metsäjohtaja  Karoliina Niemi  toivoo, että isotkin maat ottavat aloitteen vakavasti.
 – Toivottavasti niissä katsotaan, mitkä ovat metsäkadon aiheuttajat, kansainvälisesti 80 prosenttia metsäkadosta aiheutuu maataloudesta, joten kestävällä maataloudella on iso rooli, Niemi kommentoi.
 Onko julistuksella vaikutusta Suomeen?
 – Suomessakin luonnonmetsiä on yhä hakkuu-uhan alla ja meilläkin tapahtuu metsäkatoa, vaikka se onkin aivan eri mittakaavassa kuin trooppisissa maissa. Meilläkin metsäkatoa tapahtuu, kun metsiä raivataan pelloiksi tai kaupunkien käyttöön, Kosonen sanoo.
 Vaikka pinta-alallisesti metsäkato on Suomessa vähäistä, Kosonen muistuttaa Ilmastopaneelin kehottaneen toimiin.
 Metsää kaadetaan ja uutta peltoa raivataan Suomessa yhä muun muassa  lannan levityksen vuoksi . Metsäkadosta  lasketaan Suomessa vuosittain  noin 3,5 miljoonan hiilidioksiditonnin päästöt, mikä on samaa luokkaa Suomen kuorma-autoliikenteen päästöjen kanssa.
 Metsäteollisuuden Niemi katsoo, että suomalaiseen metsänhoitoon julistus ei juuri heijastu.
 Avohakkuita on vastustettu kansalaisaloitteella. Metsäteollisuuden mukaan ne ovat osa kestävää metsänhoitoa.  Janne Langen / Yle
 – Tämä kannustaa pitämään metsät metsinä jatkossakin ja hoitamaan metsiä kestävästi. Suomessakin tapahtuu vielä hieman metsäkatoa maatalouden ja rakentamisen vuoksi, ja on hyvä puuttua niihin, Niemi kommentoi.
 Vaikuttaako julistus Suomessa avohakkuiden määrään?
 – Ei ole missään tapauksessa kysymys siitä, että tämä liittyisi avohakkuisiin, Metsäteollisuuden Niemi sanoo.
 – Julistus vaikuttaa siihen, että metsä muuttaa muotoaan johonkin muuhun maankäyttömuotoon. Avohakkuut ovat normaali metsänkäyttötapa osana kestävää metsätaloutta, Niemi sanoo.
 – Julistuksella ei ole vaikutusta avohakkuisiin, tosin Suomen omissa intresseissä olisi siirtyä kestävämpään metsätalouteen, Greenpeacen Kosonen sanoo.
 Kosonen viittaa myös eduskunnan valiokuntakäsittelyssä olevaan kansalaisaloitteeseen, jolla vaaditaan avohakkuista luopumista.  Luontojärjestöt katsovat  aloitteen vauhdittaneen avohakkuille vaihtoehtojen etsimistä.
 Voit keskustella aiheesta 3.11. klo 23:een saakka.
 Korjattu klo 20.20 Greenpeacen haastateltavan nimi.
 Lue myös
 Uudistettu metsälaki voi haitata Suomen ilmastotoimia – avohakkuun jälkeen voi jättää istutukset väliin ja silti täyttää lain vaatimukset
 Ilmaston lämpeneminen pahenee edelleen – Ilmatieteen järjestö: Amazonin sademetsä muuttumassa päästölähteeksi laajojen hakkuiden takia
 Kansalaisaloite avohakkuiden kieltämisestä kaatui, valiokunta julisti pelastavansa Suomen metsät – Luonnonsuojeluliitto: "Plussan puolelle jäätiin"

Vaikuttaako Glasgow'n suuri metsäjulistus Suomen metsien hoitoon tai yhtään mihinkään? Asiantuntija: Edellisten jälkeen metsäkato on vain kiihtynyt


Summary: Hyvistä hermoista on lajissa apua, sillä epäonnistumiset ja kaatumiset ovat hinta, joka oppimisesta on maksettava.

– Tänään voisi tehdä keskivartaloa ja jalkoja, sanoo lumilautailija  Telma Särkipaju , 16, kuntosalilla.
 Voima on lumilautailussa isossa roolissa. Kroppa kestää paremmin, kun siinä on voimaa. Särkipaju onkin kärsinyt loukkaantumisista "yllättävän vähän": pienten kolhujen lisäksi ranne on murtunut kahdesti.
 Aikuisten maajoukkueeseen syyskuussa valittu Särkipaju treenaa nyt Kuusamossa, missä harjoituspaikat ovat viimeisen päälle. Huonot ne eivät kotikonnuilla Seinäjoellakaan: Särkipaju on päässyt esimerkiksi vaikuttamaan Joupiskan mäen harjoitussetteihin, sillä hänen isänsä on keskuksen rinneyrittäjä.
 Lue myös:   Seinäjokelainen Telma Särkipaju, 16, nousee Suomen lumilautamaajoukkueeseen
 Kotoa lähti myös innostus lajiin: perhe on laskenut niin suksilla kuin laudalla, ja 8-vuotiaana Telma kokeili lumilautaa ensimmäisen kerran – ja hurahti.
 Hiihtokouluissa hän ei ole ollut, vaan saanut oppia vanhemmiltaan ja sittemmin opettanut itse itseään. Särkipaju pitää yhtenä vahvuutenaan sitä, että on hyvä ja nopea oppija.
 Hermojen hallinnastakin on hyötyä. Vaikka välillä voi turhautua, siitä pitää päästä yli, sillä polku tavoitteeseen on vain tallattava.
 – Et voi oppia mitään ellet edes yritä. Kaikki kaatumiset ja epäonnistumiset kuuluu asiaan, ne on vain otettava, sanoo Telma Särkipaju.
 Kuusamossa Särkipajun viikkoon kuuluu kolme salipäivää ja kuudet mäkitreenit. Vaikka lautailu on yksilölaji, harjoittelu ei ole yksinäistä, vaan kaikki tehdään porukalla.  Anne Elhaimer / Yle
 Särkipajulla on omat bravuurinsa, mutta tämän kauden tavoitteena on haastaa itseään pois mukavuusalueelta ja opetella myös niitä temppuja, jotka eivät vielä mene kuten pitäisi.
 Valinta aikuisten maajoukkueeseen 16-vuotiaana oli lievä yllätys, mutta Särkipaju on saavutukseensa rehellisen tyytyväinen. Hän nauttii kovasti alkaneesta harjoituskaudesta ja kokee olevansa siellä, minne kuuluu.
 – Tärkeintä on, että tykkää siitä, mitä tekee. Niinhän se on kaikessa: nautinto ja ilo.
 Vaikka aina ei onnistu, laskemisesta nauttii joka kerta.
 – Pääasia on, että on hauskaa. Se ei maailmaa kaada, jos jokin suoritus tai jotkin kisat menee vähän huonommin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 3.11. kello 23 saakka.

Lumilautailija Telma Särkipaju, 16, treenaa nyt aikuisten maajoukkueessa, mutta tärkein on ennallaan: "Nautinto ja ilo – niinhän se on kaikessa"


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö nosti Glasgow'n kokouksen puheessaan esiin Suomen onnistumisen metsien kestävässä käytössä ja huolen arktisen alueen lämpenemisestä.

Metsät ja hiilinielut, arktinen alue sekä ilmastoraha kehittyville maille olivat esillä tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  puheessa Glasgow'n ilmastokokouksessa maanantaina.
 Niinistö piti kokouksessa Suomen edustuspuheen, jossa toistui Niinistön ajatus ihmisvelvollisuuksista. Sana on esiintynyt aiemminkin presidentin puheissa, ihmisoikeuksien vastinparina.
 – Muutos voi tuntua mahdottomalta, mutta vain kunnes alamme toimia. Ilmastonmuutoksen torjuminen on yksi painavimmista ihmisvelvollisuuksistamme, Niinistö totesi Glasgow'n puheessaan.
 Lue lisää Glasgow'n ilmastokokouksesta Ylen ilmastoaiheiden  päivittyvästä liveseurannasta .
 "Suomi lähes kaksinkertaistaa kehittyvien maiden ilmastorahoituksen"
 Niinistö mainitsi puheessaan, että Suomi on lähes tuplaamassa ilmastorahoituksensa kehittyville maille.
 – Riittävän ilmastorahoituksen takaaminen on ratkaisevan tärkeää. Suomi tekee oman osansa lähes kaksinkertaistamalla kehitysmaille antamansa ilmastorahoituksen.
 Suomen ilmastorahoitus kehitysmaille oli vuonna 2019 yhteensä 147 miljoonaa euroa, ilmenee  ulkoministeriön tilastosta .
 Niinistö lisäsi, että valtiovarainministereiden ilmastokoalition toisen puheenjohtajamaan roolissa Suomi pyrkii myös edistämään ilmastotoimien sisällyttämistä kansallisiin budjetteihin.
 Suomea Niinistö toi esiin hiilinielujen, arktisen alueen edustajan ja hiilineutraaliustavoitteiden näkökulmasta. Arktisen alueen lämpenemisestä Niinistö sanoi Suomen olevan erityisen huolissaan.
 – Mustan hiilen ja metaanipäästöjen vähentämisellä on olennainen merkitys ilmastonmuutoksen hillitsemiselle arktisilla seuduilla, Niinistö sanoi.
 Niinistö kuvaili Suomen olevan yksi kunnianhimoisimmista maista ilmastolupauksien suhteen, sillä Suomen tavoitteena saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä. Esimerkiksi  Euroopan komission tavoitteena  on saada EU:sta hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä.
 – Euroopan metsäisimpänä maana Suomi korostaa erityisesti metsien kestävää käyttöä. Suomessa istutetaan vuosittain 150 miljoonaa puuta. Kansainvälisellä tasolla meidän on lisättävä toimia metsäkadon pysäyttämiseksi, Niinistö totesi.
 Niinistö toivoo yksityistä sektoria jopa vetovastuuseen
 Puheensa jälkeen Niinistö toivoi Ylelle antamassaan haastattelussa, että yksityinen sektori tulisi vahvasti mukaan ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin. Presidentti kertoi myös käyneensä asiasta keskusteluja yksityissektorin edustajien kanssa, mutta ei maininnut toimijoita nimeltä.
 – Nyt oikeastaan sanoma täältä toivon mukaan on se, että yksityissektori tulee mukaan vahvasti, ehkä jopa vetämään koko ilmastonmuutoksen vastaista ajattelua. Yksityistä sektoria tässä tarvitaan, Niinistö sanoi Ylelle Glasgow'ssa.

 Niinistön mukaan yksityisen sektorin osallistumisesta hyvä esimerkki löytyy Suomesta metsäalalta.
 – Meillähän on nyt ainakin minun mielestäni tuo metsäesimerkki aika vahva osoitus siitä, että asiat ovat toimineet. Me olemme pitäneet huolta metsistämme, lisänneet niiden määrää, Niinistö perusteli.
 Voit keskustella aiheesta 3.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Tutustu täältä Ylen päivittyvään ilmastoseurantaan , johon kokoamme tuoreimpia uutisia ilmastonmuutoksesta ja ympäristöstä.

Presidentti Niinistö: Suomi lähes tuplaa ilmastorahoituksen kehittyville maille – toivoo yksityissektoria vahvasti mukaan ilmastotalkoisiin


Summary: Eläintenkouluttaja Tuire Kaimio kertoo, että korona-aika toi haasteita myös eläinnäyttelijöiden arkeen. Kasvomaskit muuttivat ihmisten ääntä eikä eläin pystynyt tulkitsemaan ihmisen ilmeitä niiden takaa.

Koiria, kissoja, hevosia, kyykäärme, kana, ahma. Listaa voisi jatkaa pitkään. Eläintenkouluttaja  Tuire Kaimio  on työskennellyt jo vuosia lukuisissa tv-sarjoissa, elokuvissa ja mainoksissa eläinnäyttelijöiden parina.
 – Kyllä minä niitä työkavereiksi kutsun, vaikka toisinaan tuntuu, että ne ovat minulle opettajia ja opin niiltä, Kaimio avaa Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Kaimio kertoo nauttivansa ihan jokaisen eläinlajin kanssa työskentelystä, mutta ahmalla ja näätäeläimillä on hänen sydämessään aivan erityinen paikka.
 – Se on ihan minun elämäni suola, kun pääsen ahmojen tai ylipäänsä näätäeläinten kanssa tekemään, koska tuntuu, että ne oppivat tehtäviä nopeammin kuin mitä ihmiset yleensä oppivat, Kaimio kertoo.
 Hän antaa esimerkin ahman huikeasta kyvystä toistaa annettuja tehtäviä ja soveltaa.
 – Ahmat, mitä olen tavannut, ovat olleet superyleistäjiä. Se tarkoittaa sitä, että kun ne ovat oppineet yhdessä paikassa jotain, niin kun mennään aivan toiseen ympäristöön, uuteen paikkaan, niin ne soveltavat sitä oppimaansa.
 Eli jos vastassa on täysin erilainen puu ja erilainen ympäristö kuin alkuperäisessä oppimisympäristössä, ahma ei ole muutoksesta millänsäkään, vaan kiipeää puuhun aiemmin oppimiensa taitojen avulla.
 Korona-aika vaikutti myös eläinnäyttelijöihin
 Korona-virus on jyllännyt jo kaksi vuotta. Me ihmiset olemme jo tottunet työkavereidemme maskilla peitettyihin kasvoihin. Eläinnäyttelijöille tilanne oli uusi ja erikoinen.
 Kaimio palaa korona-aikana kuvattuun televisiotuotantoon, jossa oli myös koiranäyttelijöitä:
 – Meillä oli itseasiassa aluksi ongelmia, koska nämä koirat olivat tottuneet siihen, että ihmisillä ei ole maskia. Ja sitten kun yhtäkkiä ihmisillä olikin ilmeet peittävät maskit ja ääni muuttuu, niin huomasi, että ne eivät vain ymmärtäneet.
 Onko olemassa niin sanottuja koira- tai hevoskuiskaajia? Katso Areenasta koko jakso ja kuuntele Tuire Kaimion näkemys asiaan.

Kun elokuvassa tai tv-sarjassa on eläinnäyttelijä, apuun kutsutaan Tuire Kaimio: "Ahmat tuntuvat oppivan nopeammin kuin me ihmiset"


Summary: Tapaus sattui tiistai-iltana kesken konserttitapahtuman. Ruotsin poliisi tutkii putoamisen syytä.

Kaksi ihmistä on kuollut Ruotsissa Uppsalan konserttihallissa tiistai-iltana, kertovat ruotsalaismediat. Poliisi sai hälytyksen noin kello 20 Suomen aikaa.
 Poliisin mukaan tapauksessa kuoli tuntemattomasta syystä korkealta pudonnut henkilö, sekä tämän alle jäänyt henkilö. Lisäksi yksi ihminen loukkaantui tilanteessa.
 – Saimme tiedon, että ihminen putosi seitsemännestä kerroksesta rakennuksen sisällä. Hän ilmeisesti putosi kahden muun ihmisen päälle, ja toinen heistä kuoli sairaalassa, sanoo poliisin tiedottaja  Magnus Jansson Klarin  Ruotsin yleisradio  SVT:n  mukaan.
 Poliisi tutkii putoamisen syytä ja kuulee sairaalassa olevaa loukkaantunutta henkilöä sekä silminnäkijöitä.
 Konserttihallissa olisi hieman tapahtuma-ajan jälkeen alkanut konsertti, jota varten paikalle oli ehtinyt kerääntyä jo noin tuhat ihmistä.
 Konsertti peruttiin tapauksen seurauksena ja konserttihalli tyhjennettiin, kertoo sanomalehti  Dagens Nyheter . Poliisi eristi alueen reiluksi tunniksi tapahtuman jälkeen.
 Kaupungin keskustassa sijaitsevassa Uppsala Konsert & Kongress -hallissa järjestetään musiikkiesityksiä, kokouksia ja tapahtumia.

Kaksi ihmistä kuoli Uppsalan konserttihallissa – Poliisi: Ihminen putosi korkealta toisen päälle


Summary: MTK:n lammasverkoston puheenjohtajan Tapio Rintalan mielestä ministeriön esitys on hyvä alku, mutta kaatolupia saisi olla enemmän.

Suomen luonnonsuojeluliiton suurpetoasiantuntija  Riku Lumiaro  arvostelee maa- ja metsätalousministeriön esitystä, jonka mukaan ensi vuonna voitaisiin antaa kaatolupa 20 sudelle.
 – On hyvä, että häiriötä aiheuttavat sudet poistetaan ihmisten pihoilta ja muualta, mutta nythän ei ole kyse siitä, vaan halutaan rajoittaa tätä susikannan kasvua ennen kuin se on kasvanut siksi suotuisan suojelutason susikannaksi, Lumiaro sanoi tiistain A-studiossa.
 Maa- ja metsätalousministeriö  kertoi eilen maanantaina  lähettävänsä lausunnoille asetuksen, joka sallisi susien kannanhoidollisen metsästyksen talvella 2022. Asiasta nousi pienoinen kohu, koska susikannan suojelutason arviointi on vielä kesken. Muun muassa sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) piti Twitter-päivityksessään ministeriön esitystä "pöyristyttävänä".
 A-studion keskusteluun osallistunut MTK:n lammasverkoston puheenjohtaja  Tapio Rintala  kertoi susien tappaneen hänenkin lampaitaan. Hänen mielestään ministeriön esitys on hyvä alku, mutta kaatolupia saisi olla enemmän.
 – Tämä on nyt kohdistettu vain neljään laumaan. Olisin mieluummin nähnyt niin, että olisi useammasta laumasta ammuttu vain yksi, niin olisi saatu sitä jäljelle jäävien susien ihmisarkuutta lisättyä, Rintala sanoi.
 Voit katsoa koko A-studion  täältä .
 Lue lisää:
 Suden DNA-näytekeräyskausi käynnistyi – kuka tahansa jätöksiä ja jälkiä tunnistava luonnossa liikkuja voi ryhtyä vapaaehtoiseksi näytekerääjäksi
 Maa- ja metsätalousministeriö esittää kaatolupaa 20 sudelle – Ohisalo ja Mikkonen vastustavat
 Siikalatvalaisilta loppuvat keinot susien kanssa – lampaat syötiin pihasta ja lapsille on annettu koulumatkoille kilikellot

SLL:n asiantuntija sudenkaatoluvista: "On hyvä, että häiriötä aiheuttavat sudet poistetaan ihmisten pihoilta, mutta nythän ei ole kyse siitä"


Summary: Neuvosto jakaa kulttuuri- ja ympäristöalan palkinnot vuosittain. Tällä kertaa palkintotilaisuus oli Kööpenhaminassa Tanskassa.

Suomalaiset jäivät tänä vuonna ilman Pohjoismaiden neuvoston palkintoja.
 Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saa tänä vuonna tanskalainen  Flee -elokuva, jonka on ohjannut  Jonas Poher Rasmussen  ja käsikirjoittanut Rasmussen sekä  Amin -nimimerkin takaa toimiva henkilö, jonka tarinan elokuva kertoo. Pääosin animaationa toteutettu elokuva kertoo Amin-nimisen henkilön elämästä seksuaalivähemmistöön kuuluvana Afganistanin-pakolaisena Tanskassa.
 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon voitti tänä vuonna grönlantilainen  Niviaq Korneliussen  romaanilla  Naasuliardarpi  (Kukkaislaakso, suomentamaton). Romaani käsittelee Grönlannin synkkiä itsemurhalukuja, rakkautta ja nuoria, jotka taistelevat saadakseen elää haluamaansa elämää.
 Niviaq Korneliussen on 32-vuotias grönlantilainen kirjailija. Hän kirjoittaa tanskaksi ja grönlanniksi. Angu Motzfeldt
 Lisäksi Pohjoismaiden neuvosto jakoi vuoden 2021 musiikki-, ympäristö- ja lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon. Musiikkipalkinnon sain färsaarelainen muusikko  Eivør Pálsdóttir , ympäristöpalkinnon tanskalainen Concito-ajatushautomo ja lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon ruotsalainen  Elin Persson  romaanilla  De afghanska sönerna  (Afgaanipojat, suomentamaton).
 Kaikkien palkintojen suuruus on 300 000 Tanskan kruunua eli noin 40 300 euroa. Palkinnot jaettiin tänään tiistaina Kööpenhaminassa.
 Kaikissa kategorioissa oli ehdolla myös suomalaisia. Kirjallisuuspalkintoehdokas oli  Pajtim Statovcin   Bolla , lasten- ja nuortenkirjallisuuden ehdokas  Siiri Enorannan   Kesämyrsky , elokuvapalkinnon ehdokas  Ensilumi ja  ympäristöpalkinnon Mattas Gårdsmejeri sekä Carbon Action. Musiikkipalkinnon ehdokkaat olivat  Verneri Pohjola  ja  Anu Komsi .
 Viime vuonna kirjallisuuspalkinnon voitti suomalainen  Monika Fagerholm  teoksella  Kuka tappoi bambin?  ( Vem dödade bambi?)  ja musiikkipalkinnon säveltäjä  Sampo Haapamäki  teoksestaan  konsertto neljäsosasävelaskelpianolle ja kamariorkesterille .

Pohjoismaiden neuvoston palkintoja tanskalaiselle animaatioelokuvalle ja grönlantilaiselle kirjalle – suomalaiset jäivät tänä vuonna ilman


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aloittaa yt-neuvottelut ensi viikolla. Neuvottelujen taustalla on omistajakuntien ja sairaanhoitopiirin erimielisyys ensi vuoden kasvavista menoista.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on joutunut kovaan säästöpaineeseen. Tänään torstaina  Eksote ilmotti  aloittavansa yt-neuvottelut. Neuvottelut aloitetaan, koska kunnat vaativat Eksotelta ensi vuodelle seitsemän miljoonan euron säästöjä.
 Lomautus uhkaa reilua 1 000 henkilöä. Irtisanomistarve on enimmillään 60 henkilöä.
 Eksoten valtuusto hyväksyi viime viikolla talousarvioesityksen, jonka mukaan sairaanhoitopiirin menot kasvavat ensi vuonna 15 miljoonaa euroa.
 Eksoten omistajakunnat ovat suostuneet maksamaan Eksotelle kuitenkin vain kahdeksan miljoonaa euroa lisää. Kunnat vaativat Eksotea etsimään säästöjä jäljelle jäävästä seitsemän miljoonan euron osuudesta.
 – Omistajakunnat ei ole pitäneet talousarvioesitystä oikean tasoisena. Siinä on noin 7–8 miljoonan euron väli, mitä Eksote näkee realistisena ja mitä kunnat ovat olleet valmiita hyväksymään. Tätä väliä lähdetään kuromaan umpeen, tiivistää Eksoten henkilöstö- ja viestintäjohtaja  Santtu Niemi .
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotella työskentelee noin 4 800 henkilöä. Arkistokuva Etelä-Karjalan keskussairaalasta. Emma Pietarila / Yle
 Suuri joukko
 Yt-neuvottelut alkavat ensi viikolla. Ne koskevat kaikkia muita henkilöitä, paitsi kliinistä työtä tekeviä lääkäreitä, hammaslääkäreitä ja hammashoitajia sekä ympärivuorokautisia palveluja.
 – Noin 20 prosenttia meidän henkilöstöstämme on neuvottelujen piirissä, kertoo Eksoten toimitusjohtaja  Timo Saksela .
 Hän arvioi mahdollisten lomautusten kestävän noin 2–4 viikkoa.
 – Ei ole olemassa päätöksiä tai tietoa, mistä nämä lomautettavat tai irtisanottavat henkilöt tulevat. Neuvottelujen edetessä katsotaan, voidaanko joitain tehtäviä yhdistää tai voidaanko näitä miettiä eläköitymisten kautta, Saksela selittää.
 Eksoten toimitusjohtajan Timo Sakselan mukaan neuvottelut kestävät minimissään kuusi viikkoa, joten tuloksista teidetään enemmän vuoden lopulla. Sirkka Haverinen / Yle
 Vielä pari viikkoa sitten Saksela sanoi  Ylelle , että pikavoittoja ei ole tiedossa ja henkilöstön ei tarvitse olla huolissaan työpaikkojen säilymisestä.
 – Kuntien suunnalta tuleva paine on sellainen, että säästöjä pitää nyt löytää. Mitään hokkuspokkus-keinoja meiltä ei tähän löydy.
 Saksela korostaa, että irtisanomisen tarve on kuitenkin enimmillään 60 henkilöä, mikä on hänen mukaansa loppujen lopuksi pieni osa Eksoten henkilöstöstä. Eksotella työskentelee noin 4 800 henkilöä.
 – Toivon, että ihmiset eivät miettisi, koskeeko tämä nyt häntä. Voi olla, että nämä ovat vain henkilöstön siirtoja tehtävästä A tehtävään B.
 Pääluottamusmies pettynyt
 Superin pääluottamusmies  Katja Laitinen  ei ole yllättynyt yt-päätöksestä.
 – Olen jälleen kerran pettynyt. Erityisen pettynyt olen kuntapäättäjiin ja -virkamiehiin, kun lisärahoitusta ei Eksotelle myönnetty.
 Laitinen pitää mahdollisia irtisanomisia huolestuttavina. Hänen mielestään henkilöstöä ei voida lomauttaa mistään.
 – Superilaiset työskentelevät pääsääntöisesti hoito- ja hoivatyössä. Siellä on tälläkin hetkellä aivan valtava pula työntekijöistä. En näe, että siellä on mitään mahdollisuutta ketään lomauttaa saatika irtisanoa.
 Superin pääluottamusmies Katja Laitinen pohtii, millaisen kuvan Eksote nyt antaa itsestään työnantajana. "Miten meille hakeutuu jatkossa uusia työntekijöitä, kun heitä ei tälläkään hetkellä ole." Sirkka Haverinen / Yle
 Laitinen ei keksi, mistä Eksote voisi säästää vaaditut seitsemän miljoonaa euroa. Hän kääntääkin katseensa takaisin kuntien puoleen.
 – Koko ajan mennään tiukoilla, henkilöstö on joustanut ja venynyt joka suuntaan koko koronan ajan.
 Keinot vähissä
 Eksoten toimitusjohtaja Timo Saksela ei suostu vielä arvioimaan, kuinka paljon edellä mainituilla toimenpiteillä voidaan säästää.
 – Yritämme löytää kuntien toivoman seitsemän miljoonaa, mutta säästö on joitain nollan ja seitsemän miljoonan euron välillä.
 Jos tavoiteltuun seitsemään miljoonaan ei päästä, keinot ovat Sakselan mukaan vähissä.
 – Jos tämä ei riitä, sitten ei pystytä tinkimään enää mistään. Yritämme kaivaa säästöt, koska haluamme tehdä tätä hyvässä yhteistyössä kuntien kanssa ja ymmärrämme heidän taloushaasteen.
 Lue lisää:
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aloittaa yt-neuvottelut, jotka voivat johtaa irtisanomisiin ja lomautuksiin
 Eksoten valtuusto: 15 miljoonan euron lisäkulut voidaan hyväksyä
 Yt-neuvottelut uhkaavat Eksotea: "Lomautukset ovat melkein ainoa vaihtoehto"
 Eksoten toimitusjohtaja yt-neuvotteluista: "Henkilöstö voi olla aika rauhallisin mielin"

Lomautus uhkaa sairaanhoitopiirissa jopa tuhatta henkeä, enimmillään 60 voidaan irtisanoa – toimitusjohtaja: "Hokkuspokkus-keinoja ei löydy"


Summary: Modernimpaan makuun Geneven huutokaupoissa vasaroidaan myös koripallotähti Kobe Bryantin käytetty tossupari.

Ranskan kuningatar  Marie Antoinette  päätyi mestauslavalle giljotiiniin Ranskan vallankumouksen pyörteissä 1700-luvulla. 38-vuotiaana teloitetun kuningattaren puoliso oli Ludwig XVI.

 Kuningattarelle kuulunut jalokivikokoelma tulee myyntiin ensi viikolla Genevessä, kun Christie´s-kauppakamari aloittaa syyshuutokauppansa.
 Myyntiin tulevat jalokivet ovat kruununkalleuksia. Kaupattavana on muun muassa erittäin harvinainen vaaleanpunainen timantti. Kokoelmassa on muun muassa kolmen käädyn kaulakoru ja iso hiussolki, jossa on 112 timanttia.
 Christie´s-kauppakamarin jalokiviosaston johtaja  Max Fawcett  odottaa "tarjousten ilotulitusta".
 – Vaaleanpunaiset timantit ovat poikkeuksellisen harvinaisia. Jopa yhden karaatin pinkin timantin löytymisen mahdollisuus on yksi miljoonasta, selvittää jalokiviasiantuntija Max Fawcett.
 Huutokauppahinta saattaa nousta jopa neljään miljoonaan euroon. Kiinnostuneita ja varakkaita ostajia tulee Euroopan lisäksi Yhdysvalloista.
 Toinen luksuskamari nokittaa venäläisen keisarisuvun aarteilla ja Kobe Bryantin tossuilla
 Genevessä tulee myyntiin myös Venäjän viimeisen keisariperheen arvoesineitä. Sotheby´s-huutokauppakamarin kokoelmassa on Venäjältä vuoden 1917 vallankumouksen aikana kuljetettuja esineitä.
 Myyntiin tulee muun muassa harvinainen timantti, jossa on sekä oranssia että vaaleanpunaista sävyä. Sormukseen upotetun 25,62 karaatin kristallin hinta saattaa nousta kuuteen miljoonaan euroon.
 Myynnissä on myös Venäjän viimeisen keisarin,  Nikolai II:n  tädin suurherttuatar  Maria Pavlovnan  korurasian sisältöä. Huudettavaksi tulee safiireista ja timanteista hiottu rintakoru ja samanlaisista kivistä muotoillut korvakorut.
 Herttuatar Pavlovna onnistui pakenemaan vallankumousta. Hän kuoli Ranskassa vuonna 1920.
 .
 Sotheby´s-huutokauppakamarin työntekijä esitteli myyntiin tulevia koripallotähti Kobe Bryantin pelitossuja 2.11. 2021. EPA-EFE/SALVATORE DI NOLFI

 Jos historialliset korut eivät kiinnosta, Sotheby´s tarjoaa myyntiin muun muassa Monacon ruhtinattaren, näytteljä  Grace Kellyn  nimikkokäsilaukun. Kauppavasara kumahtaa myös koristähti  Kobe Bryantin  käytetyille pelitossuille. Nike-merkkisen kenkäparin koko on 14, arvioitu huutokauppahinta noin 33 000 euroa.

Nyt huutamaan! Luksushuutokauppakamari tuo myyntiin mestatun kuningattaren jalokiviä – Katso video Marie Antoinetten häikäisevästä aarteesta


Summary: Kahden osakesäästötilin avaamisesta on voinut saada jopa yli 10 000 euron veronkorotuksen. Jos korotus on jo määrätty vuoden 2020 osalta, siihen voi hakea vapautusta.

Yli parisataa suomalaista on avannut erehdyksessä useamman kuin yhden osakesäästötilin. Tämä on kiellettyä ja seurauksena on ollut kymmenen euron veronkorotus kutakin tiliä kohden – joka päivä.
 Maksettavaksi määrätty summa on noussut pahimmillaan yli kymmeneen tuhanteen euroon.
 Hallituksen tänään julkaiseman esityksen mukaan veronkorotus jätetään jatkossa määräämättä, jos varoja on vain yhdellä tilillä.
 Talletuksissa 50 000 euron yläraja
 Osakesäästötilin sisällä voi ostaa ja myydä pörssiosakkeita vapaasti niin, ettei yksittäisistä myynneistä tarvitse maksaa veroa. Osakesäästötilin tuotto verotetaan vasta rahaa nostettaessa.
 Aktiivinen piensijoittaja voi tällä tavoin tavoitella osakesalkulleen parempaa tuottoa, kun voitot ja osingot ehtivät kasvaa "korkoa korolle" ennen niiden verottamista.
 Suomalaisilla on kuitenkin lupa tallettaa osakesäästötilille korkeintaan 50 000 euroa. Sijoitusten arvo voi nousta ajan myötä tuon summan yli, mutta talletuksia ei saa tehdä enempää.
 Syy suurta huomiota saaneisiin veronkorotuksiin oli juuri halu estää tämän talletuskaton kiertäminen.
 Lakimuutoksesta kertovan tiedotteen mukaan on selvää, että mikäli verovelvollinen ei ole siirtänyt rahaa ylimääräiselle osakesäästötilille, hän ei ole voinut saada useamman tilin avaamisesta mitään verotuksellista etua.
 Esimerkiksi  Suomen Osakesäästäjien  ja  Kokoomuksen piiristä  on esitetty, että ongelma oltaisiin voitu ratkaista poistamalla 50 000 tuhannen euron talletuskatto ja samalla tilien lukumäärän valvonta.
 Viime vuoden osalta muutosta pitää hakea
 Hallituksen tänään esittelemän uudistuksen esitetään tulemaan voimaan vuoden 2022 alusta. Sitä sovellettaisiin kuitenkin jo vuodelta 2021 toimitettavassa verotuksessa.
 Sijoittajat ovat voineet avata osakesäästötilejä vuoden 2020 alusta alkaen. Viime vuoden verotuksen osalta verokorotukseen voi hakea muutosta. Maksulta voinee välttyä,  mikäli toisella tilillä ei ole ollut toimintaa .
 Verohallinnosta kerrottiin Ylelle aiemmin, että niille, joille on määrätty veronkorotus, mutta joiden toisella osakesäästötilillä ei ole ollut toimintaa, lähetetään kotiin kirje. Siinä on ohjeet vapautuksen hakemiseen.

Otitko vahingossa kaksi osakesäästötiliä? Saat anteeksi – jos vain toisessa on rahaa


Summary: Suomessa saavutetaan 80 prosentin rokotuskattavuus ehkä huomenna, mutta se ei riitä lopettamaan epidemiaa Suomessa.  Kokonaan rokottamatta ovat yhä kaikki alle 12-vuotiaat ja lähes 700 000 yli 12-vuotiasta.

Hallitus asetti rajoitusten purkamisen rajaksi aiemmin 80 prosentin rokotuskattavuuden saavuttamisen. Suurin osa rajoituksista ehdittiin kuitenkin purkaa jo ennen tuota rajapyykkiä syyskuun loppuun mennessä.
 Terveysviranomaiset kritisoivat päätöstä, mutta hallitus perusteli ratkaisuaan sillä, että yhteiskunta on avattava, koska ihmiset eivät enää jaksa noudattaa rajoituksia. Rajoitusten melko nopeaan tahtiin tapahtunut purku näkyi tartuntamäärien nopeana nousuna ja sairaalahoitoa tarvitsevien potilaiden määrän kasvuna lokakuussa.
 Ravintolarajoituksia jatkettiin hallituksen päätöksellä pahimmilla epidemia-alueilla marraskuun puoliväliin saakka.
 Rokottamattomia yhä paljon
 Rokottamattomia on yhä paljon. Täysin rokottamatta on 693 000 yli 12-vuotiasta. Kun mukaan lasketaan 0–11-vuotiaat, on koko väestön osalta rokotuskattavuus noin 70 prosentin luokkaa.
 Toistaiseksi Suomessa ei ole tehty suositusta tai päätöstä alle 12-vuotiaiden rokottamisesta.
 80 prosentin tavoitteella on tähdätty siihen, että rokotekattavuus kääntäisi lopulta uusien tartuntojen määrän laskuun. Rokotukset ovatkin vähentäneet vakavia tauteja ja tartuntoja tänä syksynä, mutta todettuja tartuntoja on viimeisen kuukauden aikana silti ollut viikkotasolla noin 4 000–4 600.
 Sairaanhoitoa tarvitsevien koronapotilaita hoidetaan sairaaloissa vielä pitkään, vaikka rokotusten avulla onkin saatu tautitaakka taittumaan. Niin kauan kuin virusta kiertää väestössä, ovat uudet tartunnat mahdollisia.
 Rokotuskaan ei tuo sataprosenttista suojaa tartuntoja vastaan. Käytössä olevilla mRNA-rokotteilla ei ole saatu deltavirusta vastaan täyttä suojaa. Rokotteesta huolimatta tapahtuvia niin sanottuja läpäisytartuntoja on Suomessa saanut noin prosentti täyden rokotuksen saaneista.
 Tavoite asetettava uudelleen?
 Asiantuntijat ovat jo pitkään olleet sitä mieltä, ettei 80 prosentin rokotuskattavuus pysäytä virusta.
 THL:n ylilääkäri  Otto Helve   arvioi tänään  koronaviikkokatsauksen yhteydessä, että rokotekattavuus pitää saada mahdollisimman suureksi.
 Helven mukaan hetki, jolloin 80 prosentin raja saavutetaan, ei muuta mitään - tautia on yhä liikkeellä ja sairaaloissa potilaita, eikä tilanne muutu vielä tulevina viikoinakaan. Saman suuntaista viestiä Helve on sanonut aiemminkin.

 Myös alueelliset erot ja kuntakohtaiset erot rokotekattavuudessa ovat suuria.
 Tällä viikolla yli 80 prosentin rokotekattavuuteen on yltänyt jo puolenkymmentä sairaanhoitopiiriä. Itä-Suomessa rokotuksia on otettu enemmän kuin Länsi-Suomessa.
 STM:n johtava asiantuntija  Liisa-Maria Voipio-Pulkki   pitää ongelmana  sitä, että Suomessa on alueita, joissa rokotuksia otetaan keskimääräistä vähemmän. Voipio-Pulkin mukaan tällaiset alueet muodostavat "taskuja", joista tauti leviää muille alueille.
 THL:n lokakuun puolivälissä julkaiseman  selvityksen  mukaan myös ikä, sukupuoli ja kieliryhmä vaikuttavat rokotusintoon.
 Epidemian kulku on edelleen arvaamaton.
 Viimeisimmässä THL:n jätevesiotannassa koronavirusten määrä oli laskussa. Tämä voi olla signaali siitä, että epidemia olisi laantumassa. Toisaalta viime viikon tartuntaluvut olivat hienoisessa nousussa.
 Oliko syynä syysloma vai joku muu taudinkulkuun vaikuttavista lukuisista muuttujista? Varmaa tietoa ei ollut edes STM:n johtavalla asiantuntijalla Liisa-Maria Voipio-Pulkilla.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Suomen rokotuskattavuus hipoo 80 prosentin rajaa
 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista ei vielä päätöstä, 80 prosentin rokotuskattavuus ylittynee huomenna
 "Itku tuli taas" – Raisa Taurinka kertoo, kuinka vaikea pitkittyneeseen koronaan on saada apua pääkaupunkiseudun ulkopuolella

Yli 12-vuotiaiden rokotuskattavuus saavuttaa Suomessa pian 80 prosentin rajan – entä sitten?


Summary: Konsernin liiketulos oli 7,6 miljoonaa euroa, kun vuotta aiemmin se oli 7,7 miljoonaa.

Elintarvikeyhtiö HK Scanin kolmannen vuosineljänneksen tulos pysyi lähes viime vuoden tasolla.
 Turussa pääkonttoriaan pitävän konsernin liiketulos oli 7,6 miljoonaa euroa, kun vuotta aiemmin se oli 7,7 miljoonaa.
 Siipikarjaliiketoiminnan tulosparannus jatkui, ja Rauman tuotantoyksikön kehittäminen eteni.
 Ravintoloihin myytävien tuotteiden kauppa elpyi, kun koronarajoitukset ravintoloissa olivat nyt vuoden takaista kevyempiä.
 Yhtiön mukaan heikko rokotuskattavuus Baltiassa ja Puolassa haittaa yhtiön toimintaa edelleen paikallisissa tuotantolaitoksissa, mutta myös niissä tilanne on parantunut.

Elintarvikeyhtiö HK Scanin tulos viime vuoden tasolla


Summary: Kärnää vastaan nostettiin tällä viikolla syyte Ojasen kunnian loukkaamisesta. Keskiviikkona Kärnä vaati Ojasen hyllyttämistä valiokunnan kuulemisista.

Eduskunnan perustuslakivaliokunta aikoo keskustella kansanedustaja  Mikko Kärnän  (kesk.) vaatimuksesta valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojasen  hyllyttämisestä asiantuntijana valiokunnan kuulemisissa.
 Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Johanna Ojala-Niemelä  (sd.) kertoo STT:lle tekstiviestitse, että hän varaa valiokunnalle mahdollisuuden keskustella asiasta, kun se on seuraavan kerran ajankohtainen. Ojala-Niemelän mukaan valiokunta tekee päätökset asiantuntijoista asiakohtaisesti.
 Kärnä vaati keskiviikkona tiedotteessa, että perustuslakivaliokunta ei toistaiseksi käyttäisi Ojasta asiantuntijana valiokunnan kuulemisissa.
 Juuret Pekka Haaviston vastuuasiassa
 Jupakka juontaa juurensa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) ministerivastuuasian käsittelyyn perustuslakivaliokunnassa. Kärnä epäili viime joulukuussa Twitterissä, että Ojanen olisi osallistunut vihreiden kansanedustajien vastalauseen kirjoittamiseen perustuslakivaliokunnan mietinnöstä.
 Ojanen kiisti joulukuussa Helsingin Sanomille, että hän olisi kirjoittanut vihreiden vastalausetta.
 Ojanen teki Kärnästä rikosilmoituksen, joka johti tällä viikolla  syytteen nostamiseen  Kärnää vastaan kunnianloukkauksesta.
 Kärnän näkemys on, että Ojasen toimintaa ja motiiveja ei voisi Ojasen tai syyttäjän mielestä kyseenalaistaa ilman, että siitä nostetaan syyte. Kärnän mielestä tämä rajoittaa kansanedustajan oikeutta käydä yhteiskunnallista keskustelua.
 – Aion käydä tämän oikeusprosessin läpi loppuun saakka ja pidän saamaani syytettä absurdina, Kärnä sanoi tiedotteessa.
 Kärnä itse on perustuslakivaliokunnan varajäsen.
 Ojanen on yksi perustuslakivaliokunnan useimmin kuulemista valtiosääntöoikeuden asiantuntijoista.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Mikko Kärnälle syyte professori Tuomas Ojasen kunnianloukkauksesta
 HS: Professori Tuomas Ojanen tekee rikosilmoituksen Mikko Kärnästä – Kärnä kiistää Ylelle syyllistyneensä kunnianloukkaukseen

Perustuslakivaliokunta aikoo keskustella kansanedustaja Mikko Kärnän vaatimuksesta hyllyttää professori Tuomas Ojanen asiantuntijana


Summary: Tukesin onnettomuustutkintaraportti keväällä tapahtuneesta sukellusonnettomuudesta on valmistunut.

Vaativien sukellustapahtumien suunnittelua ja onnettomuuksiin varautumista tulee Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin mukaan parantaa.
 Tukes on tutkinut Montolan kaivoksessa Pieksämäellä viime keväänä tapahtunutta onnettomuutta, jossa sukeltaja menehtyi sukeltaessaan käytöstä poistetussa kaivoksessa.
 Tukes antaa onnettomuustutkintaraportissaan  kaikkiaan 12 suositusta kaivossukellusten turvallisuuden parantamiseksi.
 Huhtikuussa 2021 tapahtuneessa onnettomuudessa kaksi sukellusharrastajaa sukelsi kaivoksessa 88 metrin syvyyteen. Toiselle sukeltajalle tuli laskeutumisen aikana ongelmia hengityslaitteiston ja varajärjestelmän kanssa.
 Sukeltajat eivät saaneet ongelmia ratkaistua ja alkoivat nousta takaisin pintaan. Lopulta toisen sukeltajan käyttämästä varajärjestelmän kaasupullosta loppui hengityskaasu, minkä seurauksena hän menehtyi.
 Suunnittelua ja varautumista on parannettava
 Tutkinnan perusteella turvallisuuskäytännöt eivät vastanneet sellaisten sukellusten riskitasoa, jollaisia Montolassa on mahdollista suorittaa. Syville kaivossukelluksille tyypillisiin hätätilanteisiin ei Tukesin mukaan oltu varauduttu riittävästi.
 Sukellusta suunniteltaessa tulisi kiinnittää erityistä huomiota tapahtuman turvallisuuteen ja kohteen erityispiirteisiin.
 – Tärkeintä on ymmärtää, minne on sukeltamassa ja millaisia vaaroja siellä voi olla, sanoo ylitarkastaja  Johanna Soppela  Tukesista.
 Soppelan mukaan vaara- ja poikkeustilanteita on harjoiteltava ja kommunikointiin on kiinnitettävä huomiota. Lisäksi sukelluksella on oltava riittävästi henkilöitä vaaratilanteen varalta.
 Tukes ehdottaa, että vaativille sukelluksille laaditaan erillinen turvallisuussuunnitelma, joka käydään ryhmän kesken läpi sukellusta edeltävässä turvallisuuskeskustelussa.
 Tavoitteena on sopia, miten sukelluksen aikana kommunikoidaan, miten sukelletaan yhdessä toisia huomioiden, miten viestitään pienistäkin häiriöistä ja ongelmatilanteista sekä miten tehdään päätökset keskeyttämisestä.
 Tukesin mukaan sukellusten järjestäjillä tulisi olla nykyistä yhteneväisemmät säännöt sille, millaisella koulutuksella, kokemuksella ja sukellustaustalla pääsee sukeltamaan vaativia sukelluksia.
 Montolan onnettomuuden sukellusvarusteissa ei havaittu teknisiä puutteita. Varusteisiin liittyen Tukes kuitenkin painottaa, että kaasupullot tulee täyttää hyväksytyissä täyttöpaikoissa.
 Kaivossukelluksissa on menehtynyt aiemminkin sukeltajia
 Montolan kaivoksella on tapahtunut aiemminkin sukeltajan kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.
 Vuonna 2008 sukeltaja katosi kaivokseen ja hänet löydettiin viiden päivän kuluttua menehtyneenä. Vuonna 2013 sukeltaja menehtyi vain muutaman minuutin sukelluksen jälkeen.
 Kuolemaan johtaneita sukellusonnettomuuksia sekä läheltä piti -tilanteita on Johanna Soppelan mukaan tapahtunut myös muilla käytöstä poistetuilla kaivosalueilla. Tukes ei ole tutkinut näitä onnettomuuksia.
 Nyt julkaistussa raportissaan Tukes muistuttaa, että sukellustoimintaa järjestävän tahon tulee selvittää kaivoksen rakenne ja varmistaa sen turvallisuus.
 Selvitettäviä asioita ovat esimerkiksi tunneliverkostot, kuilut, ilmanvaihto- ja kaatonousut, louhokset sekä muut louhitut tilat.
 Montolassa on muutettu sukellustapahtumien käytäntöjä onnettomuuden jälkeen.
 Lue myös:
 Kokenut sukeltaja hukkui kaivokseen Pieksämäellä – "Yhteisö ottaa kuoleman raskaasti", sanoo yhdistyksen puheenjohtaja
 Kirkasvetinen kaivos vetää sukeltajia kuolonuhreista huolimatta – Tältä oudoissa onkaloissa näyttää

Tukes: Montolan sukellusturman taustalla riittämätön varautuminen – virastolta suosituksia kaivossukellusten turvallisuuden parantamiseksi


Summary: Kun Tampereen ratikka aloitti liikennöintinsä elokuussa, kaupungin kaduille tuli paljon uutta opittavaa ja huomattavaa. Kaikki ei ole sujunut ongelmitta, kertoo Tampereen Raitiotieyhtiö.

Ratikka muutti tullessaan Tampereen keskustan liikennettä, ja sen olisi pitänyt muuttaa myös kaikkien liikkujien liikennekäyttäytymistä. Niin ei näytä käyneen.
 Ratikat tulivat katukuvaan yli vuosi sitten. Ensimmäiset testimatkustajat pääsivät kyytiin keväällä ja aikataulujen mukainen matkustus alkoi viimein viime elokuussa.
 Ratikasta ja yhtä hyvin sen ulkopuolelta on jo nähty, ettei yhteispeli uuden ison tulokkaan kanssa alkanut parhainpäin. Sen tulo on vaikuttanut kaupungin liikenneturvallisuuteen.
 Vakavia ratikkaonnettomuuksia ei ole sattunut, mutta peltiä on kolissut ja ruttaantunut aika usein. Kerroimme esimerkiksi syyskuussa, että  ratikkakolareista on jo tullut arkipäivää .
 Parannettavaa on kaikilla kulkijoilla
 Tampereen Raitiotieyhtiö muistuttaa, että liikenneturvallisuus syntyy kaikkien liikkujien yhteispelillä.
 Liikenteeseen mahtuvat kaikki: jalankulkijat, kaksipyöräiset, nelipyöräiset ja kiskoilla kulkevat ratikat. Kaikkien liikennekäyttäytymisessä on aina parantamisen varaa.
 Muun muassa näissä ratikka on ollut mukana:
 Bussi ja ratikka kolaroivat Tampereella – ratikassa muutamia matkustajia
 Ratikkakolarin syynä ehkä ajatusvirhe: bussin kuljettajaa epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta
 Tampereen ratikka joutui kolariin ensimmäisen kerran, poliisi tutkii valojen toimintaa – kuvat tapahtumapaikalta
 Uutta tietoa ratikkakolarista: Liikennevalot kyllä toimivat, tamperelaiset eivät vain poliisin mukaan ole tottuneet niihin – video ja 4 muistisääntöä
 Video tapahtumapaikalta: kuorma-auto pudotti ratikan ajolangat alas puolen kilometrin matkalta – ei ensi kerta, kun ratikka aiheuttaa hämminkiä Tampereella
 Miten ratikka on vaikuttanut Tampereen liikenteeseen? Kerro kokemuksia ja keskustele aiheesta 5.11.. kello 23 asti.

Tampereen liikenteessä on vielä petrattavaa, sillä ratikka vaatii totuttelua – Katso suora lähetys klo 14


Summary: Vastaavaa kehitystä on muissakin maissa. Taustalla on Afganistanin operaation päättyminen, mutta myös poliittiset linjaukset rauhanturvatehtävien tärkeydestä. Uusia rauhanturvatehtäviä suunnitellaan Afrikkaan.

Suomella on maajoukkojen rauhanturva- ja kriisinhallintatehtävissä tällä hetkellä noin 330 henkilöä. Suurin osa heistä on Libanonissa, jossa on noin 200 suomalaista rauhanturvaajaa.
 Pienempiä joukkoja on muun muassa Kosovossa, Irakissa ja Malissa. Suomalaisia on mukana myös merivoimien joukoissa Välimerellä.
 Kaiken kaikkiaan suomalaisten kokonaismäärä kaikissa maailman rauhanturva- ja kriisinhallintatehtävissä on kuitenkin poikkeuksellisen pieni, kun sitä verrataan vuodesta 1956 alkaneeseen historiaan.
 – Kyllä me olemme jossain määrin rauhanturvahistorian pohjalukemissa, sanoo Porin prikaatin komentaja, eversti  Vesa Valtonen .
 Valtosen mukaan sama kehitys näkyy myös muualla, esimerkiksi Ruotsissa. Rauhanturvajoukkojen määrä on tippunut erityisesti sen jälkeen, kun Naton johtama operaatio Afganistanissa päättyi.
 Ruotsalaisia ja suomalaisia ISAF-joukkoja Afganistanissa vuonna 2011. Mirwice Sahel / EPA
 Suomalaisten joukko Afganistanissa oli kuitenkin suhteellisen pieni, viimeisinä vuosina joitakin kymmeniä henkilöitä. Se ei siis selitä rauhanturvaajien määrän kehitystä pidemmällä aikavälillä.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.) mukaan tarve rauhanturvatyölle on vähentynyt, jos sitä vertaa vuosikymmeniä taaksepäin. Kaikkonen sanoo, että maailmalla ei ylipäätään ole niin paljon kriisinhallintatehtävissä olevia sotilaita kuin ennen.
 – Meidän täytyy miettiä myös resursseja. Ei meillä ole enää niin laajoja osallistumisen resursseja kuin joskus takavuosina on ollut, Kaikkonen sanoo.
 Tulevat kohteet todennäköisesti Afrikassa
 Rauhanturva- ja kriisinhallintaoperaatiot voivat olla monen eri yhteisön vetämiä. Perinteisesti rauhanturvaoperaatiot on koettu YK-vetoisiksi, mutta nykyään vetovastuussa voivat olla esimerkiksi Nato tai Euroopan Unioni.
 Käytännön työjärjestys on kuitenkin se, että kansallisia päätöksiä operaatioihin osallistumisesta voidaan tehdä vasta sen jälkeen, kun Suomelle on esitetty pyyntö mukaan lähtemisestä.
 – Kyllä meillä erilaisia kutsuja on pöydällä, mutta useimpiin niistä emme voi lähteä, sanoo puolustusministeri Antti Kaikkonen.
 Kaikkosen mukaan Suomen tulevia linjauksia on pohdittu parlamentaarisessa kriisinhallinnan komiteassa. Mitään päätöksiä uusista kohteista ei vielä ole tehty, mutta komitean katseet suuntautuvat yksimielisesti Afrikan suuntaan, muun muassa Maliin.
 – Afrikan vakaus on Euroopankin etu. Jos Afrikka käy kovin levottomaksi, riskinä on, että sieltä tulee isoja siirtolaisvirtoja kohti Eurooppaa. Sitä me kestämme aika huonosti, Kaikkonen sanoo.
 Koulutus jatkuu Porin prikaatissa
 Vaikka suomalaisten määrä maailman rauhanturvaoperaatioissa on tällä hetkellä poikkeuksellisen pieni, jatkuu alan koulutus kuitenkin tiiviinä koko ajan.
 Porin prikaatissa rauhanturva- ja kriisinhallintakoulutuksen saa tänä vuonna noin 600 henkilöä. Muun muassa vaihtomiehistöä koulutetaan koko ajan olemassa oleviin operaatioihin. Myös erityiskursseja järjestetään aika ajoin.
 Porin prikaatin komentaja, eversti Vesa Valtonen sanoo, että koulutuksen sisältöön pystytään hyvin reagoimaan, jos tarve niin vaatii. Hän kuitenkin toivoo, että poliittisista päätöksistä tulisi aina hyvissä ajoin tietoa.
 – Uuden operaation perustaminen poliittisen päätöksen jälkeen kestää kaksi kuukautta, Valtonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 5.11. kello 23.
 Lue myös:
 Suomi lähettää seuraavaksi sotilaitaan Afrikkaan alueelle, jonne kosiskellaan myös venäläistä palkka-armeijaa – mitä Suomi Sahelista oikein tahtoo?
 Puolustusvoimain komentaja Timo Kivinen: Suomalaisten sotilaiden ei pidä tuntea syyllisyyttä Afganistanista

Suomalaisia rauhanturvaajia on maailmalla nyt poikkeuksellisen vähän – seuraavat kohteet löytynevät Afrikasta


Summary: Pyöräilijä ajoi valtatiellä, jossa polkupyöräily on kielletty.

Lappeenrannassa valtatie kuudella tapahtui torstaiyönä liikenneonnettomuus, jossa menehtyi polkupyöräilijä.
 Onnettomuus sattui, kun henkilöauto törmäsi ajoradalla liikkuneeseen pyöräilijään. Pyörällä ajanut keski-ikäinen mies menehtyi välittömästi törmäyksessä saamiinsa vammoihin.
 Tapahtumapaikka on Lappeenrannan Viipurinportin lähistöllä noin 5 kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta.
 Tie on nelikaistainen ja siinä on nopeusrajoitus 100 kilometriä tunnissa. Tiellä ei pitäisi olla polkupyöräilijöitä, sillä kyseisellä valtatiellä polkupyörällä ajo on kielletty.
 Henkilöauton kuljettaja kertoi, ettei hän ollut havainnut pyöräilijää riittävän ajoissa, ja ehti jarruttaa vain juuri ennen törmäystä.
 Ennen onnettomuutta poliisi oli saanut ilmoituksen ajoradalla epävarmasti ajaneesta pyöräilijästä. Poliisi oli matkalla tehtävälle, kun sai ilmoituksen onnettomuudesta.
 Kuutostie on valaistu, mutta tapahtuma-aikaan tieosuudella olosuhteet olivat sateesta johtuen melko hämärät. Poliisi ei epäile henkilöauton kuljettajaa ylinopeudesta tai päihteiden käytöstä.
 Polkupyöräilijä ei käyttänyt kypärää. Poliisin tietojen mukaan polkupyörässä ei myöskään ollut valoja.
 Poliisi tutkii asiaa liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja kuolemantuottamuksena, koska asiaan liittyy myös kuolemansyyntutkinta poliisi ei tiedota tarkemmin asianosaisista.

Polkupyöräilijä menehtyi Kuutostiellä Lappeenrannassa


Summary: Pariisin ilmastosopimuksen suurin ongelma on, että maat ovat ovat luvanneet yhtä ja tehneet toista. Siksi 1,5 asteen kohtaloa ei ratkaista tässäkään kokouksessa, kirjoittaa ilmastotoimittaja Hanna Eskonen.

Kun Glasgow’n ilmastokokous pyörähti käyntiin maanantaina, ensin kuultiin pitkä kimara maailman johtajien puheita.
 Niissä luotiin uhkakuvia, nostettiin odotuksia ja tietysti kehuttiin oman maan ilmastotoimia.
 Nyt, pari päivää myöhemmin johtajat ovat pakanneet laukkunsa ja lähteneet. Ja varsinainen neuvottelu on alkanut.
 Marssijärjestys opittiin Kööpenhaminan ilmastokokouksessa vuonna 2009.
 Siellä oli tarkoitus viimeistellä ensimmäinen, kaikkien maailman maiden yhteinen ilmastosopimus. Sopimusteksti haluttiin kasaan ensin ja maiden presidentit pääministerit paikalle vasta sitten.
 Kaikki meni kuitenkin pahasti pieleen. Kansainvälinen ilmastodiplomatia ei ollut vielä hioutunut nykyiseen muotoonsa, ja maita edustaneet virkahenkilöt ajautuivat pattitilanteeseen.
 Kun korkein poliittinen johto saapui neuvottelujen loppusuoralla paikalle, heitä odotti loppusilausta vaille valmiin sijaan satoja sivuja keskeneräistä sopimustekstiä.
 Lopulta myös Yhdysvaltain presidentti  Barack Obama  joutui ottamaan kynän käteensä. Hän kokosi parinkymmenen maan edustajat yhteen ja kirjoitti heidän kanssaan löyhän julistuksen, jonka sisällöstä osa ilmastoneuvottelijoista sai kuulla vasta tiedotustilaisuudessa.
 Käänteentekevä sopimus syntyi Pariisin ilmastokokouksessa kuusi vuotta myöhemmin. Siellä homma käännettiin toisin päin.
 Johtajat puhuvat ensin. Pariisista lähtien on myös huolehdittu, että ihan kaikkia maita kuullaan, kun varsinaiset neuvottelut alkavat.
 Ilmastodiplomatia onkin alkanut  sujua, mutta silti yhteisen tavoitteen saavuttaminen sakkaa pahasti.
 Siksi avajaisseremonian puhujanpöntössä Glasgow’ssa, valkoisenYK-logon edessä, kuultiin tänä vuonna paikoin epätoivoiselta kuulostavaa hengennostatusta.
 Sellaista, johon ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunbergkin  onsaattanut ainakin salaa olla tyytyväinen. Kokouksen aluksi hän vaati mielenosoituksessa “loppua blaablaalle”.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  vertasi puheessaan ilmastopäästöjen lisääntymistä ihmiskunnan itsemurhaan, Palaun saarivaltion presidentti  Surangel Whipps Jr.  taas sotaan ja pommittamiseen.
 Suomen  Sauli Niinistö  puhui Arktiksen ja koko planeetan menettämisestä.
 Painavimmat sanat kuultiin kuitenkin Intian pääministeri  Narendra Modin  puheessa.
 Hän saapui Skotlantiin kertomaan, että myös Intia on valmis tavoittelemaan hiilineutraaliutta.
 Modi oli kääntänyt kelkkansa. Vielä viime viikolla maailman kolmanneksi suurin saastuttaja totesi,  ettei se tarvitse koko tavoitetta  mihinkään.
 Glasgow’n kokouksen alla moni muukin ilmastotoimissa perässä hiihtävä saastuttajamaa ehti yllättää. Saudi-Arabia ja Australia ilmoittivat tavoittelevansa hiilineutraaliutta, Kiina taas kirjasi virallisesti ylös oman tavoitteensa, joka oli aiemmin kuultu vain suullisesti.
 Tavoitteet tosin ovat aivan liian kaukana vuosissa 2060 ja 2070, ja sisältävät muitakin kiistanalaisia kohtia.
 Mutta jotain tärkeää on tapahtunut. Esimerkiksi Intia on aiemmin keskittynyt ilmastokokouksissa vaatimaan oikeudenmukaisuutta ja rahaa sen sijaan, että olisi itse ollut valmis tarttumaan toimeen.
 Asiantuntijat taas ovat arvioineet, että Kiinakin saattaa saada päästöt kääntymään laskuun jo ennen 1,5 asteen kannalta kriittistä vuotta 2030.
 Juhlapuheet on pidetty  ja Glasgow’ssa ryhdytty oikeisiin töihin.
 Maita edustavat neuvottelijat jakautuvat ryhmiin ja pöytiin, jotka pienenevät kokouksen edetessä.
 Vajaassa kahdessa viikossa pitäisi saada aikaan sopu muun muassa siitä, miten maiden lupaamat päästövähennykset raportoidaan ja kuinka paljon kehitysmaille luvatusta ilmastorahoituksesta saadaan kasaan.
 Pariisin ilmastosopimuksen suurin ongelma on silti se, että maat ovat luvanneet yhtä ja tehneet toista.
 Sovun kannalta keskeiselle Kiinalle on nimittäin tärkeää, että rikkaat länsimaatkin olisivat puheidensa mittaisia.
 Yhdysvaltain presidentti toi maansa takaisin neuvottelujen etulinjaan tauon jälkeen, mutta  Joe Bidenillä  ei ollut vielä kokouksen alkaessa varmuutta siitä, meneekö tärkeä lakipaketti läpi maan kongressissa. Paketti varmistaisi muun muassa USA:n oman päästövähennysten toteutumisen.
 Presidentti Niinistö taas kehui kokouksessa suomalaista metsätaloutta siitä, että metsien taloudellinen hyödyntäminen on mahdollista samaan aikaan ilmastotavoitteiden kanssa.
 Luontokato on kuitenkin edennyt suomalaismetsissä muun muassa avohakkuiden seurauksena, eivätkä  ympäristöviranomaiset halua enää olla  mukana alan sertifikaatissa, jota on pidetty edes jonkinlaisena takeena puun kestävälle käytölle.
 Myös puuston kasvu on  tuoreen arvion mukaan  alentunut. Hakkuiden lisäksi se voi vaikuttaa Suomen metsien ilmastolle tärkeään hiilinieluun.
 Ristiriita puheiden ja tekojen  välillä koskee kaikkia maita. IMF:n mukaan  valtiot tukevat fossiilisia polttoaineita  yhä avokätisesti.
 1,5 asteen kohtaloa ei siksi ratkaista tässäkään kokouksessa. Siellä ratkaistaan sen sijaan se, jääkö jokin toivon liekki palamaan.
 Vielä Kööpenhaminassa 1,5 asteen rajaa vaativat vain pienet saarivaltiot. Silloin ajateltiin, että kahden asteen rajassakin on liikaa tekemistä. Tuolloin YK arvioi maailman lämpenevän lähes neljä astetta vuosisadan loppuun mennessä.
 Moni mahdottomana pidetty asia on matkan varrella muuttunut mahdolliseksi.
 Tänään torstaina kansainvälinen energiajärjestö IEA arvioi, että kaikki Glasgow'n ilmastokokoukseen mennessä annetut päästövähennyslupaukset riittävät rajoittamaan maailman lämpenemisen jo 1,8.
 Se ei riitä, mutta se on suuri harppaus.
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 5.11. klo 23 saakka.
 Haluatko seurata ilmasto- ja ympäristöuutisia?  Seuraa päivittyvää verkkoartikkelia.

Analyysi: Miksi maiden johtajat puhuivat Glasgow’ssa ensimmäisenä eivätkä viimeisenä? Se johtuu pieleen menneestä ilmastokokouksesta, jossa Obamakin joutui tarttumaan kynään


Summary: Pitkittynyt korona on uusi asia myös terveydenhuollon ammattilaisille. Tamperelainen yrittäjä muistuttaa, ettei pelkkä toimintamalli auta, jos oikeaa apua ei ole tarjolla.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Viime maaliskuussa tamperelainen yrittäjä  Raisa Taurinka  ihmetteli, miksi pääkipu ei hellitä.
 Hän oli käyttänyt maskia, pessyt käsiä ja pitänyt etäisyyttä. Sitten nousi vähän lämpöä, ja yrittäjä päätti mennä koronatestiin.
 Testitulos oli positiivinen.
 Vielä tänäkään päivänä Taurinka ei tiedä, mistä hän taudin sai. Hän tapasi kahden viikon aikana ennen sairastumista vain kourallisen ihmisiä maski päässä, eikä kenellekään ollut tartuntaa. Rokotusaikaa Taurinka ei ollut saanut.
 Erityksen päättymisen jällkeen Taurinka kärsi yhä koronaviruksen oireista.
 – Päänsärkyä kesti kaksi kuukautta. Väsymys on jatkunut tähän päivään asti eli lähes kahdeksan kuukautta.
 Kevään Taurinka oli sairaslomalla.
 Lääkärit alkoivat puhua Tauringalle long covidista eli pitkittyneestä koronasta. Yle tutustunut Tauringan lääkärien kirjoittamiin dokumentteihin ja nähnyt ne.
 Pitkän koronan oireet
 Tyypillisiä niin sanotun pitkän koronan oireita ovat  THL:n mukaan esimerkiksi  yskä, yleinen väsymys, aivosumu, muut neurologiset oireet, painon tunne rinnalla ja sydänoireet.
 Tauringalla pahimpia oireita ovat väsymys, uupumus ja hengästyminen pienen rasituksen jälkeen. Lääkäreillä ei ole hänen mielestään tarpeeksi tietoa pitkästä koronasta.
 Viimeksi tällä viikolla Taurinka kyllästyi siihen, että Tampereella Hatanpään sairaalassa nostettiin kädet pystyyn, eikä osattu auttaa.
 – Itku tuli taas, hän kirjoitti Twitterissä.
 – Kyllä tässä on itketty normaalia enemmän. Oireita helposti vähätellään, eikä oteta tosissaan. Oireet ovat hirveän epämäääräisiä ja ne ovat eri ihmisillä erilaisia, Taurinka vahvistaa Ylelle.
 Pitkittyneen koronan oireita helposti vähätellään. On myös vaikea tietää, miten paljon uskaltaa liikkua, etteivät oireet pahene, Raisa Taurinka sanoo.  Antti Eintola / Yle
 HUS:illa on oma yksikkönsä
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS on perustanut koronavirusinfektion pitkäaikaisoireiden poliklinikan.
 HUS kertoi alkukesästä , että osa koronavirusinfektion sairastaneista saa yli kolme kuukautta kestäviä pitkittyneitä yleisoireita. 35–65 prosentilla on uupumusta. Muita yleisoireita ovat aivosumu, alentunut keskittymiskyky, huimaus, hengenahdistus, yskä, painon tai kivun tunne rinnalla ja kohonnut syke. Lisäksi potilas voi kokea masennusta ja unettomuutta.
 Pitkittyneestä koronasta kärsivät ovat perustaneet myös vertaistukiryhmän. Siellä Raisa Taurinka kysyi, ovatko ihmiset Pirkanmaalla saaneet apua. Vastassa oli syvä hiljaisuus.
 Tampere on suurimpia Suomen kaupunkeja. Yrittäjän mielestä on hälyttävää, ettei sielläkään saa apua etenkään kunnallisella puolella. Pitkittynyt korona on uusi asia myös terveydenhuollon ammattilaisille.
 – Tuntuu, että olen jatkuva riesa kunnallisella puolella. Jopa päivystyksessä Acutassa lääkäri on nostanut hartioita, ettei me tunneta tätä.
 Raisa Tauringan mukaan lääkärit voisivat osoittaa edes empatiaa tai ymmärrystä, että sairastuneen tilanne on vaikea.
 – Eikö silti voi osoittaa myötätuntoa, vaikka tästä ei tiedetä? Ei pitkää koronaa vielä kukaan tunne, mutta yritetettäisiin edes hoitaa niin hyvin kuin pystytään.
 TAYS: Yleislääkärin työtä
 Tampereen yliopistollisen sairaalan TAYSin keuhkolääkäri  Joni Niskanen  kertoo, että Helsingissä on Suomen suurin potilasmäärä, siksi sinne yksikkö perustettiin.
 – Muualle yksiköitä ei ole perustettu normaalin tarveharkinnan perusteella.
 Myös Pirkanmaalla pitkittyvien oireiden määrä on vähitellen kasvanut. COVID-19-oireiden tutkiminen ja seuranta on Joni Niskasen mukaan sinällään tavallista yleislääkärin työtä. Hän muistuttaa, että koronapotilaat ovat vain hyvin pieni osa kaikista potilaista.
 – Joka lääkärille näitä potilaita ei ole riittänyt ja yksittäisen potilaan näkeminen ei vielä luo kokemusta, joten on luonnollista, että hoidollinen ja seurannallinen ymmärrys vähitellen lisääntyy.
 Yleisesti ottaen monella koronapotilaalla Niskasen mukaan vielä kolmen kuukauden jälkeen oitain oireita aiempaan nähden, mutta oireet lievittyvät vähitellen.
 – Suuri osa toipuu pian, niin ettei merkittäviä tai arkea häiritseviä oireita ole.
 Toimintamalli on, mutta toimiiko se?
 Pirkanmaalle ja Tampereelle koostettiin vasta toimintamalli pitkittyneen koronan hoitamiseksi. Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS  kertoi asiasta lokakuussa .
 – Toimintamalli on mennyt jakoon syyskuussa, joten asia on suhteellisen tuore, Niskanen sanoo.
 Nyt Raisa Tauringalle on tyrkytetty terveyskeskuksessa tätä verkkolinkkiä. Sillä voi hänen mukaansa heittää vesilintua, pelkkä verkkolinkki ei auta hänen oloaan.
 Pitkittyneen koronan ohjeiden puuttuminen johtaa siihen, että potilasta helposti pallotellaan. Esimerkiksi Taurinka ohjattiin keväällä terveyskeskuksesta pandemiayksikköön, josta taas terveyskeskukseen.
 – Tuskastuin ja siirryin työterveyden asiakkaaksi, minkä käytännössä yrittäjä maksaa itse.
 Työterveydessä Taurinka on saanut ymmärrystä ja apua, mutta siellä ei tehdä testejä ja kuvauksia. Keuhkokuvaus ja rasitustesti tehtiin julkisella puolella, mutta niiden jälkeinen hoito on jäänyt jalkoihin. Viimeksi tällä viikolla Raisa Taurinka kuuli terveyskeskuksessa, että pääsisi lähetteen keuhkokuvaan tehneelle lääkärille vasta joulukuun puolivälissä.
 Yrittäjälle aika on rahaa. Jo nyt pitkittyneen koronaan sairastuminen on vienyt kymmeniätuhansia euroja.
 – Minun on pitänyt palkata uusi työntekijä, että olen saanut työt rullaamaan. En edes halua laskea, kuinka paljon rahaa tähän kaikkeen on kulunut. Koitan vain kestää.
 – Ja entä se ihminen, jolla ei ole työterveyttä? Miten hän pärjää?
 Yrittäjälle kova lasku sairastamisesta
 Avun puuttuminen johtaa myös siihen, ettei potilas tiedä mitä saa ja uskaltaa tehdä. Raisa Taurinka teki toukokuusta syyskuuhun 50-prosenttisesti töitä ja yritti liikkua kevyesti.
 Sitten kesäkuussa tuli keuhkokuume, ja tämän jälkeen Tauringan olo paheni. Tauringan mukaan keuhkokuumeen yhteyttä koronavirukseen ei tutkittu sairaalassa. Nyt Tauringan diagnoosina lukee välillä hänen perussairautensa astma tai keuhkokuume, vaikka nykyiset oireet tulivat koronaviruksen jälkioireina.
 Diagnoosin nimi ei ole samantekevää, koska se vaikuttaa korvauksiin. Yhteiskunnan pitäisi Tauringan mukaan korvata koronaviruksesta johtuvat kustannukset. Nyt näin ei ole yrittäjille tai monille muillekaan.
 Myöskään hoito ei ole tasavertaista.
 – En saa mitään muuta apua kuin maksettua apua. Lasku vain nousee.
 Pitkän koronan hoito ei ole tasavertaista Suomessa, vertaistukiryhmässä vaikuttava Raisa Taurinka sanoo.  Antti Eintola / Yle
 Raisa Taurinka yritti tehdä kuukauden töitä, mutta palasi hetkeksi sairaslomalle.
 – Rakastan työtäni ja haluan tehdä sitä. Jos voimavarat ja jaksaminen ovat tätä luokkaa, pitää pysähtyä vähäksi aikaa. Koetan sitten taas tehdä töitä, kun niitä olisi.
 Voit keskustella aiheesta 5.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Koronan pitkä oireyhtymä on harvinainen pikkulapsilla – uuden lastensairaalan infektiolääkäri: Tapaukset laskettavissa yhden käden sormilla
 Korona iski rajusti nuoriin ja terveisiin huippu-urheilijoihin – kolme suomalaista kertoo pysäyttävät tarinansa kamppailusta jälkitautia vastaan

"Itku tuli taas" – Raisa Taurinka kertoo, kuinka vaikea pitkittyneeseen koronaan on saada apua pääkaupunkiseudun ulkopuolella


Summary: Sovellus on kehitetty Tampereen yliopiston johtamassa kansainvälisessä tutkimusprojektissa.

Lasten kaltoinkohtelun ja sen riskin tunnistamiseen on kehitetty uusi apuväline. Mobiilisovellus sopii sekä lasten vanhemmille että lapsiperhepalveluiden ammattilaisille.
 Sovellus esittää 28 väittämää perheen tilanteesta. Jos sovellus toteaa kaltoinkohtelun riskitekijöitä, se neuvoo ottamaan yhteyttä neuvolaan tai muuhun tukipalveluun.
 Sovellus on syntynyt Tampereen yliopiston johtamassa kansainvälisessä tutkimusprojektissa. EU-hankkeessa tehtiin myös terveydenhuollon ammattilaisille suunnattu koulutusohjelma.
 Hankkeessa oli mukana kuusi muuta eurooppalaista kumppania Iso-Britanniasta, Saksasta, Ranskasta, Italiasta ja Puolasta. Koulutusohjelma ja riskinarviointisovellus käännetään hankkeessa käytettäville kielille. Osapuolet pilotoivat tuloksia terveydenhuollon palveluissa ja muissa lapsiperhepalveluita tuottavissa organisaatioissa.
 Lisää Pirkanmaan uutisia  Ylen nettisivuilla  ja  Yle Areenassa . Kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Lasten kaltoinkohteluun koitetaan puuttua uudella välineellä: mobiilisovellus tunnistaa riskit


Summary: Teknologiateollisuuden toimitusjohtajan mukaan Suomi tarvitsee investointeja. Konkreettinen signaali suhdanteen jäähtymisestä on nyt saatu, arvioi Teknologiteollisuus.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Teknologiateollisuuden suhdannetilanne jatkuu myönteisenä, mutta alan yritysten tilauskertymä vuoden kolmannella neljänneksellä oli odotuksiin nähden pettymys. Tämä ilmenee Teknologiteollisuus ry:n tilauskanta- ja henkilöstötiedustelusta.
 Kyselyn mukaan teknologiateollisuuden yritykset Suomessa saivat uusia tilauksia heinä-syyskuussa euromääräisesti kuusi prosenttia vähemmän kuin edellisellä neljänneksellä. Yli puolet tiedusteluun vastanneista yrityksistä raportoi tilauskertymän supistumisesta. Silti tilauskertymä oli kolmannella kvartaalilla seitsemän prosenttia suurempi kuin vastaavaan aikaan viime vuonna.
 Teknologiateollisuus arvioi, että suomalaisen teknologiateollisuuden suhdannetilanne on kehittynyt samansuuntaisesti kuin Euroopassa ja maailmalla laajemminkin.
 – Teollisuuden näkymiä sumentavat etenkin vaikea raaka-aine- ja komponenttipula, kohonneet kustannukset sekä pula osaavasta työvoimasta. Kustannusten raju nousu voi johtaa myös yritysten kannattavuuden heikentymiseen, sanoo johtaja, pääekonomisti  Petteri Rautaporras  Teknologiateollisuudesta.
 Kyselyn perusteella tilauskannan arvo oli syyskuun lopussa viisi prosenttia suurempi kuin kesäkuun lopussa ja 16 prosenttia suurempi kuin viime vuoden syyskuussa. Telakoiden osuus tilauskannasta on edelleen suuri. Lisäksi tilauskantaa paisuttavat tällä hetkellä materiaalien ja komponenttien saatavuudesta johtuvat toimitusvaikeudet.
 "Tarvitaan lisäsatsauksia"
 Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja  Jaakko Hirvola  arvioi, että kasvukäyrän tasaantumista ei voi ohittaa olankohautuksella, vaikka taloudessa menee edelleen hyvin. Hän sanoo, ettei yksikään pysyvistä ongelmista ole ratkennut koronan jälkeisen nousukiidon aikana.
 – Suomi tarvitsee investointeja tutkimukseen ja kehitykseen sekä yhtä lailla koneisiin ja laitteisiin. Konkreettinen signaali suhdanteen jäähtymisestä on nyt saatu, ja talouskasvun hidastumisesta kertovat myös lukuisat pidemmän aikavälin ennusteet, Hirvola sanoo tiedotteessa.
 – Tarvitaan lisäsatsauksia TKI:hin (tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminta), jouhevia lupakäytänteitä ja toimintaympäristön kehittämistä kaikkinensa, jotta kaivatut investoinnit päätyisivät Suomeen eivätkä muualle. Uusille investoinneille on tilausta myös vihreän siirtymän vuoksi, ja suomalaisilla yrityksillä on paljon annettavaa.
 Hirvola pitääkin erittäin tärkeänä, että TKI-rahoitusta pohtiva parlamentaarinen työryhmä löytää pitkäjänteisen ratkaisun siitä, miten rahoitus saadaan tulevina vuosina nostettua tavoiteltuun 4 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
 Henkilöstömäärä kasvaa, työvoimapula pahenee
 Kyselystä selviää myös, että teknologiateollisuuden yritysten henkilöstömäärä Suomessa jatkoi kasvua vuoden kolmannella vuosineljänneksellä. Henkilöstöä oli syyskuun lopussa 319 000, joka on runsaat 2 000 henkilöä enemmän kuin kolme kuukautta aiemmin.
 Hirvola kiirehtii toimia, joilla vastataan lisääntyvään työvoimapulaan. Hänen mukaansa yritysten kasvua haittaava työvoimapula, yli seitsemän prosentin työttömyysaste, väestön ikääntyminen ja julkisen talouden velkaantuminen on mahdoton yhtälö.
 – Koska tähän havahdutaan ihan oikeasti? Työllisyystoimia tarvitaan kuumeisesti. Samaan aikaan on varmistettava osaajien ripeä saatavuus myös maan rajojen ulkopuolelta, sillä kotimaiset kädet eivät riitä.

Teknologiateollisuuden nousukiito tasaantui, uusien tilausten määrä ei yltänyt odotuksiin


Summary: Moni yläkouluikäinen tyttö kokee pikkukylän tarjoaman naisen roolin ahtaana ja rajoittavana.

Miltä tuntuisi elää nuoruutta kylässä, jossa samanikäisiä nuoria on vain yksi koululuokallinen? Entä jos rakastuminen kotikylän ihmiseen merkitsisi omista tulevaisuuden suunnitelmista luopumista?
 Mahdollisuudet seurustelukumppanin löytämiseen ovat hyvin erilaisia kaupungeissa kuin harvaanasutuilla alueilla. Pienissä kylissä on vähän nuoria ja hengailuun sopivia tapaamispaikkoja. Myös sukupuoliroolit voivat yhä olla ahtaat, eikä sukupuolen- ja seksuaalisuuden moninaisuudelle aina näytä olevan tilaa.
 Sadan eri puolilla Suomea asuvan nuoren elämää seuraava tutkimus on tuonut esiin alueellisia eroja nuorten elämänsuunnitelmissa. Tutkimuksen tähänastiset havainnot on koottu teokseen  Sata nuorta, sata polkua aikuisuuteen.
 Itä-Suomen yliopiston sosiologian yliopistonlehtorit  Päivi Armila  ja  Mari Käyhkö  tutkivat syrjäisen pikkukylän tyttöjen romanttisia suhteita. Nuoret itse kutsuivat kotikyläänsä Käpykyläksi, ja siksi myös tutkijat alkoivat käyttää sitä.
 Käpykylässä nuoria oli yksi koululuokallinen. Suurin osa nuorista oli tuntenut toisensa pikkulapsesta asti, eivätkä tytöt nähneet ikäisissään oman kylän pojissa seurustelumahdollisuuksia.
 Kaikki on vaan silleen, että on liian kavereita. Ei voi enää, että jos se menee pilalle sit se kaveruus.  tutkimukseen osallistunut tyttö
 Käpykylässä on tyttöjen mielestä juututtu jonkinlaiseen romanttisten suhteiden mahdottomuuden kierteeseen. Rakastuminen paikkakuntalaiseen poikaan tarkoittaisi todennäköisesti omien elämänsuunnitelmien, kuten opiskeluhaaveiden vaikeutumista.
 Ihastuminen tai rakastuminen oman kylän poikaan voisi siinä mielessä olla elämänkulullinen ansa.
 – Tytöt liittivät rakkauselämänsä asuinpaikkaansa. Heidän mielestään siinä paikassa ei voinut olla asioita, jotka kiinnittäisivät heidän liian tiukasti sinne, sanoo Päivi Armila.
 Siinä missä poikien tulevaisuudenvisioihin mahtuivat asuminen ja työskentely kotikylässä, suurimmalle osalle tytöistä ajatus tällaisesta tulevaisuudesta oli mahdoton.
 Tuntuu jotenkin, että pojilla ei ole niin paljon sellaisia haaveita, että ne ei haaveile silleen mistään. [...] Itsellä ainakin tosi paljon sellasia haaveita ja mitä odotan tulevaisuudelta ja sellaisia tavoitteita on kanssa.  tutkimukseen osallistunut tyttö
 Tyttöjen haluttomuudessa seurustella oman kylän poikien kanssa ei ole kyse vain poikien persoonasta tai viehätysvoimasta. Asenteet heijastavat laajemmin syrjäisissä asuinpaikoissa vallalla yhä olevia sukupuoliin liittyviä odotuksia ja rooleja.
 Vaikka tyttöjen lapsuusmuistoissa kylä hahmottuu hyvänä ja turvallisena asuinympäristönä, nuoruusikäisille tytöille se on käynyt rajoittavaksi, ahtaaksi ja visiottomaksi.
 – Jo peruskoulun lopulla tytöt katsoivat asuinpaikkaansa puutteiden kautta. Puuttui valinnanvaraa kumppaneista ja paikoista, joissa olisi voinut kohdata uusia ihmisiä. Kaupunki täyttyi heidän puheissaan suurista odotuksista, sanoo Mari Käyhkö.
 Monet tytöt toivat esiin, että kylässä oli vahva sosiaalinen kontrolli. Se kohdistui nimenomaan tyttöihin ja sitä harjoittivat toiset tytöt ja naiset. Tytöille ja naisille varattu rooli näytti heidän silmissään hyvin kapealta.
 – Kontrolli liittyi varsinkin seksuaaliseen suuntautumiseen ja seksiin liittyviin moraalisiin asioihin. Ahdasmielisyys ajoi osaltaan tyttöjä haaveilemaan muutosta kaupunkiin, joka ajateltiin vapaampana, Käyhkö sanoo.
 Pikkupaikkakunnan normatiivisessa ilmapiirissä sukupuoli- tai seksuaalivähemmistöihin kuuluvien voi olla vaikeaa tai mahdotonta tuoda toiveitaan julki ja löytää kumppania.
 Että kun mie puhun suoraan ja on ihan vaan just mitä on [niin juoruillaan ja kiusataan], no okei, näytän tältä, mul on lyhyet hiukset, mie oon kuulemma lesbo.  tutkimukseen osallistunut tyttö
 – Kylässä asui myös paljon keskenään sukua olevia ihmisiä. Jos siellä avaa jonkin oman salaisuutensa, niin sen avaa kerralla aika isolle joukolle, sanoo Päivi Armila.
 Muutto Käpykylästä oli tytöille elämäntavoite, johon liittyy suunnitelmia kouluttautumisesta, mielekkäästä työstä ja monipuolisesta vapaa-ajasta. Uusi paikka merkitsee uusia ihmisiä ja uutta tekemistä.
 Tässä suhteessa tutkimuksen tytöt ovat osa vanhaa ja kansainvälisestikin havaittua sukupuolittunutta muuttoliikettä, jossa nuoret naiset lähtevät pois reunakylistä kohti kaupunkeja ja niiden tarjoamia laajempia mahdollisuuksia.
 No se kaupunki siinä on, ja sitte voi tutustuu niihin uusiin tyyppeihin siellä. [...] Kyllä me [tytöt] kannustetaan aina toisiamme silleen, että lähe vaan sinne [kaupunkiin, pois], et kummiskin saat hyvän koulutuksen ja silleen.   tutkimukseen osallistunut tyttö
 Armilan ja Käyhkön tutkimus romanttisista suhteista on osa yhä käynnissä olevaa kymmenvuotista  Nuoret ajassa  -tutkimusta. Siinä seurataan sadan nuoren kasvua 15-vuotiaasta peruskoulun yhdeksäsluokkalaisesta 25-vuotiaaksi nuoreksi aikuiseksi.
 Tutkimuspaikkakuntia on viisi: Helsinki, Oulu, pienehkö kaupunki Länsi-Suomesta ja kaksi pientä paikkakuntaa Keski-Suomesta ja Itä-Suomesta. Pienimpien paikkakuntien nimiä ei kerrota osallistujien anonymiteetin takaamiseksi.
 Jutussa olevat nuorten kommentit ovat Nuorisotutkimusverkoston kirjasta Sata nuorta, sata polkua aikuisuuteen.
 Lue seuraavaksi:
 Lasten ja nuorten määrä laskee jopa ennakoitua rajummin – "Tulossa on väestötsunami, joka läpäisee kaikki koulutusasteet", sanoo kokenut aluetutkija
 Nuoret iloitsevat ajokorttiuudistuksesta, mutta tietävät vaarat – Okko Niemi, 17: "Rajoitus yöaikana ajosta voisi hillitä liikennekäyttäytymistä"
 Yhä useampi haluaa jäädä lapsettomaksi, silti Carl Marttila, 17, unelmoi perheestä – mutta ei vielä: "Jos on alle kolmekymppinen, on köyhä"

Käpykylän tytöt eivät halua rakastua oman kylän poikiin – Nuorisotutkimus valottaa alueellisten erojen vaikutusta elämänsuunnitelmiin