Summary: Eteläisessä Suomessa on mitattu perjantaina voimakkaita tuulia ja runsaita sateita. Viikonloppuna yöpakkasia on lähes koko maassa.

Suomen etelärannikkoa perjantaina koetellut myrsky alkaa olla pikkuhlijaa ohi, Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo.
 – Pahin myrsky alkaa olla ohi, mutta yö on vielä tuulinen. Huomiseksi tuuli vähän heikkenee, mutta sää pysyy yhä hyvin tuulisena, Kotakorpi arvioi.
 Myös myrskyn takia kohonnneet merivedet ovat alkaneet laskea. Merivesi kohosi tänään Helsingissä yli 90:n ja Haminassa jopa 145 senttimetrin korkeuteen.
 Etelärannikolla on tuullut puuskissa yli 30 metriä sekunnissa, ja keskituuli on ollut jopa 25 metriä sekunnissa.
 Vaikka myrsky laantuu tänään illan aikana, sateet jatkuvat ja sää kylmenee. Yöpakkasia esiintyy ensi yönä myös etelässä.
 Perjantain aikana runsaita sateita
 Viimeisen vuorokauden aikana on satanut hyvin runsaasti. Lännessä ja etelässä vettä on tullut yli 20, Raumalla jopa yli 40 millimetriä.
 – Voimakkaimmat sateet tulevat tällä hetkellä Pohjanmaalta Kainuuseen levittyvällä alueella lumena tai räntänä. Lumisempi sade on leviämässä etelää kohti, minkä takia Pirkanmaalle ja maan keskiosaan on illaksi varoituksia huonosta ajokelistä, Kotakorpi kertoo.
 Lämpötila laskee yöllä pakkaselle eteläistä Suomea myöten rannikoita lukuun ottamatta. Tiet ovat liukkaita myös etelässä.
 – Päijät-Hämeessä, Kanta-Hämeessä ja Etelä-Savossa voi tulla yöllä lunta ja räntää.
 Lauantaina sateet väistyvät suurelta osin. Räntä- ja vesisateita tulee enää vain etelässä ja idässä. Pohjoisesta virtaa kylmää ilmaa ja sunnuntaina sää kylmenee entisestään.
 – Ajokeli on viikonlopun aikana etelässäkin paikoin talvinen, mikä on syytä huomioida liikenteessä, Kotakorpi sanoo.
 Autorengasliitto suositteli  jo aiemmin tällä viikolla autoilijoita vaihtamaan talvirenkaat, sillä kesärenkaiden pito alkaa heiketä lämpötilan lähestyessä nollaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Syysmyrsky hiljalleen laantumassa: Kotkassa tuuli 33,3 metriä sekunnissa, ja Haminassa merivesi nousi 145 senttimetriä
 Tulvat katkaisivat tiet, veneet uhkasivat upota ja satama seisahtui – katso kuvat myrskyn pahiten jauhamalta rannikolta

Sateet jatkuvat viikonloppuna ja sää viilenee etelässä – ajokeli voi olla paikoin talvinen koko maassa


Summary: Ihmiset hakevat Tampereen kaupungin pop up -rokotuspisteiltä myös ensimmäisiä koronarokotuksia. Koronapassia veikataan yhdeksi syyksi rokotusintoon.

Tampereella pop up -koronarokotusten suosio on viime päivinä ollut kasvussa. Pisteiltä on haettu myös ensimmäisiä koronarokotteita, mitä osastonhoitaja  Kirsi Koivu  Tampereen kaupungilta pitää hyvänä asiana.
 Koivu uskoo, että yllättävän rokotusinnon taustalla on monia asioita. Esimerkiksi puhe sairaalahoitomäärien kasvusta ja rajoituksista voi vaikuttaa ihmisten ajatuksiin.
 – Olisiko koronapassi yksi syy? Koivu pohtii.
 Perjantaina rokotuspiste oli perustettu kauppakeskukseen Hervantaan.
 Sairaanhoitaja Eliina Hakala antoi rokotuksia Hervannassa. Matias Väänänen / Yle
 Paikalla oli myös kakkosrokotusta hakeva  Krista Hannula , joka on kotoisin Lohjalta. Hän tekee paljon töitä Tampereella, mikä on hankaloittanut ajan varaamista. Liikkuvalle ihmiselle pop up on Hannulan mielestä kätevä.
 – Tämä madaltaa kynnystä ylipäätään. Mikä syy ikinä onkaan, ettei saa aikaa varattua rokotukseen, niin kyllä nämä helpottavat todella paljon.
 Varsinkin nuoria halutaan tavoittaa
 Ilman ajanvarausta toimivilla rokotuspisteillä yritetään madaltaa etenkin nuorten aikuisten kynnystä hakeutua rokotuksiin, mutta pisteet ovat avoimia kaikille.
 Pop up -rokotukset alkoivat 7. syyskuuta Tampereella. Pisteitä on ollut esimerkiksi yliopistolla, jossa syntyi pitkiäkin jonoja rokotukseen. Syyskuun alun jälkeen erilaisilla väliaikaisilla rokotuspisteillä on annettu jo yli 2000 rokotetta.
 Myös Hervannan rokotuspisteelle kertyi jonoa. Matias Väänänen / Yle
 Tulevana lauantaina Tampereella kiertävä rokotusbussi pannaan parkkiin Hakametsän jäähallille. Rokotukseen pääsee Ilves–Kalpa -pelin ensimmäisellä erätauolla. Bussi kiertää lähiviikkoina myös kauppojen parkkipaikoilla.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustelu on auki 23. lokakuuta kello 23.00 asti.

Koronarokotus-pop up -pisteellä käynyt Krista Hannula: "Tämä oli superkätevä ja pelastus" – rokotteen hakijoita on nyt jonoksi asti


Summary: Huonolla ajokelillä onnettomuusriski liikenteessä voi kasvaa. Kokosimme ohjeet kolaritilanteessa toimimiseen.

Liikennevaroituksia on perjantaina ollut voimassa useissa maakunnissa eri puolilla Suomea.
 Sateiden ja liukkaiden kelien aikaan onnettomuuksia voi sattua tavallista herkemmin. Huonolla säällä autoilijoiden kannattaakin laskea ajonopeutta ja pitää huolta siitä, että talvirenkaat ovat tarvittaessa alla.
 Kokosimme ohjeet siihen, miten toimia, jos kolari silti sattuu.
 Liikenneturvan Marko Niemisen neuvot kolaripaikalle Varoita muuta liikennettä ja ehkäise lisävahingot. Laita hätävilkut päälle. Tee itsesi näkyväksi. Käytä heijastinta tai pue esimerkiksi heijastinliivi tai -takki. Soita uhreille apua hätäkeskuksesta 112. Vie varoituskolmio kauemmas kolaripaikasta. Kaupungissa kohtaan, jossa parhaiten varoittaa muita. Maantiellä 200–300 metrin päähän. Soita poliisille, jos se tuntuu vähänkin tarpeelliselta. Hätäkeskuksesta 112 saa yhteyden myös poliisiin.
 Poliisia ei aina tarvita
 Osapuolet voivat kolaripaikalla sopia asiasta keskenään, jos vauriot ovat pieniä eikä syyllisestä ole epäselvyyttä. Poliisi pitää kutsua kolaripaikalle aina, jos sattuu henkilövahinkoja.
 Poliisi kannattaa kutsua myös, jos onnettomuudessa on jotakin epäselvää, kuten epäily ylinopeudesta, rikkomuksesta tai päihteistä.
 Tätä mieltä on Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Marko Nieminen  Tampereelta. Hän sanoo, että poliisit pitää pyytää paikalle, jos vähänkin siltä tuntuu.
 Silloin kun poliisia ei tarvita, kannattaa varmistaa molempien osapuolten yhteystiedot. Lisäksi voi täyttää vakuutusyhtiön vahinkokaavakkeen, jos sellainen on.
 Nieminen kannustaa myös kameran tai kännykkäkameran käyttöön.
 – Kannattaa kuvata onnettomuusautot niin, että niiden vauriot ja rekisteritunnukset näkyvät. Myös kuljettajien ajokortit voi kuvata ja mikä ettei myös kuljettajat, Nieminen sanoo.
 Hän muistuttaa kuitenkin varovaisuudesta kuvatessa varsinkin jos joutuu näppäilemään liikenteen seassa.
 Risteyksissä kolisee eniten
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Marko Niemisen mukaan risteykset ovat pahimpia onnettomuuspaikkoja.
 – Risteysalueella on hirmuisen paljon kaikkea, mitä pitää ottaa huomioon. On liikennevaloja ja -merkkejä, pyöräilijöitä, jalankulkijoita ja autoja.
 Nieminen kertaa myös Liikenneturvan neuvon juuri tänä vuodenaikana: vaihda talvirenkaat ajoissa.
 Kolaritilanteen jälkiselvittelyyn voi joskus kulua hieman aikaa.
 – Välillä poliisin tutkinnat kestävät, siihen voi olla monia syitä. Tutkijan juttutilanne voi olla niin ruuhkainen, etteivät tutkinnat mene päivissä tai parissa viikossa, mutta kyllä nämä yleensä aika nopeasti selvitetään. Vakuutusyhtiöllä on sitten omat sääntönsä ja lain tuomat velvoitteet, kertoo rikoskomisario  Arto Partanen  Sisä-Suomen poliisilaitokselta.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka!

Kolari voi sattua syysmyrskyssä – toimi näin, jos pelti rytisee


Summary: EU on syyttänyt Valko-Venäjää ihmisten käyttämisestä painostukseen ja kutsunut ihmisten usuttamista rajalle hybridihyökkäykseksi.

EU:hun suuntautuva siirtolaisuus ja etenkin tilanne EU:n Valko-Venäjän vastaisilla rajoilla ovat esillä EU-johtajien huippukokouksessa tänään. Johtajat kokoontuivat Brysseliin perjantaina aamupäivällä.
 – Meidän pitää pohtia, millä tavalla vastaamme uudenlaisiin vaikuttamisen, hybridivaikuttamisen, keinoihin ja mikä on EU:n yhteinen reaktio näihin, pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi toimittajille saapuessaan kokoukseen.
 – Me emme voi olla sinisilmäisiä tämänkaltaiselle vaikuttamiselle.
 Valko-Venäjältä on saapunut tuhansia siirtolaisia naapurimaihin Latviaan, Liettuaan ja Puolaan viime kuukausina. Marin korosti sitä, että EU:n toimien tilanteen ratkaisemiseksi tulee noudattaa ihmisoikeuksia.
 "Ihmisiä kohdeltava asianmukaisesti"
 Luxemburgin pääministeri  Xavier Bettel  oli Sanna Marinin kanssa samoilla linjoilla ja peräänkuulutti siirtolaisten ja pakolaisten ihmisoikeuksien kunnioittamista.
 – Monet Euroopan maat eivät kohtele näitä ihmisiä asianmukaisesti. Olen varma, että tässä on parannettavaa, Bettel sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 – Emme voi vain riistää ihmisiltä heidän perusoikeuksiaan, oikeutta turvapaikkaan. Järjestäytyneen maahanmuuton täytyy olla mahdollista. Meidän on löydettävä tässä sopiva tasapaino, hän sanoi.
 "Meidän pitää puhua aidasta"
 Liettuan presidentti oli muuttoliikettä kohtaan tiukkasanaisempi.
 – Kukaan ei tiedä, mitä huomenna tapahtuu. Rajalla voi olla kolme, neljä tai viisi tuhatta siirtolaista, jotka yrittävät ylittää sen eri paikoista samanaikaisesti. Meidän pitää olla päättäväisiä, Liettuan presidentti  Gitanas Nausėda  sanoi.
 Hän syytti Valko-Venäjää muuttoliikkeen "aseistamisesta" EU:ta vastaan ja ihmisten työntämisestä unionin alueelle.
 – Meidän pitää puhua myös fyysisen aidan rakentamisesta. Se on erittäin tarpeellinen lyhyen aikavälin keinona, Nausėda sanoi.
 Niin Latvia, Liettua kuin Puolakin ovat jo kertoneet rakentavansa aitaa Valko-Venäjän vastaisille rajoilleen.
 De Croo korosti solidaarisuutta
 Belgian pääministeri  Alexander de Croo  korosti solidaarisuuden merkitystä muuttopaineen hoitamiseksi ja avuntarvitsijoiden auttamiseksi. EU:hun kohdistuu paineita myös Välimeren alueella.
 – Solidaarisuus kulkee molempiin suuntiin. Viesti eteläisille maille on selvä: vahvistakaa rajojanne ja me osoitamme solidaarisuutta teille suojellaksemme ulkorajojamme varoillamme.
 – Mutta solidaarisuuden täytyy kulkea myös toiseen suuntaan. Ei voi olla niin, että muutama maa tekee kaikkensa avuntarvitsijoiden hyväksi. Jotta tämä toimii EU:n tasolle, kaikkien pitää osoittaa solidaarisuutta.
 Turvapaikanhakijoita saapuu ylivoimaisesti eniten Etelä-Eurooppaan, ja EU:lta puuttuu järjestelmä jolla painetta jaettaisiin sovitusti eri jäsenmaihin.
 Lue lisää:
 Viro vahvistaa rajojaan Valko-Venäjän siirtolaiskriisin takia – Kenttäjohtaja: "Pohjoismaihin pyrkiviltä ihmissalakuljettajilta luulot pois"
 Jo toinen maa julisti poikkeustilan Valko-Venäjän vastaiselle rajalleen – Puola seurasi Latvian esimerkkiä ja sulki rajansa siirtolaisilta
 Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut ja kymmeniä afganistanilaisia on ollut viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla
 Toimittajaryhmä paljasti EU:n ulkorajoilla toimivat salaiset yksiköt, jotka käännyttävät  siirtolaisia väkivaltaisesti – maksajina toimivat EU:n kansalaiset

Marin Valko-Venäjältä tulevista siirtolaisista: "Emme voi olla sinisilmäisiä tällaiselle vaikuttamiselle" – EU-johtajat puivat muuttoliikettä huippukokouksessa


Summary: Koska koronalle altistuneet oppilaat on rajattava aiempaa tarkemmin, on jäljittäminen vaativampaa. Karanteeniin määrätään yhä useammin vain osa luokan oppilaista, ja hybridiopetuksen tarve kasvaa.

Pahimpien epidemia-alueiden kouluissa kärsitään edelleen koronan aiheuttamasta kuormituksesta. Koronan ilmaantuvuus on ollut parin viime viikon ajan hyvin korkea esimerkiksi Lahdessa.
 THL:n tuoreimpien ohjeiden mukaan karanteeniin määrätään yleensä vain oppilaat, jotka ovat olleet lähikontaktissa tartunnan saaneeseen. Jos yhdellä oppilaalla todetaan tartunta, koko luokkaa ei välttämättä tarvitse asettaa karanteeniin.
 Käytännön ansiosta entistä harvempi oppilas joutuu karanteeniin ja etäopetukseen koronalle altistumisen vuoksi. Samalla käy useammin niin, että oppilaita on yhtä aikaa etäopetuksessa ja lähiopetuksessa.
 Rajauksen vuoksi kouluissa on myös tehtävä aiempaa yksityiskohtaisempaa salapoliisityötä. Vastuualuejohtaja  Lassi Kilponen  Lahden kaupungilta kertoo, että koulujen henkilöstö ja varsinkin rehtorit ovat joutuneet tekemään jäljittämistyötä iltaisin sekä viikonloppuisin.
 Erityisopetusta luokassa ja netissä
 Lahtelaisessa Rakokiven alakoulussa koronatilanteen huononeminen on aiheuttanut poikkeuksellisen paljon vaikeuksia. Viime viikon maanantaina rehtori  Susanna Kulonen  kuuli, että yhdellä oppilaalla oli pitkästä aikaa todettu koronatartunta. Sittemmin tartuntoja todettiin lisää, yhteensä kahdeksan.
 Koululla on tehty päivittäin tuntikaupalla töitä sen eteen, että tieto kulkisi altistuneille. Alueen koronajäljitys ei ole pysynyt tahdissa mukana.
 – Altistuneet oppilaat ehtivät tulla kouluun, ennen kuin koronajäljitys ehtii asian päälle. Sitten on lisää altistuneita, jos siellä on joku saanut tartunnan. Opettajat samaan aikaan lähiopettavat, etäopettavat ja koronajäljittävät. Oppilaita siirtyy karanteeniin ja palaa karanteenista, Kulonen kuvailee pyöritystä.
 Opettajat joutuvat järjestämään opetusta samalla sekä koululla oleville että etäoppilaille. Tämä lisää työn kuormittavuutta. Erityisluokanopettaja  Mari Puustisen  erityistä tukea tarvitsevista oppilaista osa on luokassa, mutta osa karanteenissa.
 – Heidän ohjaamisensa tässä ohessa etänä on tosi vaikeaa, Puustinen sanoo.
 Lahden perusopetuksessa koronatartuntoja on todettu etenkin alaluokilla. Valtaosa nuorimmista koululaisista on rokottamattomia, koska koronarokotteen saavat vain 12-vuotiaat ja sitä vanhemmat. Tartuntojen lisääntyminen myös vaikeuttaa lasten koulunkäyntiä, jos he joutuvat sairastamaan tai olemaan altistumiskaranteenissa.
 Opettajalle selviää vasta aamulla, kuinka monta oppilasta on paikan päällä ja kuinka monta etäopetuksessa. Markku Lähdetluoma / Yle
 Lahden kaupungin vastuualuejohtaja Lassi Kilponen toivoo, että koronarokotteita päästäisiin antamaan myös alle 12-vuotiaille.
 Osa kouluista elää normaalia arkea
 Opettajien ammattijärjestön OAJ:n koulutuspolitiikan päällikkö  Jaakko Salo  kertoo, että koronaepidemia on kuormittanut tänä syksynä kouluja hyvin epätasaisesti eri puolilla Suomea. Monissa kouluissa eletään lähes normaalia arkea, paikoin rumba on yhä käynnissä.
 – Kokonaiskuvassa tilanne on tasoittunut verrattuna aikaisempaan puoleentoista vuoteen siinä mielessä, ettei poikkeusjärjestelyjä ole samassa laajuudessa kuin aikaisemmin. Kuitenkin alueellisesti yksittäisissä kouluissa tulee edelleen tilanteita, jossa opetusta joudutaan järjestämään poikkeuksellisin keinoin, Salo toteaa.
 Tuntien pitäminen samanaikaisesti kotona karanteenissa oleville ja normaalisti luokassa oleville oppilaille on ollut opettajien mukaan korona-aikana yksi kuormittavimmista järjestelyistä.
 – Opettajan pitää voida keskittyä joko lähiopetuksen antamiseen tai sitten etäopetuksen antamiseen. Samaan aikaan se on mahdotonta. Silloin siinä kärsii aina jompi kumpi tai molemmat osat ryhmästä.
 Tartunnanjäljityksen Salo arvioi lisäävän eniten rehtorien työtaakkaa, joskin pääosin jäljittäminen on ollut muiden kuin johdon tai opettajien kontolla eikä siten suurin murhe kouluissa.
 Palautumiseen tarvitaan resursseja pitkällä tähtäimellä
 OAJ ei ota kantaa karanteenikäytäntöihin mutta toivoo, että valtio ja kunnat pitäisivät edelleen huolta siitä, että kouluilla on resursseja toipua korona-ajasta.
 – Siinäkään mielessä pandemia ei ole missään nimessä ohi, että tämä aika ja poikkeusjärjestely ovat aiheuttaneet oppimis- ja hyvinvointivajeita. Opettajat kertovat oppilaiden rauhattomuudesta, ahdistuneisuudesta. Näitä on tarve korjailla useita vuosia tämän jälkeen, sanoo OAJ:n koulutuspolitiikan päällikkö Jaakko Salo.
 Salon mukaan lisäresurssien rahoitus pitäisi myös taata useammalle vuodelle, jotta palautuminen olisi mahdollista suunnitelmallisesti ja pitkäjännitteisesti.

Uudet ohjeet kuormittavat pahimpien epidemia-alueiden kouluja: "Opettajat lähiopettavat, etäopettavat ja koronajäljittävät samaan aikaan"


Summary: Intohimoisena perhokalastajana ja virtavesien ystävänä tunnettu näyttelijä haluaa elokuvaprojektilla kantaa kortensa kekoon lohen paremman tulevaisuuden puolesta.

Vannoutunut kalan ja luonnon puolestapuhuja, näyttelijä  Jasper Pääkkönen  on tekemässä kokopitkää dokumenttielokuvaa lohesta. Elokuvaa on kuvattu jo yli kaksi vuotta haastattelemalla esimerkiksi Kemijoen ja Iijoen varrella asuvia ihmisiä, jotka vielä muistavat patoamattoman joen.
 Pääkkönen haluaa tuoda suuren yleisön tietoon, miten suuri ja monipuolinen merkitys lohella on ollut pohjoisen elämään ja mitä on merkinnyt jokien patoaminen.
 – Pohjoisessakin Suomessa, mutta varsinkin etelässä ja Helsingin suunnalla, äärimmäisen harva ikäisistäni tai nuoremmista ymmärtää lainkaan mistä on kyse, kun puhutaan esimerkiksi Kemijoen patoamisesta ja sen aiheuttamasta traumasta alueen ihmisille.
 Lue lisää:
 Jasper Pääkkönen Kemijoen kalateistä: "Käsittämätön tilanne, että valtionyhtiö taistelee valtion asettamia tavoitteita vastaan"
 Kauna Kemijoen valjastajia kohtaan ei katoa, vaikka toivoa lohen paluusta on vielä – näin 4 miestä puhuu kuningaskalasta ja patoamisen jäljistä
 Jokiyhtiö peruutti kuvauksista viime hetkellä
 Pääkkönen kertoo, että haastattelujen kuvaukset jatkuvat edelleen. Tavoitteena on haastatella laajasti kaikkia toimijoita ja toiveena on saada myös voimayhtiöt kameran eteen.
 – Meillä oli jo lupaus haastattelusta Kemijoki Oy:ltä ja kuvausryhmään kuuluvat amerikkalaiset ehtivät jo tulla Suomeen, kun yhtiö viime tingassa perui haastattelun. Se oli valtava pettymys ja kummastuttaa kovasti.
 Pääkkönen toimii dokumentin käsikirjoittajana ja ohjaajana. Käsikirjoittamisessa on mukana myös lappilainen toimittaja  Tapani Niemi , joka on aiemmin tehnyt samasta aihepiiristä kuunnelmasarjan.
 Voit kuunnella Tapani Niemen sarjan Lohen surma Yle Areenasta:
 Jokisuulle rakennettu Isohaaran voimalaitos sulki lohen nousun Kemijokeen 1945. Antti Ullakko / Yle
 Tärkeä osa pohjoisen historiaa
 Niemi on niin ikään haastatellut kuunnelmaan jokivartisia, mutta Pääkkönen pitää tärkeänä tallentaa ihmisten muistot ja tunnot myös videoihin ja liikkuvaan kuvaan. Tällaista kuva- ja äänimateriaalia on Pääkkösen mukaan tallennettuna hyvin vähän.
 – Tämä on tärkeä osa pohjoisen historiaa.
 Pääkkönen kertoo havahtuneensa Suomen virtavesien ja vaelluskalakantojen huonoon tilanteeseen vuosituhannen vaihteessa.
 – Olen kasvanut vapa kädessä ja minun intohimoni ovat kala, kalastus, virtaavat vedet. Kyllä tämä dokumentin tekeminen on vilpitön halu kantaa oma korsi kekoon. Toiveena on, että kalakannat, virtavedet, joet ja kosket voisivat paremmin kuin nyt ja jälkipolvillekin jäisi luontoa, josta nauttia.
 Teattereihin runsaan vuoden kuluttua?
 Lohi-elokuva sai viikko sitten Suomen elokuvasäätiöltä 10 000 euron kehittämistuen, joka turvaa käsikirjoittamisvaihetta.
 Dokumentille haetaan Pääkkösen mukaan Suomen elokuvasäätiön tuotantotukea myöhemmin ja myös lisärahoittajia etsitään. Dokumentin kustannukset nousevat satoihintuhansiin euroihin.
 Tähän mennessä rahoitusta on saatu paitsi Pääkkösen omasta lompakosta, myös yhdysvaltalaiselta urheiluvaateyritykseltä Patagonialta, joka tukee monia ympäristöhankkeita.
 Jos kuvaukset saadaan purkkiin ensi kesänä, elokuva voisi Pääkkösen mukaan olla valmis teatterilevitykseen talvella talvella 2022–2023.
 Lohi-dokumentin tuottavat  Aku Louhimies  ja  Andrei Alén .
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua lohikeskusteluun  Yle Tunnuksella  22.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Jasper Pääkkönen lahjoitti merkittävän summan lohijoelle – nyt hän saapui katsomaan, mitä rahalla saatiin: "On melkein vaikea löytää sanoja"

"Harva Helsingissä tietää, millainen trauma se on" – Jasper Pääkkönen tekee elokuvan pohjoisen lohijokien patoamisesta ja lohen tuhosta


Summary: Kotkan satamassa on kaatunut kontteja voimakkaan tuulen vuoksi. Joidenkin satamatöiden tekeminen ei tällä hetkellä ole turvallista.

Voimakas ja puuskainen myrskytuuli haittaa Kotkan sataman toimintaa, logistiikkayritys  Steveco tiedottaa .
 Tuuli yltyy itäisellä Suomenlahdella. Kotkan Haapasaaressa on mitattu Suomenlahden tämän syysmyrskyn voimakkain tuulenpuuska: 33,3 metriä sekunnissa.
 Tuuli on niin voimakasta, että joidenkin Kotkan sataman nosturien ja lukkien tuulirajat ylittyvät. Niitä ei voi toistaiseksi käyttää, ja tilanteen odotetaan jatkuvan jopa iltaan asti. Osassa satamaa toimintaa voidaan jatkaa normaalisti.
 Tuuli on tehnyt tuhojaan satamassa muutenkin. Twitterissä  on julkaistu kuvia , joissa sataman kontit ovat kaatuneet toistensa päältä tuulen voimasta.
 Twitterissä on kommentoitu näkyä paljon. Eräs kommentoija toivoo, että kukaan ei ole konttien kohdalla, kun ne kaatuvat.
 Haminan-Kotkan sataman toimitusjohtaja  Kimmo Naski  kertoo, että konttien kaatuminen ei ole mitenkään harvinaista. Hän oli aamupäivään mennessä kuullut kahdesta kaatuneesta kontista.
 Lue lisää:   Myrsky riehuu Kymenlaaksossa – sähkökatkoja yli 3000 kotitaloudessa, Kotkan ja Haminan välinen bussimatka pitenee tulvan takia

Kotkassa on mitattu syysmyrskyn voimakkain tuulenpuuska – satamassa kontit kaatuilevat, eikä töiden tekeminen ole turvallista


Summary: Pääministerin virka-asunnon yksityistilaisuuksia koskee ohje, jonka mukaan tilaisuuksista on sovittava valtioneuvoston kanslian valmiusyksikön kanssa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtioneuvoston turvallisuusjohtajan mukaan päämininisteri  Sanna Marinin  (sd.) yksityistilaisuuksiin Kesärannassa ei ole liittynyt turvallisuusriskejä.
 Turvallisuusjohtaja  Ahti Kurvinen  sanoo Ylelle, että pääministeri on noudattanut virka-asuntoa koskevia ohjeita. Ohjeiden mukaan yksityistilaisuuksista on aina sovittava valtioneuvoston kanslian valmiusyksikön kanssa.
 Kerromme kohta lisää asiasta.
 Yle kertoi torstaina , kuinka pääministeri Sanna Marin oli syyskuussa seurueineen ollut musiikkikeikalla ja tapahtuman päätyttyä koonnut artisteista, näiden ystävistä ja tutun tutuista joukon, joka oli yöllä kahden aikaan lähtenyt jatkoille Kesärantaan pääministerin virka-asunnolle viidellä tilataksilla.
 Vieraiden henkilötietoja ei tarkistettu Kesärannan portilla. Mukana oli 20–30 henkilöä.
 Juhlien jatkuttua Kesärannassa jonkin aikaa pääministeri oli äkisti kehottanut vieraitaan lähtemään.
 Pääministerin  virka-asuntoa koskevien ohjeiden  mukaan virka-asunnossa ja Kesärannan tiloissa voi järjestää yksityisiä tilaisuuksia, kuten syntymäpäiviä ja muita perheen tavanomaiseen elämään liittyviä tilaisuuksia.
 – Yksityistilaisuuksien turvallisuusjärjestelyistä on sovittava aina valtioneuvoston kanslian valmiusyksikön kanssa, ohjeessa kehotetaan.
 Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) arvioi perjantaina Sanna Mariiniin liittyvää uutisointia viestipalvelu Twitterissä.
 – Jos päättäjä ei tuo esille omaa persoonaansa, hän on tylsä ja etäinen. Jos hän tuo sitä esille, saa yhtäkkiä lukea mitä oudoimpia analyysejä luonteestaan, Andersson kirjoittaa.
 Voit keskustella jutun sisällöstä lauantaihin 23.10. 2021 kello 23 saakka. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Analyysi: Sanna Marin muuttui – demarilähteet kertovat Ylelle kohdanneensa koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin

Valtioneuvoston turvallisuusjohtaja: Kesärannassa ei ole ollut turvallisuusriskejä, pääministeri on toiminut virka-asunnon ohjeiden mukaan


Summary: Kyse oli kahdesta yksityishenkilöön kohdistuneesta kommentista, jotka ylittivät oikeuden mukaan selkeästi hyväksyttävän rajan.

Kokkolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja kuntaministerin erityisavustaja  Tiina Isotalus  on tuomittu kahdesta kunnianloukkauksesta 780 euron sakkorangaistuksen.
 Lisäksi hän joutuu maksamaan asianomistajalle kärsimyskorvausta 1 500 euroa ja korvaamaan tämän 760 euron oikeudenkäyntikulut.
 Tapausta puitiin Pohjanmaan käräjäoikeudessa Kokkolassa perjantaina.
 Lue myös :  Kokkolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja käräjillä epäillystä kunnianloukkauksesta – yksityishenkilö vaatii Tiina Isotalukselta 1 500 euron korvauksia henkisestä kärsimyksestä
 Isotalus kommentoi heinäkuussa 2019 Yle Kokkolan Facebook-sivulla jaettua uutista Kokkolan keskustan kiistellystä tonttiasiasta ja viittasi kommentissaan myös asianomistajan, terveydentilaan. Kommentti poistettiin myöhemmin.
 Toisen kommentin Isotalus kirjoitti erään yksityishenkilön Facebook-jakoon, myös siinä oli viittaus asianomistajan terveydentilaan. Tämäkin kommentti poistettiin.
 Asianomistaja pitää toimintaa maalittamisena ja korosti, ettei ole julkisuuden henkilö.
 Isotalus myönsi kirjoittaneensa kommentit ja kuvasi niitä harkitsemattomiksi. Hän kuitenkin kiisti kunnianloukkauksen ja katsoo, että syytteet on hylättävä, koska kommentit on jo poistettu sosiaalisesta mediasta.
 Käräjäoikeuden mukaan vastaajan on täytynyt ymmärtää, että hän loukkaa kirjoituksillaan asianomistajan kunniaa ja varsin todennäköisesti aiheuttaa halveksuntaa tätä kohtaan.
 Tahallisuuteen taas riittää se, että halvennetuksi tulemista voi pitää todennäköisenä seurauksena, vaikka se ei olisi teon tarkoitus.
 Tahallisuutta ei myöskään oikeuden mukaan poista se, että kirjoitukset ovat liittyneet paikallisesti merkittävien asioiden käsittelyyn. Kyseiset kirjoitukset ovat oikeuden mukaan selkeästi ylittäneet hyväksyttävän rajan, joten tekoja on pidettävä tahallisina.
 Käräjäoikeuden mukaan tekoja ei voi pitää vähäisinä, sillä ne on kirjoitettu sivuille, joilta ne voi lukea laajasti. Sisältö taas on ollut erittäin loukkaavaa asianomistajan kannalta.
 Oikeus muistutti kuitenkin, että vastaaja on kirjoittanut ne yksityishenkilönä.
 Syyttäjä jätti asiassa aikanaan syytteen nostamatta, mutta asianomistaja käytti oikeuttaan nostaa syyte itse. Aluesyyttäjä perusteli päätöstään sillä, että kunnianloukkausta on kokonaisuutena arvostellen pidettävä vähäisenä, kun arvioidaan sen aiheuttamaa haittaa.
 Uutinen täydentyy.

Kokkolan valtuuston puheenjohtajalle sakkoja kahdesta kunnianloukkauksesta – oikeuden mukaan Facebook-kommenttien sisältö oli erittäin loukkaavaa


Summary: Sadonkorjuujuhlaa eli kekriä juhlistetaan jälleen Kajaanijoen varressa marraskuussa. Lähes 20 vuoden ajan perinteenä on ollut polttaa kekripukki kelluvalla lautalla. Lokakuun lopussa pukkia rakennetaan Sotkamossa.

Kajaanissa on viimeisen lähes 20 vuoden ajan ollut perinteenä polttaa oljista, heinästä tai risuista valmistettu kekripukki. Pukki on säilynyt joka vuosi ehjänä polttoon asti.
 Sotkamolainen luomutilayrittäjä  Jouko Sormunen  on ollut valmistamassa kekripukkia lähes joka kerta 18 vuoden ajan. Niin myös tällä kertaa. Kekripukin valmistusmateriaali vaihtelee lähes vuosittain, sillä yhteen raaka-aineeseen ei Sormusen mukaan voi ripustautua. Esimerkiksi viljan puinnista yli jäävät oljet eivät ole olleet pääraaka-aineena aikoihin.
 – Viljan viljely vähenee koko ajan näillä korkeuksilla, niin ei voi ajatella, että olkia riittäisi kekripukin valmistukseen, Sormunen sanoo.
 Mikä on kekri? Historiallisesti kekri on sadonkorjuun valmistumisen ja työvuoden päätöksen juhla. Kekrin juuret ovat vuosituhansia vanhassa eurooppalaisessa maatalousperinteessä. Juhlimiseen kuului sadosta nauttiminen, pukeutuminen ja tulevan satokauden ennustaminen. Nykyisin kekriä vietetään muun muassa lähiruokamarkkinoiden, rock-konserttien ja tulijuhlien muodossa. Lähde: Talonpoikaiskulttuurisäätiö
 Tänä vuonna kekripukki saa hahmonsa pääasiallisesti apilaheinästä, sillä sitä on ollut tarjolla runsaasti. Kaiken kaikkiaan apilaa on rakennustarpeiksi varattu noin 24 kuutiometriä. Lisäksi, mikäli apilaa ei ole riittävästi, on Sormunen varannut vielä jonkin verran kuivaa heinää.
 Katso kuinka kekripukki valmistuu kello 11.45 alkaen jutun pääkuvan videolta. Toimittaja Joni Takalo on paikalla kantamassa kortensa kekoon.
 Tänä vuonna kekripukin talkoissa on mukana myös  Jasper Keus . Hän on päätynyt rakentamaan pukkia Joensuusta asti.
 – Kekri on nykypäivänä mulle tärkeä asia. Vietän sitä perinteekkäästi, syön vatsan täyteen ja laitan kokon palamaan, Keus kertoo.
 Pukki vaatii tekijöiden mukaan reilusti työtunteja. Silti kekripukin polttaminen ei tunnu pahalta. Polttaminen on osa suunnitelmaa rakentamisen alusta asti.
 Jouko Sormunen kertoo, että 15 pukin jälkeen hän miettii lopettamista. Aikanaan hän oppi taidon rakentamalla pieniä olkipukkeja, kun joku pyysi häntä tekemään kekripukin.
 – Minä tyhmänä lupauduin ja sillä tiellä ollaan vieläkin. Toivoisin, että työlle löytyisi jatkajia. Kun olen tämän oppinut, ei voi enää kehittyä.
 Talkootöillä valmistuva pukki kokee perinteisesti tulisen kohtalonsa Kajaanijoessa. Tänä vuonna kohtalonpäivä on kuudes marraskuuta. Silloin tämänkin, tähän asti korkeimman kekripukin kohtalo on nousta savuna ilmaan kekriä juhlistavan ihmisjoukon sitä katsellessa.
 Lue lisää:
 Valtava kekripukki poltettiin Kajaanissa jo 18. kerran – katso video
 Nelimetrinen kekripukki suihkusi tulta ilmaan Kajaanissa, näin kekriperinne toi valoa pimeyteen

Sotkamolaismies kokoaa valtavaa kekripukkia heinästä, jotta se voidaan polttaa perinteiden mukaisesti – seuraa rakennusurakkaa suorana kello 11.45


Summary: Kaikki huoltamoyrittäjät eivät selvinneet jaloilleen. Osa jatkaa yhä pitkää oikeustaistelua. Laskuja on tullut myös monelle jo eläkkeelle jääneelle ja huoltoasemansa myyneelle.

Viime keväänä 276 huoltoasemayritystä tai henkilöyhtiötä sai kylmäävän tiedon.
 Vakuutusoikeus  käänsi takkinsa  ja pyörsi vuoden 2015 ratkaisunsa päälaelleen: ensin se vapautti yrittäjät lisämaksuista, mutta lopulta yrittäjät joutuivatkin maksajiksi. Vakuutusoikeus katsoi, että liikennepalvelualojen eläkekassan Viabekin osakkaiden on maksettava yhteensä yli 13 miljoonaa euroa plus viivästyskorot konkurssipesälle.
 Tampereella sijaitsevan Aitolahden Teboilin yrittäjä  Marjo Palander  sai 76 000 euron suuruisen laskun. Summa on keskiluokkaa. Useat saivat yli sadantuhannen euron laskun. Suurin lasku lähentelee puolta miljoonaa.
 Vaikka konkurssivyyhdin jälkipyykki on vellonut pitkään Palander ei ollut varautunut menetykseen.
 – Minulla oli ollut koko ajan tunne, että ei oikeuslaitos voi toimia näin.
 Lisälasku romutti haaveen huolettomuudesta
 Yrittäjän oikeustaju on kovilla, sillä Viabekin konkurssiin suistanut ulkomainen sijoitus kotiutui lopulta voitollisena konkurssipesälle, mutta sitä ei luettu osakkaiden hyväksi.
 Lakipykälien mukaisesti selvitystilan julistamishetken tase jäi voimaan. Siinä oli 13,5 miljoonan vakavaraisuusvaje, jonka maksajiksi konkurssipesä pani kassan osakkaat.
 Viabekin osakkaat riitauttivat asian ja aluksi näytti siltä, että he voittavat. Vakuutusoikeus vapautti heidät lisämaksuista, mutta konkurssipesä vei asian uudelleen vakuutusoikeuteen muotovirheeseen vedoten.
 Noin viisi vuotta kestänyt uusi käsittely tuotti päinvastaisen ratkaisun. Tämä käynnisti perinnän. Nyt maksujen takaraja on jo ohi.

 Aitolahden huoltamoa 42 vuotta pyörittänyt Marjo Palander selvisi lisämaksusta myymällä sijoituksiaan, jotka olivat hänen vanhuuden turvansa. 74-vuotias sutkauttaa, että nyt hän jatkaa yrittäjänä satavuotiaaksi asti.
 – Kyllä työnteko olisi helpompaa, jos ei olisi rahahuolia ja olisi käyttöpääomaa, Palander sanoo.
 Hän pitää itseään silti onnekkaana, koska putosi jaloilleen. Hän on suruissaan siitä, että monen kollegan elämäntyö on valunut hukkaan.
 Kivien kääntely jatkuu
 Alan etujärjestö Liikennekauppiaat ry ei tiedä tarkalleen, kuinka moni yrittäjä on joutunut velkasaneeraukseen tai selvitystilaan Viabek-karhujen vuoksi. Liiton toimitusjohtaja  Jari Salonen  kertoo, että ahdinkoon joutuneet yritykset eivät mielellään julista epäonneaan.
 Lisälaskut tulivat pahaan saumaan, sillä huoltamoyrittäjät olivat jo valmiiksi koronarajoitusten uuvuttamia.
 – On se on niin karmea paikka, että sitä ei toivo kenellekään, Salonen toteaa.
 Liikennepalvelukauppiaat ry:n toimitusjohtaja Jari Salonen toivoo, että Vakuutusoikeus noudattaa perinteistä  tuomarin ohjetta, joka kuuluu: "mikäli tuomio vaikuttaa täysin kohtuuttomalta, niin se ei voi olla oikeuskaan"

.  Matias Väänänen / Yle
 Yrittäjät kääntävät kaikki kivet, jotta tappio kääntyisi vielä voitoksi. He hakivat kesällä korkeimmalta hallinto-oikeudelta (KHO) vakuutusoikeuden päätöksen purkua, mutta KHO hylkäsi purkuhakemuksen osittain ja jätti sen osittain tutkimatta, koska se ei kuulunut sen toimivaltaan
 Uusin yritys on vakuutusoikeudelle tehty hakemus sen oman päätöksen poistamiseksi. Seuraava etappi ovat Euroopan tuomioistuimet.
 Liikennepalvelukauppiaat ry:n selostus monipolvisesta ja pitkästä Viabek-riidasta löytyy liiton lehden  numerosta . Artikkelissa on kuvattu aikajanalla kaikki vyyhtiin liittyvät tapahtumat.
 Toistakin taistelukirvestä hiotaan
 Viabek-vyyhdin laskuja on tullut myös monelle jo eläkkeelle jääneelle ja huoltoasemansa myyneelle ihmisille.
 Yksi heistä on  Lauri Lepistö.  Hän aloitti vuonna 1965 Tampereen Lielahden Teboil-yrittäjänä ja siirtyi 1996 Sammonkadun aseman yrittäjäksi. Hän isännöi sitä aina vuoteen 2011 asti.
 Veteraanikauppias Lauri Lepistö katselee kuva-albumia, johon on koottu muistoja hänen 56 vuotta kestäneeltä huoltamoyrittäjäuralta. Outi Parikka/ Yle
 Lauri Lepistö sai vajaan 90 000 euron laskun, josta noin 20 000 euroa oli korkoa. Korkolaskuri on raksuttanut aina vuodesta 2016 lähtien. Veteraaniyrittäjä vältti asunnon myynnin pankin maksujärjestelyillä.
 Hän on mukana joukossa, joka valmistelee oikeusasiamiehelle valitusta. He katsovat, että eläkekassa kärsi valvovan viranomaisen mielivallasta. Heidän mukaan Viabekin konkurssin aiheutti se, että valvova viranomainen muutti yks kaks näkemyksensä ulkomaisen sijoituksen suojauksen riittävyydestä.
 – Tätä seikkaa ei ole vielä käsitelty lainkaan. Voiko valvova viranomainen kääntää näin kelkkansa? Lepistö pohtii.
 Häntä, kuten kaikkia osallisia, piinaa kysymys: miksi konkurssipesän osakkailla maksatetaan sellaista vajetta, jota ei oikeasti syntynyt. Sijoitus kun kotiutui lopulta voitollisena.
 Lepistö istui Viabek-kassan hallituksessa kaikkiaan 30 vuotta ja toimi 15 vuotta sen puheenjohtajana. Hän ei ollut enää luottamustehtävässä, kun Viabek teki kohtalokkaan ulkomaisen pääomasijoituksen vuonna 2007.
 Lauri Lepistön valokuva-albumista löytyy paljon muistoja pitkältä kauppiasuralta. Tässä hän tankkaa asiakkaan autoa  Tampereen Sammonkadun huoltamolla.  Outi Parikka/ Yle
 Veteraaniyrittäjää ihmetyttää myös se, miksi Vammalan eläkekassan konkurssissa osakkaita ei pantu maksajiksi, kuten tehtiin Viabekin tapauksessa.
 – Me olemme eriarvoisessa asemassa kuin tämä eläkekassa, joka meni aikaisemmin konkurssiin toimitusjohtajan kavallettua rahoja, Lepistö muistelee.
 Myös vakuutusoikeudelle tehdyssä valituksessa vedotaan Vammalan eläkekassan esimerkkiin.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka!
 Lue myös:
 Bensakauppiaiden eläkekassan konkurssivyyhdistä sittenkin jättilasku osakkaille – Liiton puheenjohtaja: "Tämä on oikeusmurha"

Huoltamoyrittäjä Marjo Palander joutui myymään vanhuuden turvaksi säästetyt sijoitukset selvitäkseen eläkekassan jälkipyykistä – "Ei oikeuslaitos voi toimia näin"


Summary: Metsänvartijat samoavat vuoristoalueita ja etsivät isopandojen elinalueita. Kännykkäsovellukseen tallennetaan kaikki elonmerkit kakasta tassunjälkiin.

Metsänvartija  Zhang Dengping  jäljittää harvinaisia isopandoja teknologian avulla Lounais-Kiinan Sichuanin maakunnan bambumetsissä.
 Zhang ei ole törmännyt metsässä kymmenen työvuotensa aikana kertaakaan erakkomaiseen mustavalkoiseen karhuun, mutta huomaa jäljistä, että niitä on enemmän kuin ennen.
 – Alkuvuosina näimme harvoin isopandan kakkaa. Viime vuosina olemme nähneet niitä yhä useammin, Zhang kertoo.
 Isopanda oli vuosikymmeniä Maailman luonnonsäätiön WWF:n uhanalaiseksi listaama eläin, mutta lajin määrä on kasvanut yli 1 800:aan. Isopanda luokitellaan nyt vaarantuneeksi eläimeksi. Luonnossa elävien pandojen määrä on noussut 40 vuoden aikana yli 700 yksilöllä. Lisäksi tarhoissa on yli 600 jättiläispandaa.
 – Se johtuu meidän metsänvartijoiden kovasta työstä, Zhang sanoo ylpeänä.
 Metsänvartija Zhang Dengping sanoo teknologian helpottavan työtään. Hän etsii pandan ja muiden harvinaisten eläinten ja kasvien jälkiä vaikeakulkuisilla vuoristoseuduilla, joihin kännykkäsignaali ei yllä. Siksi apuna ovat muun muassa satelliitit. Kirsi Crowley / Yle
 Pandan kakka ja tassunjäljet tallennetaan sovellukseen
 Kiinan isopandojen kotimetsät ulottuvat kolmen maakunnan vuoristoalueille lounaisessa Kiinassa. Suurin osa isopandoista asuu Sichuanissa. Vaikka laji ei ole enää uhanalainen, sen suojelua on vahvistettu.
 Zhangin tärkein apuväline nykyisin on älypuhelin.
 – Partiointireittimme näkyvät kännykässä. Kun löydämme pandan kakkaa tai tassun jälkiä vuorilla, merkitsemme ne sovellukseen yhdessä leveys- ja pituusasteiden ja maanpinnan korkeuden kanssa, Zhang kertoo.
 Tutkijat tallentavat tiedot myös näkemistään harvinaisista kasveista.
 Dujiangyanin Panda Valley -keskuksessa tutkitaan ja hoidetaan tarhapandoja Lounais-Kiinan Sichuanissa. Kirsi Crowley / Yle
 Jättiläispandojen kotialue vastaa kahta kolmasosaa Lapista
 Dujiangyanin alue kuuluu Jättiläispandan kansallispuistoksi nimettyyn alueeseen. Se käsittää suurimman osan isopandojen kotiseudusta ja on pinta-alaltaan yhtä suuri kuin kaksi kolmasosaa Lapista. Kiina kertoi rauhoitetun alueen perustamisesta Kunmingin biodiversiteettikokouksessa lokakuussa.
 Aluetta suojellaan nyt teknologian avulla.
 – Korkeammalla alueella on infrapunakameroita. Täällä alhaalla on tavallisia valvontakameroita. Teknologia on helpottanut työtämme. Voimme katsella eläinten metsästyskäyttäytymistä myös tarkkailuasemiltamme tietokoneella, Zhang kertoo.
 Metsänvartijan työ on yksinäistä ja joskus myös vaarallista. Siksi vartijat liikkuvat yleensä pareittain. Kännykkäsignaali ei yllä vuorille, joten satelliittiyhteys on osa toimintaa.
 Kiinan teknologiajättiyhtiö Huawei on kehittänyt alustan, jolle tieto pandametsistä kerätään. Sen edustajan mukaan tieto esimerkiksi metsäpaloista saadaan lähes reaaliajassa.
 – Algoritmi tunnistaa kuvista heti, kun siellä on savua tai tulta, sanoo Huawein Sichuanin toimiston teollisuusratkaisujen asiantuntija  Zhao Jian .
 Isopanda mutustelee bambunkorsia Dujiangyanin Panda Valley -keskuksessa. Kiinassa on reilut 600 tarhapandaa. Kun eläimet ovat tottuneet ihmisiin, niiden niiden palauttaminen luontoon on haasteellista. Kirsi Crowley / Yle
 Tiettömillä vuoristoseuduilla patikoi 140 000 metsänvartijaa
 Toistaiseksi metsissä on vasta satoja kameroita. Professori  Ran Jianghong  Sichuanin yliopiston biotieteen laitokselta on kartoittanut metsissä isopandapopulaatiota. Tällä hetkellä eläinten kartoitus syrjäisissä, tiettömissä vuoristoissa on 140 000 metsänvartijan tehtävä. Professori Ran toivoo entistä enemmän teknologiaa, joilla voidaan tarkkailla isopandojen määrää ja lisääntymistä.
 – Toivomme, että uuden teknologian avulla meidän ei tarvitse turvautua vain ihmisiin löytääksemme pandat vuorilla. On paljon paikkoja, jonne ihmiset eivät pääse. Pandojen löytäminen on vaikeinta työtä, sanoo professori Ran.
 Iso haaste on myös tarhapandojen sopeuttaminen takaisin luontoon. Ihmisen apuun tottunut jättiläispanda ei tutkijoiden mukaan sopeudu helposti elämään itsenäisesti.
 Metsänvartija Zhang viihtyy työssään. Hän vaihtoi viljelijän työn metsänvartijan hommiin tienatakseen paremmin. Nyt itse luonto vetää häntä puoleensa. Bambua syövän isopandan metsät ovat koti myös monelle muulle harvinaiselle eläimelle ja kasville.
 – Tämä paikka on tärkeä. Suojelemme luonnon monimuotoisuutta, Zhang sanoo.
 Lue myös :
 Ranskassa kuukausi sitten syntyneet pandakaksoset kasvavat hyvää tahtia: "Ne eivät enää ole kuin karvattomia katkarapuja"
 BBC: Kiina poisti jättiläispandan uhanalaisten lajien listalta – luonnossa elävien pandojen määrä ylitti 1800 yksilön rajan
 Pandanpentu teki sen, mikä on ihmiselle mahdotonta: sai washingtonilaiset kerrankin yhteisen asian taakse
 Kiinan imagonrakennus nielee paljon rahaa ja pehmeä voima ulottuu opiskelijoista pandoihin – länsimaita on kuitenkin vaikea hurmata

Kiinan pandametsiin tuodaan kameroita ja valvontatekniikkaa etsimään erakkomaista eläintä


Summary: Lounais-Suomen poliisi kertoo, että virkavalta tapaa ajoittain itse rakennettuja tai tuunattuja menopelejä. Tuunaaminen ei rajaudu vain mopoihin, vaan yhä useammin myös sähköpotkulautoja ja sähköpyöriä muunnellaan.

Poliisi pysäytti tällä viikolla Varsinais-Suomen alueella kuljettajan, joka liikkui itse rakennetulla viritetyllä sähköpotkulaudalla.
 Kuljettaja kiinnitti poliisipartion huomion, koska ajoi päin punaisia liikennevaloja ja kiihdytti 45 kilometrin tuntinopeuteen ennen kuin poliisi sai pysäytettyä kuljettajan. Lounais-Suomen poliisi kertoo asiasta  Facebookissa .
 – Kuljettaja sai 14 päiväsakkoa punaisia liikennevaloja päin ajamisesta sekä muutoskatsastamattomuudesta, poliisi kertoo Facebookissa.
 Poliisin mukaan sähköpyörien ja sähköpotkulautojen tuunaus, viritys ja jopa itse rakentaminen on yleistynyt. Aikaisemmin virittäminen koski ennemminkin mopoja. Viritettyjä sähköpotkulautoja ja sähköpyöriä poliisi tapaa liikenteessä ajoittain.
 – On kunnioitettavaa, että skuuttaajien mekaniikka- ja rakentelutaidot ovat kunnossa, mutta huomion pitää aina ja joka tilanteessa olla ensisijaisesti kulkupelin turvallisuudessa ja sen lainmukaisuudessa. Sähköpotkulautojen ja muiden vekottimien tuunaamiseen liittyy paljon vaaroja ja epäselvyyksiä, muistuttaa poliisi tekstissään.
 Poliisi muistuttaa esimerkiksi, että sähköpotkulaudan maksiminopeus on 25 kilometriä tunnissa, muuten kulkupeli luokitellaan joko mopoksi tai moottoripyöräksi, jotka tulee rekisteröidä. Niiden ajaminen vaatii myös vähintään kevytmoottoripyörän ajokortin. Lisäksi yli 25 kilometrin tuntivauhti sähköpotkulaudalla muun liikenteen seassa on kiellettyä ja myös vaarallista.

Poliisille tuli vastaan kunnon viritys: partio pysäytti itse rakennetun sähköpotkulaudan – virittämiset ja tuunaukset yleistyneet


Summary: Venäjä ilmoitti reilu kuukausi sitten, että puukuljetukset Saimaan kanavalla päättyisivät marraskuun alussa. Eilen illalla Venäjän Suomen suurlähetystö ilmoitti, että kaikki puukuljetukset tapahtuisivat jatkossa vain Kuhmossa sijaitsevan Lytän rautatierajanylityspaikan kautta.

Raakapuun tuonti Venäjältä uhkaa loppua ensi vuoden alussa Saimaan kanavan lisäksi kaikkien Etelä-Karjalan rajanylityspaikkojen kautta.
 Venäjän Suomen suurlähetystön julkaiseman  tiedotteen mukaan  jalostamattoman ja karkeasti jalostetun havupuun ja arvokkaan lehtipuun kuljetukset Venäjältä Suomeen tapahtuisivat jatkossa vain Kuhmossa sijaitsevan Lytän rautatierajanylityspaikan kautta.
 Torstai-iltana julkaistussa tiedotteessa kerrotaan toistamiseen, että raakapuun vienti Venäjältä Saimaan kanavan kautta loppuu marraskuun alussa.
 Venäjä ilmoitti ensimmäisen kerran reilu kuukausi sitten, että puukuljetukset Saimaan kanavalla  päättyisivät marraskuun alussa . Yhteydenpitoa Suomen ja Venäjän välillä on jatkettu sen jälkeen siten, että Suomi toimittaa pikaisesti Venäjälle lisätietoja Saimaan kanavan tavarankuljetuksista ja kanavan merkityksestä puukuljetuksille.
 Eilisessä tiedotteessa todetaan, että "luulemme, etteivät yllä mainitut toimenpiteet aiheuta merkittäviä vaikeuksia Suomeen Venäjältä suuntautuville suomalaiselle paperiteollisuudelle tarkoitetuille raaka-aineiden kuljetuksille. Venäjän tullitilastojen mukaan Saimaan kanavan kuljetusten osuus Venäjän raakapuun viennistä Suomeen ei viime vuosina ole ylittänyt 10 prosenttia".
 Lappeenrantalaisen kansanedustaja  Jukka Kopra  (kok.) kommentoi  jo aiemmin , että Venäjän ilmoitus puunkuljetusten lopettamisesta Saimaan kanavan kautta on yllättävä, mutta ei aivan tavaton.
 – Tällaisia aina silloin tällöin tulee rajaliikenteeseen liittyen, ja ne on venäläisten kanssa ratkottu yhdessä, Kopra sanoi.
 Etelä-Karjalan maakuntajohtaja  Satu Sikanen  kertoi myös aiemmin, että aina kun Venäjän puuntuontia rajoitetaan, se on isku suomalaiselle metsäteollisuuteen ja vaikuttaa Etelä-Karjalaan.
 Saimaan kanavan liikenteestä noin yksi kolmasosa on puunkuljetuksia, ja kanava on vastikään saanut 90 miljoonan euron rahoituksen sulkujen pidentämiseen.
 Vaikka puunkuljetukset ovat iso osa kanavaliikennettä, Suomen metsäteollisuuden tuontipuusta vain viisi prosenttia kulkee kanavan kautta.

Venäjä ilmoitti päätöksestä: Raakapuun tuonti loppumassa kaikilla Etelä-Karjalan rajanylityspaikoilla


Summary: Onnettomuus sattui keskiviikkona aamupäivällä teollisuusalueella Lempäälässä lähellä Tampereen rajaa.

Keskiviikkona Lempäälässä onnettomuuteen joutunut polkupyöräilijä on kuollut saamiinsa vammoihin.
 Jäteauton kuski törmäsi keskiviikkona aamupäivällä pyöräilijään , joka oli ylittämässä suojatietä Tampereentien ja Vikkiniityntien risteyksessä. Pyöräilijä kuljetettiin sairaalahoitoon, mutta hän kuoli myöhemmin.
 Jäteauton kuskia pystyttiin puhuttamaan alustavasti jo tapahtumapaikalla ja poliisi on jatkanut tutkintaa.
 Myös liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunta selvittää onnettomuuteen johtaneita tekijöitä. Jäteauton lähestymissuunnassa ennen suojatietä on väistämisvelvollisuutta risteyksessä osoittava liikennemerkki.
 Onnettomuuspaikka on vilkkaan tien risteyksessä. Matias Väänänen / Yle
 Lue lisää:
 Jäteauto törmäsi pyöräilijään suojatiellä Lempäälässä – tutkijalautakunta selvittää onnettomuuden syytä

Polkupyöräilijä kuoli jäteauton törmäyksestä tulleisiin vammoihin – oli ylittämässä suojatietä Lempäälässä


Summary: Tutkimuksen mukaan kiinalaista "piilorahoitusta" on jopa 385 miljardia dollaria.  Vaikka koronakriisi ajoi valtioita vaikeuksiin velkojensa kanssa, riski maailmantaloudelle on pieni, arvioi asiantuntija.

Viikonloppuna Laosin pääkaupunkiin Vientianeen saapui juhlallisin menoin luotijuna Kiinasta. Uusi rata kulkee läpi vuoristoisen maaston, joka eristää Kiinan Kaakkois-Aasiasta.
 Hanketta on mainostettu siunaukseksi Laosille, 7 miljoonan asukkaan sisämaavaltiolle, koska sen odotetaan alentavan vientikustannuksia ja edistävän matkailua, kirjoittaa  Radio Free Asia -sivusto .
 Liki 6 miljardin dollarin arvoinen jättihanke on myös malliesimerkki niin sanotusta piilovelasta, joka nivoutuu Kiinan mittaviin infrastruktuurihankkeisiin.
 Rautatien rakentamista varten perustetiin yhteisyritys. Kiinalainen China Eximbank-pankki myönsi sille 3,54 miljardin dollarin lainan. Valtaosa muusta pääomasta tuli Kiinalta. Laosin projektille ohjaamasta 730 miljoonan dollarin pääomasta leijonanosa on kiinalaista lainarahaa.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan kehittyvillä ja nousevilla talouksilla  on jopa 385 miljardia dollaria Kiinalta saatua lainaa, joka ei näy virallisissa tilastoissa. Tämä on enemmän kuin kansainväliset tutkimus- ja luottolaitokset tai hallitustenväliset järjestöt ovat aiemmin arvioineet.
 Valtaosa lainoista on myönnetty Aasiaan ja Afrikkaan.
 William & Mary -yliopistossa Virginiassa Yhdysvalloissa toimiva Aid Data -kehitystutkimus analysoi yli 13 000 rahoitushanketta 165 maassa lähes kahden vuosikymmenen ajalta. Kiinalaisia kehityshankkeita oli yhteensä 843 miljardin dollarin arvosta.
 Mekong-joen ylittävä rautatiesilta rakenteilla Luang Prabangin pohjoispuolella Laosissa. Kiinasta Laosiin kulkevan junayhteyden liikennöinnin on määrä alkaa joulukuussa. Teoriassa sen kautta myös Suomesta voisi joskus matkustaa Kiinan kautta Laosiin. AOP
 Mikä on piilolainojen mittaluokka?
 Tilastojen ulkopuolelle tipahtaneita lainoja on noin 385 miljardia dollaria eli noin 331 miljardia euroa. Se on yli 90 miljardia euroa enemmän kuin  Suomen bruttokansantuote vuonna 2020 .
 Jotkut maat ovat hyvin velkaantuneita. Raportin mukaan 42:ssa maassa julkista velkaa Kiinalle on nyt arviolta 10 prosenttia bruttokansantuotteesta.
 – Voi olla tapauksia, jossa maalla on hirvittävät määrät lainaa Kiinalle, mutta sitä ei näy missään tilastoissa, sanoo Suomen pankin nousevien talouksien tutkimuslaitoksen vanhempi ekonomisti  Juuso Kaaresvirta .
 Usein Kiinasta saadaan koko paketti: hankkeen rahoitus, suunnittelu ja rakennuttaja, joka työstää hankkeen alusta loppuun – ja aika usein kiinalaisella henkilökunnalla, Kaaresvirta kertoo.
 Miksi tällä on jotain merkitystä?
 Kun koronakriisi iski, moni kehittyvä talous näytti ajautuvan ongelmiin velkojensa kanssa. Viime vuonna rikkaiden maiden G20-ryhmä ilmoitti velkahelpotuksista maailman köyhimmille maille.
 Useat maat ovat yrittäneet neuvotella velkojaan uusiksi. Kaaresvirran mukaan velkojen järjestely useamman velkojan kesken on haasteellista tai jopa mahdotonta, mikäli osa veloista onkin sellaisia, mistä muut eivät tiedä.
 Esimerkiksi kun eteläisessä Afrikassa sijaitsevan Sambian velkoja alettiin selvitellä ilmeni, että velkaa Kiinalle olikin runsaat kuusi miljardia. Se on kaksi kertaa luultua enemmän, kertoo Kaaresvirta.
 Matkustajia kiinalaisyrityksen rakentamassa terminaalissa Kenneth Kaundan kansainvälisellä lentoasemalla Sambian pääkaupungissa Lusakassa. Lentoasema on kiinalaisrahoitteinen. AOP
 Onko kyse “velkaloukkudiplomatiasta”?
 Kiina on pitkään kiistänyt ajavansa kehitysmaita niin sanottuun velkaloukkuun, eli tilanteeseen, jossa Kiina voisi takavarikoida varoja maksamattomien velkojen takia.
 Kaaresvirta arvioi, ettei Kiina anna lainaa sen takia, että se haluaisi ajaa maita ongelmiin velkojensa kanssa. Hänen mukaansa Kiina saattaa käyttää velkadiplomatiaa.
 – Eli antaa lainaa ja vaikuttaa sen kohdemaan näkemyksiin joistain tietyistä asioista, Kaaresvirta sanoo.
 Yksi keskeinen piirre on avoimuuden puute, joka välillä muistuttaa salailua, sanoo Kiinan kahdenvälisiä lainoja tutkinut valtio-opin professori  Mikael Mattlin  Turun yliopistosta.
 Mattlinin mukaan tiedonpuute on omiaan herättämään epäilyjä siitä, että lainoilla on muitakin tarkoitusperiä kuin kehityksen edistäminen. Mittavat lainat ulkomaille ovat herättäneet närää myös kotimaassa.
 – Kriitikoiden mukaan Kiinan pitäisi panostaa ennemminkin vähemmin kehittyneisiin alueisiin Kiinan sisällä, Mattlin kertoo.
 Hän korostaa toiminnan hajanaisuutta: mukana on isoja kiinalaisia valtionyhtiöitä, yksityisiä yhtiöitä sekä politiikka- ja liikepankkeja.
 Entä antavatko lainat poliittista vipuvarta Kiinalle? Mattlin muistuttaa, että kohdemaa voi myös jättää velkansa maksamatta. Mikäli lainasumma on hyvin suuri, vastuun kantaa aina lainanantaja, eli tässä tapauksessa Kiina.
 Rakennusmiehiä pilvenpiirtäjän rakennustyömaalla Kairon itäpuolella. Egypti työstää 45 kilometrin päähän pääkaupungista uutta talous- ja hallintokeskusta Kiinan CSCEC-valtionyrityksen kanssa.
 Mikä on riski maailmantaloudelle?
 Suomen Pankin Kaaresvirta ei näe lainatilanteessa suoraa riskiä maailmantaloudelle.
 Hänen mukaansa osa lainoista on sellaisia, jotka maat pystyvät varmasti hoitamaan.
 – Kiina on esimerkiksi rahoittanut öljy- ja kaasuputkien rakentamista Venäjältä Kiinaan. Tällaisten hankkeiden riskit ovat aika pienet, Kaaresvirta sanoo.
 Kiinan kauppataseen ylijäämä on ollut hyvin suuri jo vuosikaudet. Tämä tarkoittaa sitä, että Kiinasta myydään enemmän tavaraa ja palveluita muihin maihin kuin mitä sinne ostetaan. Kertyneet varat Kiina on suunnannut lainanantoon, Kaaresvirta kertoo.
 Kiina kiri USA:n ohi
 Kiinan vuonna vuonna 2013 lanseeraama silkkitiehanke on kattokäsite, kunnianhimoinen infrastruktuuristategia, jonka nimissä on rakennettu teitä, rautateitä ja satamia ympäri maailmaa.
 Sen puitteissa on lainattu rahaa hankkeisiin Aasiassa, Afrikassa, Latinalaisessa Amerikassa ja jopa Euroopassa.
 Silkkitiehankkeen myötä Kiina nousi suurimmaksi rahoittajaksi USA:n ohi. Kiinan ulkomaille antaman rahoituksen määrä vuodessa on keskimäärin 85,4 miljardia dollaria – noin kaksi kertaa enemmän kuin USA:lla. Kiinan lainojen ja avustusten suhde on 31:1, tutkimus kertoo.
 Kiina on tarjonnut lainojaan erityisesti korruptiosta kärsiville, resurssirikkaille maille. Vakuutena on usein tulevat raaka-ainetoimitukset ja ne myönnetään korkealla korolla, kerrotaan Aid Datan raportissa.
 Laosin ja Kiinan kytkös syvenee
 Laosia ja Kiinaa yhdistävän matkustaja- ja rahtiliikenteen on määrä alkaa joulukuussa.
 Suurin osa radasta on Kiinan omistuksessa, mutta diilin reunaehdot ovat hämärät: Laosin hallitus on viime kädessä vastuussa projektiin liittyvistä veloista, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Viime vuonna vararikon partaalle ajautunut Laos luovutti osan sähköverkostaan Kiinalle. Vastineeksi Laos sai velkahelpotuksia kiinalaisilta velkojilta.
 Lue myös :
 Kiinassa on meneillään energiakriisi, jonka vaikutukset uhkaavat tuntua täälläkin – "Tämä on yllättävän iso asia", sanoo ekonomisti
 Kiinan talouden elpyminen koronapandemiasta hidastui – kipupisteinä energiakriisi, toimitusongelmat ja kiinteistöjätti Evergrande
 Kiinan keskuspankki kieltää kaiken kaupan kryptovaluutoilla – jatkossa kaupankäyntiä tutkitaan talousrikoksena

Kiina on lainannut eri maille satoja miljardeja enemmän kuin aiemmin on luultu – professori: "Avoimuuden puute muistuttaa välillä salailua"


Einár  räppäsi huumeista, aseista, ammuskeluista ja jengeistä. Hän myös puhui näistä aiheista avoimesti. Hän sanoi sen olevan tapa kuvata arkeaan, iltapäivälehdet  Aftonbladet  ja  Expressen  kertovat.
 – Ihmiset voivat säikähtää ja ihmetellä, mitä tämä on. Jotkut ajattelevat, että se on vain räppiä, mutta se on myös vakavaa. En ehkä itse seiso kadulla glock kädessäni ampumassa ihmisiä, mutta tässä yhteiskunnassa on muita 16–vuotiaita, jotka seisovat, Einár sanoi  Aftonbladetille  pari vuotta sitten.
 Myöhään torstai-iltana Einár eli  Nils Kurt Erik Einar Grönberg  ammuttiin kuoliaaksi Hammarbyhamnenissa Tukholman keskustassa. Häneen osui useita luoteja, ja hän kuoli tekopaikalla.
 Hän oli 19–vuotias.
 Ruotsin soitetuimpia artisteja
 Einár löi läpi 16–vuotiaana, ja hän on ollut Ruotsin soitetuimpia artisteja parin viime vuoden ajan.
 Läpimurtobiisi oli vuonna 2016 julkaistu single  Katten i trakten . Se oli Spotify-listan ja Ruotsin singlelistan ykkösenä kolme viikkoa.
 Expressen huomauttaa, että Einárin menestys tuli ilman levy-yhtiöiden tukea. Hän oli jo neljä vuotta aiemmin julkaissut klippejä Instagramissa ja Facebookissa. Niistä tuli viraalihittejä.
 Einárin esikuvia olivat  Eminem  ja  50 Cent , joita hän kuunteli ja jäljitteli lapsena. Media nimesi hänet myöhemmin ihmelapseksi.
 – Matkin heitä ja yritin laulaa, mutten osannut. Olin niin pieni. Luulen kuitenkin, että se on lahjakkuuteni taustalla. Lauloin ja opin flow'n pienenä, hän sanoi  Expressenille  haastattelussa huhtikuussa 2019.
 Samana vuonna hän julkaisi ensimmäisen levynsä  Första klass , jokanousi Ruotsin levylistan kärkeen. Se sisälsi hitit  Första klass ,  Rör mig  ja  Fusk.
 Menestystä seurasivat musiikkialan palkinnot Grammis-gaalassa, joka vastaa Suomen Emma-gaalaa.
 Huomiota lähiönuoriin
 Einár halusi kiinnittää huomiota lähiöissä asuvien nuorten ongelmiin. Itse hän syntyi ja kasvoi Enskededalenissa, joka sijaitsee "söder om Söder", Tukholman keskustan suurimman asuinsaaren Södermalmin eteläpuolella.
 – Mielestäni lähiöiden ongelmiin pitäisi puuttua, ja biisini ehkä auttavat muutosta. Ei sitä tiedä. Räppään siitä, mitä näen ja siitä, mikä kiinnostaa yleisöäni. Taka-ajatuksena on, että biisit kuullaan, ja ihmiset tajuavat ongelmat ja tekevät niille jotakin, hän sanoi Aftonbladetille pari vuotta sitten.
 Eskededalen on 1900–luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä rakennettu omakotitaloalue, joka tunnettin alun perin puutarhakaupunkina. Sillä ei ole samanlaista ongelmalähiön leimaa kuin Rinkebyllä tai Tenstalla, mutta alueella on omat ongelmansa.
 – Tulen Dalenista. Se on tehnyt minusta sen, joka olen. Siellä on aseita, siellä on huumeita. Siellä on kaikkea. Siellä on ammuskeluja, Einár sanoi  Expressenin haastattelussa  huhtikuussa 2019
 Einárin äiti on näyttelijä  Lena Nilsson  ja isänsä ravintoloitsija  Erik Grönberg .
 Poliisi tutkii murhaa
 Poliisi sai hälytyksen ammuskelusta Hammarbyhamnenissa kello 22.50. Useita partioita lähetettiin paikalle.
 Einária oli ammuttu päähän ja rintakehään, eikä häntä pystytty elvyttämään. Aftonbladet kuvaa ammuskelua teloitukseksi.
 Poliisi on yön aikana kuulustellut useita silminnäkijöitä. He ovat kertoneet yhdestä tai kahdesta paikalta juosten poistuneesta henkilöstä. Poliisi etsii näitä henkiöitä muun muassa alueen valvontakameroista.
 – Niissä voi näkyä jotain. Olemme hakeneet tallenteet, ja niitä on analysoitu keskiyöstä lähtien, poliisin tiedottaja  Ola Österling  sanoo  Aftonbladetille .
 Ketään ei ole perjantaiaamuun mennessä pidätetty, ja teon motiivi on epäselvä. Aftonbladetin ja Expressenin tietojen mukaan Eináriin kohdistui kuitenkin jonkinlainen uhkakuva.
 – Työstämme vihjeitä ja tekniset rikostutkijamme tutkivat rikospaikkaa. Useita näytteitä on lähetetty analysoitavaksi, ja niitä analysoidaan parhaillaan, Österling sanoo Expressenille.
 Lue lisää:
 Aftonbladet: Einár – underbarnet som blev en av Sveriges mest spelade artister
 Expressen: Hitlåten förändrade Einárs karriär
 Ruotsissa Spotifyn huippusuosittu artisti on epäiltynä toisen laulajan sieppauksesta – gangstaräppärien edesottamukset kuohuttavat kansankodissa
 Suomessa keskustellaan nyt gangsta rapin väkivaltaisuudesta – genren nuoret tekijät eivät usko alkuunkaan, että musiikki tekisi kenestäkään rikollista
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa

Einár räppäsi lähiöistä ja kertoi avoimesti hankalasta taustastaan  – 19-vuotias "ihmelapsi" surmattiin useilla laukauksilla


Summary: Verkkokauppa.com on tehnyt viime vuotta parempaa tulosta, mutta heinä–syyskuussa voitot hieman hiipuivat.

Elektroniikka- ja kodinkonekauppa Verkkokauppa.com teki vuoden kolmannella neljänneksellä hyvää tulosta, mutta ei yltänyt aivan vuodentakaisiin voittoihin.
 Kolmannen vuosineljänneksen liikevaihto oli 141 miljoonaa euroa, kun vuosi sitten luku oli hieman pienempi, 129,3 miljoonaa euroa. Verkkokauppa.comin vertailukelpoinen liikevoitto oli heinä–syyskuussa 4,7 miljoonaa euroa, kun vuosi sitten voittoa tuli 5,6 miljoonaa. Myyntikate oli 14,8 prosenttia liikevaihdosta heinä–syyskuussa, kun vuosi sitten osuus oli 16,2 prosenttia.
 Jos tarkastellaan koko kulunutta vuotta, on Verkkokauppa.comin tammi–syyskuun tulosluvut kaikkiaan viime vuotta parempia. Niin vertailukelpoinen liikevoitto, myyntikate kuin liikevaihto ovat kasvaneet vuoden 2020 tammi–syyskuuhun verrattuna.
 Lue myös:
 Alkavalla tuloskaudella jyvät alkavat erottua akanoista – analyytikot kertovat, mihin piensijoittajan kannattaa nyt kiinnittää huomiota
 Edes Amazon ei Verkkokauppa.comia pelota: Toimitusjohtaja kertoo, miten myynti seuraavaksi kaksinkertaistetaan

Verkkokauppa.comin hyvä vire jatkui


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö etsii luovia keinoja nuorten aikuisten lähestymiseen. Tinderiin on laitettu mainoksia, ja pian ehkä nähdään rokotuspisteitä jalkapallo- ja jääkiekkomatseissa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  pitää terveydenhuollon työntekijöiden rokotuspakkoa perusteltuna nykyisessä koronatilanteessa, vaikkei olekaan suuri pakkojen kannattaja.
 – Sinänsä koronapassin käyttö terveydenhuollon työpaikalla voisi olla ihan hyvä ratkaisu. Siten voisimme varmistaa, että ne henkilöt, jotka hoitavat esimerkiksi herkkiä potilaita, olisivat saaneet riittävän rokotesuojan. Kysehän on siinä hyvään hoitokäytäntöön kuuluvasta toimenpiteestä, Lehtonen sanoi Ylen aamussa tänään perjantaina.
 Hänen mukaansa rokottamattomana potilaita hoitava sairaanhoitaja on vähän niin kuin kirurgi, joka leikkaa potilastaan ilman suojakäsineitä ja maskia.
 – Hän lisää merkittävästi potilaansa sairastumisen riskiä ja vaarantaa potilasturvallisuutta.
 THL on Lehtosen mukaan ehdottanut, että lääkärit ja hoitajat näyttäisivät koronapassin töihin tullessaan. Hän pitää sitä perusteltuna.
 Hän muistuttaa, että Suomessa on ennenkin ollut rokotuspakkoja. Isorokkoa vastaan rokotettiin 20-luvulla ja tuberkuloosia vastaan 50-luvulla.
 – Silloin rokotuspakolla nämä vaikeat taudit saatiin hävitetyksi. Uskon kuitenkin siihen, että suomalaiset ovat nyt sen verran fiksuja, että saamme riittävän laajan rokotuskattavuuden myös koronaa vastaan, Lehtonen totesi.
 Mainoksia Tinderiin, rokotuksia lätkämatsiin
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  toivoi Ylen aamussa, että rokotusinnon kasvattamiseen käytettäisiin yhä enemmän luovia keinoja. Yksi voisi olla rokotusbussi haja-asutusalueille. Erityisesti nuorten aikuisten tavoittaminen on tärkeää.
 – Olemme esimerkiksi laittaneet Tinderiin mainoksia. Rokotteiden pitäisi olla saatavilla mahdollisimman helposti siellä, missä nuoret kulkevat – onko se sitten jalkapallo- tai jääkiekkomatsi, Varhila pohti.
 STM on tutkinut myös mahdollisuutta lähettää tekstiviesti niille, jotka eivät ole vielä käyneet rokotuksessa. Idea on tyssännyt tietosuojalakiin. Laki kuitenkin sallisi tekstiviestin lähettämisen kaikille kansalaisille, ja asia on nyt ministeriössä harkinnassa.
 Lue myös:
 Analyysi: Koronapassi tai ulos työpaikalta – Italia pakottaa työntekijät rokottautumaan, seuraako muu Eurooppa perässä?
 Italiassa vaaditaan koronapassia kaikilta työntekijöiltä  – Ranskassa rokotukset pakollisia terveydenhoidossa

HUSin Lasse Lehtonen kannattaa terveydenhuoltoalan rokotuspakkoa – "Rokottamaton hoitaja on kuin kirurgi, joka leikkaa ilman suojavarusteita"


Summary: Hitaasti ajava liikenne haluaisi myös päästä moottoritielle, mutta lainsäädäntö estää sen. Traktorinkuljettajat esittävät, että ajoneuvon katolla oleva varoitusvalo päällä saisi ajaa myös moottori- ja moottoriliikennetiellä.

Tuhannet autot sahaavat päivittäin Lappeenrannan ja Imatran välistä noin 40 kilometrin mittaista nelikaistatietä Valtatie kuudella.
 Tie ei ole moottoritie eikä moottoriliikennetie, vaan niin sanottu sekaliikennetie, jossa saa ajaa myös traktorilla, mönkijällä, leikkuupuimurilla ja muilla hitailla ajoneuvoilla. Nopeusrajoitus on 100 kilometriä tunnissa.
 Parhaillaan paikallinen ely-keskus suunnittelee osuuden muuttamista moottoriliikennetieksi. Se tarkoittaisi, että hitaiden ajoneuvojen pitäisi siirtyä kiertoteille.
 Ajatus on saanut paikalliset hitaiden ajoneuvojen kuljettajat takajaloilleen. Jos muutos toteutuu, heillä ei ole tälle tielle enää mitään asiaa. Sen kieltää laki.
 Lappeenrannan ja Imatran välillä oleva sekaliikennetie näyttää ihan moottoritieltä, mutta sitä se ei kuitenkaan. ole.  Petri Kivimäki / Yle
 Moottoriliikenneteillä ei saa ajaa ajoneuvolla, jonka rakenteellinen maksiminopeus on korkeintaan 70 kilometriä tunnissa.
 Vaaranpaikat lisääntyvät
 Yksi hitaista ajajista on Lappeenrannan Joutsenossa asuva maatalousyrittäjä  Pasi Parvinen . Hän käyttää Kuutostietä, kun siirtyy traktorillaan pelloilleen. Parvinen on myös paikallisen MTK:n Joutsenon osaston puheenjohtaja.
 Parvinenkollegoidensakanssa vastustaa nelikaistatien muuttamista moottoriliikennetieksi. Parvisen mukaan tälläkinhetkellä 40 kilometrin matkalla on vain yksi muutaman kilometrin vaihtoehtoinen osuus, jonne hitaat ajoneuvot voivat mennä.
 Pasi Parvinen haluaisi ajaa Kuutostiellä jatkossakin.  Riitta Väisänen / Yle
 Jos nelikaistatie muuttuu moottoriliikennetieksi, joutuisivat hitaat ajoneuvot ajamaan Parvisen mukaan muun muassa noin 300 oppilaan Pontuksen koulu vierestä. Koulu sijaitsee yhden vaihtoehtoisen reitin varrella.
 – Autoilijoiden ohitusmahdollisuudet ovat siellä huonoja. Enemmän vaaranpaikkoja aiheutuu taajama-alueella kuin Kuutostiellä.
 Maatalousyrittäjiä  harmittaa myös se , että heidän ajomatka työkohteisiin pitenee.
 Vilkkuvalo päälle
 Ratkaisuksi ongelmaan Pasi Parvinen ehdottaa yhdessä muiden maatalousyrittäjien kanssa hitaiden ajoneuvojen katolla olevaa ruskeankeltaista vilkkuvaa varoitusvaloa. Heidän mielestään vilkkuva valo päällä voisi ajaa myös moottoriliikennetiellä.
 – Se herättäisi huomion, että täällä menee joku hitaampi ajoneuvo. Se olisi myös edullinen, koska nykytraktoreissa se lähes kaikissa on jo valmiina.
 Parvisen ja hänen maatalousyrittäjäkollegoiden ehdotus vilkkuvalon käytöstä moottoritiellä tai moottoriliikennetiellä ei saa kannatusta liikennejärjestöiltä. Itse asiassa sille tulee täystyrmäys.
 Perusteluna tyrmäykselle on se, että moottoritiet ja moottoriliikennetiet on tarkoitettu nopeasti kulkeville ajoneuvoille. Ne on rakennettu sellaisiksi, että siellä voidaan ajaa 100 tai 120 kilometriä tunnissa, eikä niille siis kaivata hitaita ajoneuvoja.
 – Ajoneuvoliikenne on haluttu saada nopeaksi ja sujuvaksi. Jos ruskeankeltaista vilkkuvaloa käyttävät hitaat ajoneuvot sallittaisiin moottoriliikennetiellä, se olisi sen jälkeen kuin mikä tahansa muu tie, sanoo asiantuntija  Jussi Pohjonen  Liikenne- ja viestintävirasto Traficomista.
 Lappeenrannan ja Imatran välisellä sekaliikennetiellä kulkee paljon raskasta liikennettä, josta osa ajaa rajanylityspaikkojen kautta Venäjälle.  Petri Kivimäki / Yle
 Maatalousyrittäjä Pasi Parvinen kollegoineen puolestaan pelkää turvallisuuden vaarantuvan, kun työkoneilla lähdetään sivuteille. Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtosen  mielestä vaarallisempaa kuitenkin on, jos hitaat työkoneet ajavat samalla tiellä nopeiden henkilöautojen kanssa.
 – Olisi aika hirveä ajatus, että leikkuupuimurilla mentäisiin moottoritiellä, vaikka olisi kuinka keltaisi valoja vilkkumassa. Moottoritiellä ajetaan pitkiä matkoja ja suurilla nopeuksilla. Hidas ajoneuvo aiheuttaisi siellä kaaoksen, sanoo Valtonen.
 Samaa mieltä on myös Autoliiton koulutuspäällikkö  Teppo Vesalainen .
 – Autoilijalle olisi tosi yllättävä tilanne, jos liikenteen seassa olisi traktori tai muu hitaasti kulkeva ajoneuvo. Oli sillä vilkkuvalo tai ei, niin hidas ajoneuvo olisi riski.
 Jos autoilija ajaa moottoritiellä vauhdilla 120 kilometriä tunnissa, tulee esimerkiksi neljääkymppiä ajava traktori yllättävän nopeasti eteen. Se aiheuttaa kaistanvaihtoja tai nopeita jarrutustilanteita. Tällöin liikenne takana jonoutuisi ja myös peräänajon ja ketjukolareiden riski kasvaisi.
 Moottoritiellä ja moottoriliikennetiellä ovat voimassa samat liikennesäännöt. Tiet ovat yleensä vain rakenteeltaan erilaisia. Kuva Tampereen ja Helsingin väliseltä moottorieltä. Ville Tiirikainen / Yle
 Teppo Vesalainen uskoo, että hitaiden ajoneuvojen on turvallisinta ajaa pienemmillä teillä, vaikka se hitaiden ajoneuvojen kuljettajista tuntuukin ikävältä.
 – Pienemmillä teillä liikennemäärät ovat vähäisempiä, eivätkä nopeuserot traktorin ja henkilöauton välillä ole kovin suuria, sanoo Vesalainen.
 Tie on rakennettu sellaiseksi, että siinä olisi turvallista ajaa suurillakin nopeuksilla.  Petri Kivimäki / Yle
 Autoliiton koulutuspäällikkö Teppo Vesalainen muistuttaa, että moottoritielle ja moottoriliikennetielle saa tulla ja sieltä poistua tien alkamis- ja päättymiskohtien lisäksi vain erillisten liittymien kautta. Liittymiä puolestaan on loppujen lopuksi aika harvassa.
 – Jos traktorilla on aikomus mennä moottoritien varrella olevalle pellolle, niin on selvä, että pellolle ei sellaista liittymää rakenneta. Jos pelloille alettaisiin mennä tai sieltä tulla ilman erillistä liittymää, niin kyllähän moottoritien turvallisuus siitä merkittävästi kärsisi.
 Kesällä 2019 maatalousyrittäjät näyttivät, millaista olisi, jos traktorit tulisivat Lappeenrannan keskustaan.  Venla Lehtonen/Yle
 Joutsenolaiset maatalousyrittäjät ovat kuulleet, että esimerkiksi Saksassa olisi mahdollista ajaa keltainen vilkkuvalo päällä myös moottoritiellä.
 Autoliiton Teppo Vesalainen varmisti asian kollegaltaan Saksasta. Hänen saamansa tiedon mukaan Saksassakaan ei ole asiaa moottoritielle ruskeankeltaisen vilkkuvalon kanssa tämänkaltaisissa tilanteissa.
 Varoitusvalo herättää huomion
 Ruskeankeltaista varoitusvaloa käyttävät yleensä tienhoidon ajoneuvot ja työkoneet.  Tieliikennelaissa on  kerrottu, milloin sitä on käytettävä ja milloin sitä saa tarvittaessa käyttää.
 Varoitusvalaisinta on käytettävä muun muassa silloin, kun traktori ja muu moottorityökone tekee tiellä töitä.
 Tieliikennelaki ei anna lupaa käyttää ruskeankeltaista vilkkuvaloa, kun tietä pitkin vain siirrytään maantiellä paikasta toiseen. Maatalousyrittäjien toive vaatisi toteutuakseen lakimuutoksen.
 Tieliikennelaki määrää, että ajoneuvon kuljettajan on myös ruskeankeltaisen varoitusvalon ollessa päällä noudatettava erityistä varovaisuutta. Hän ei saa rikkoa väistämisvelvollisuutta, nopeusrajoituksia eikä esimerkiksi saa ajaa punaisia päin.
 Liikenneturvan asiantuntijan Juha Valtosen mukaan ruskeankeltainen varoitusvalo työkoneissa ei sinänsä anna oikeuksia poiketa liikennesäännöstä.
 Lappeenrannan Kourulassa lakaisukone puhdisti oikeaoppisesti varoitusvalo päällä kerrostalon pihaa syksyn lehdistä.  Petri Kivimäki / Yle
 – Mutta ruskeankeltainen varoitusvalo on edellytys tiettyihin tilanteisiin, joissa liikennesäännöistä poiketaan, tiivistää Valtonen.
 Lappeenrannan Joutsenossa Pasi Parvinen voi siis vielä ainakin jonkin aikaa kulkea työkoneillaan Kuutostiellä Lappeenrannan ja Imatran väliä. Paikallinen ely-keskus on edelleen kartoittamassa, miten vaihtoehtoiset reitit hitaille ajoneuvoille järjestettäisiin.
 Toteutus voisi olla edessä aikaisintaan parin vuoden kuluttua.
 Pasi Parvinen haluaa muistuttaa, että he eivät huvikseen traktoreillaan Kuutostiellä ajele.
 – Me olemme täällä työn vuoksi. Heti ajetaan pois, kun vaihtoehtoinen reitti on tarjolla.

Traktorikuskit haluaisivat vilkkuvalolla päästä moottoriliikennetielle – asiantuntijoilta täystyrmäys: "Hidas ajoneuvo aiheuttaisi siellä kaaoksen"


Poliisi on saanut valmiiksi Kiuruvedellä keväällä 2020 tapahtuneiden hoivakotikuolemien esitutkinnan. Kallionsydämen 30-paikkaisessa hoivakodissa menehtyi tuolloin 12 vanhusta koronaviruksen aiheuttamaan Covid-19-tautiin.
 Esitutkinnassa asiaa on tutkittu epäiltynä työturvallisuusrikoksena, virkavelvollisuuden rikkomisena, kuolemantuottamuksena, vamman tuottamuksena ja vaaran aiheuttamisena.
 Hoivakoti oli alun perin hoiva-alan yhtiö Attendon, mutta Ylä-Savon sote-kuntayhtymä otti siitä pysyvän toimintavastuun huhtikuussa 2020.
 Jutun esitutkinta on ollut laaja ja materiaalia on erittäin paljon. Poliisi on kertonut aiemmin, että tutkinnassa selvitetään eri toimijoiden vastuita sekä niiden toteutumista tartuntatautilain mukaisessa toiminnassa epidemiatilanteessa.
 Asia siirretään seuraavaksi syyttäjälle syyteharkintaan.
 Lue lisää :
 Poliisi: Taloudellisen hyödyn tavoittelu ei ole keskiössä Kiuruveden koronakuolematutkinnassa
 Kiuruveden hoivakodissa menehtyi keväällä lähes puolet asukkaista – nyt koronatilanne on vakaa ja vanhukset saavat jälleen tavata omaisiaan
 Poliisi aloitti esitutkinnan kiuruvetisen hoivakodin koronakuolemista – epäilys muun muassa väärän todistuksen antamisesta viranomaiselle
 Kiuruveden hoivakodin asukkaista on kuollut liki puolet – hoitaja kertoo karusta arjesta: “Katsoin ensimmäisenä, onko lippu puolitangossa”
 Hoivakodissa kuoli yli kolmannes vanhuksista – rikosoikeuden professori: "Tutkinta pitäisi aloittaa yleisen edun nimissä"

Poliisin esitutkinta kiuruvetisen hoivakodin koronakuolemista on valmistunut – 12 asukasta kuoli keväällä 2020


Summary: Rekvisiitta-aseen laukeamisen jäljiltä haavoittui myös elokuvan ohjaaja, jonka kerrotaan olevan kriittisessä tilassa.

Yhdysvalloissa 42-vuotias nainen on kuollut tultuaan ammutuksi lännenelokuvan kuvauksissa. Poliisin mukaan rekvisiittana käytettyä asetta oli käyttänyt Hollywood-tähti  Alec Baldwin .
 Rust -elokuvan kuvauksissa New Mexicossa tapahtuneessa ampumisessa haavoittui myös elokuvan 48–vuotias ohjaaja.
 Santa Fen sheriffi kertoo tiedotteessa, että kuvaaja  Halyna Hutchins  ja ohjaaja  Joel Souza  saivat luodista, kun Baldwin laukaisi aseen. Hutchins lennätettiin sairaalaan, jossa hänet todettiin kuoliaaksi.
 Souza saa hoitoa toisessa sairaalassa. Sheriffin edustaja kertoi viihdelehti  Hollywood Reporterille , että Souza on kriittisessä tilassa.
 Tuotannon edustaja kertoi puolestaan samaiselle lehdelle, että onnettomuudessa oli kyse paukkupanoksin ladatun rekvisiitta-aseen laukeamisesta. Kuvaukset on toistaiseksi keskeytetty.
 Poliisi tutkii tapahtunutta eikä ole vielä kertonut esimerkiksi mahdollisista rikosepäilyistä.
 Ampumistapaus sattui Bonanza Creek Ranchilla lähellä Santa Fen kaupunkia. Tila on Hollywood-tuotantojen suosima kuvauspaikka.
 Turmia sattunut ennenkin
 Kuvauksissa on tavallisesti tiukat säännöt rekvisiitta-aseiden käytöstä, mutta niihin liittyviä turmia on sattunut aiemminkin.
 Yksi tunnetuimmista tapauksista on vuodelta 1993. Tuolloin edesmenneen näyttelijä ja kamppailulajimestari  Bruce Leen  poika  Brandon Lee  kuoli  The Crow -elokuvan kuvauksissa. Häntä ammuttiin kuvausten aikana aseella, jonka piti ampua paukkupanoksia.
 Lukuisista elokuvista ja sarjoista tuttu 63-vuotias Baldwin näyttelee  Rust -elokuvan nimikkoroolia  Harland Rustia  ja on yksi elokuvan tuottajista.
 Elokuvan muihin rooleihin on pestattu muun muassa  Supernatural -sarjasta tuttu  Jensen Ackles  ja  Vikings -sarjassa  Ragnar Lothbrokia  näytellyt  Travis Fimmel .
 Baldwin on näytellyt aiemmin muun muassa elokuvissa  Punaisen lokakuun metsästys  ja  Mission: Impossible – Fallout . Lisäksi hän esitti yhtä päärooleista komediasarja  30 Rockissa .
 Viime vuosina Baldwin on saanut suitsutusta esitettyään Yhdysvaltain edellistä presidenttiä  Donald Trumpia  sketsiviihdesarja  Saturday Night Livessa . Trumpia itseään Baldwinin roolisuoritus ärsytti, mutta näyttelijä nappasi roolistaan Emmy-palkinnon.
 Sairaalassa ampumisen jäljiltä oleva Souza on ohjannut ja kirjoittanut aiemmin muun muassa rikoselokuvat  Crown Vic  ja  Break Night .

Nainen kuoli lännenelokuvan kuvauksissa Yhdysvalloissa – aseen laukaisi näyttelijä Alec Baldwin


Summary: Mitä jokaisen on hyvä tietää EU-asioista? Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Eurooppa-uutiskirjeen. Linkki tilauslomakkeeseen löytyy kirjeen lopusta.

Terveisiä Justus Lipsiuksesta,
 Edellisen kerran taisinkin olla täällä viime vuoden maaliskuussa, jonka jälkeen kaikki EU:n instituutiot suljettiin pikkuhiljaa koronarajoituksien takia ja siirryttiin Teamsiin, Zoomiin, Skypeen – kuka minnekin. Justus Lipsius on siis Eurooppa-neuvoston päämaja, tänne EU-johtajat kokoontuvat huippukokouksiin.
 Nyt kun rajoituksia on purettu, meitä toimittajia tänne EU:n kehtoon on päästetty 240. Se tarkoittaa, että yli 800 on jäänyt edelleen ulkopuolelle ja etäyhteyden varaan. Millä perusteilla toimittajat on rankattu, on mysteeri. Mutta täällä sitä nyt ollaan ja ihmetellään.
 Pääsy rakennuksen käytäville ja viereiseen rakennukseen, jonne EU-johtajat saapuvat kävellen aina kuvissa näkyvää punaista mattoa pitkin, on tietenkin erittäin rajoitettua.
 Mitä näen?  Innokkaita kollegoja, jotka rajoitusten kourissa yrittävät saada selville, missä mennään. Normaalit reportteriparvet asioista perillä olevien virkamiesten ympärillä ovat muisto menneisyydestä.
 Nyt kaikki välitieto tulee kännykkään, sama kaikille. Tai ei nyt ihan. Puhelinyhteydet toki toimivat. Jos on kontakteja, saa tietoa.
 Tämänkertainen huippukokous  olisi ollut huikea normaalissa elämässä. Yksi jäsenmaa  on julkisesti ilmoittanut , ettei se hyväksy Luxemburgissa istuvaa EU:n tuomioistuinta ylimmäksi oikeudelliseksi instituutioksi. Kyse on tietenkin Puolasta.
 Riita EU:n ja Puolan välillä oikeusvaltiorikkomuksista on kehittynyt siihen pisteeseen, että jotain jonkun tarttis tehdä.
 Lue täältä lisää  kokouksen asialistasta. Politicolla on kokouksesta hyvä seuranta,  kas täällä .
 Komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen   kertoi tiistaina  Strasbourgissa parlamentin istunnossa, mitä hän aikoo tehdä: viedä Puolan oikeuteen. Siis oikeuteen, jota Puola ei tunnusta yli oman kansallisen oikeutensa. Toinen von der Leyenin vaihtoehto on katkaista rahavirrat eli evätä Puolalta oikeus budjetin ja/tai elpymisrahaston tukiin.
 Kolmas vaihtoehto  on kovin. Sitä von der Leyen ei edes maininnut: artikla 7:n käyttöönotto. Sen kautta jäsenmaalta voidaan viedä äänioikeus neuvostossa. Artiklaa on käytetty kerran – vuonna 2000, kun  Jörg Haider  oli voittanut vaalit ja muodosti kansallisäärioikeistomielisen hallituksen Itävaltaan. Tuolloin 15 jäsenmaan EU säikähti ja  yritti eristää  demokraattisesti valitun hallituksen.
 Ei ihme, että von der Leyen ei maininnut tätä mahdollisuutta. Päätös nimittäin ampui EU:ta omaan jalkaan, ja myöhemmin olemme nähneet kansallismielisyyden nousun ympäri eurooppaa.
 Kyse on taistelusta  keskusvallan ja kansallisen päätöksenteon välillä. Puolan toimet voivat olla vääriä, mutta pääministeri  Mateusz Morawiecki  kysyi oleellisen kysymyksen – missä kulkevat EU:n toimivallan rajat? EU ei ole liittovaltio.  Toisella puolella  kysytään, eikö Puolan täydy noudattaa yhteisiä lakeja ja sääntöjä, jotka se on allekirjoittanut liittymissopimuksessa.
 Britannian EU-ero perustui juuri samaan ajatukseen: meitä ei määräillä Brysselistä vaan me teemme niin kuin me britit katsomme parhaaksi, omien lakiemme nojalla.
 Riita Britannian  ja EU:n välillä jatkuu kuudetta vuotta. Riita EU:n ja Puolan välillä on vasta alkanut. Toisin kuin brexit, Puola on saanut jo instituutiot vastakkain. EU-parlamentti uhkaa haastaa komission oikeuteen, jos tämä viivyttelee Puolaa koskevissa toimissa. Se näyttäisi surkealta ulospäin.
 Loppupelissä, kuten aina, päätöksen tekevät jäsenvaltiot eli Eurooppa-neuvosto, joka juuri tätä kirjoittaessani keskustelee tapauksesta Puola.
 Au revoir,
 Susanna
 P.S. Lähihistorian ironiaa on se, että Unkarin pääministeri   Viktor Orbán   on onnistunut ajamaan maansa kohti hyvin itsevaltaista järjestelmää nimenomaan EU:n avokätisellä tuella. Kannattaa katsoa Areenasta Ulkolinjan ranskalaisdokumentti   "Unkari tiellä diktatuuriin?"
 P.P.S. Ylelle on valittu   uusi EU-kirjeenvaihtaja   ensi vuoden alusta alkaen, onnea   Rikhard Husu !
 Seuraavaksi kollegani  Anna Karismo  kertoo, mitkä Eurooppa-aiheet ovat puhuttaneet tällä viikolla ja mitä on tulossa lähiaikoina.
 #SOME: Ranska muisti islamistin tappamaa opettajaa – ovatko terroristit jo voittaneet taistelun sananvapaudesta?

 "Samuel Patylle. Jatkamme, opettaja."  Näin kirjoitti Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  evästykseksi Instagram-videokollaasiinsa viime viikonloppuna. Lauantaina tuli kuluneeksi tasan vuosi siitä, kun tšetšeenimies  puukotti  historianopettaja Patyn kuoliaaksi ja irrotti tämän pään. Paty oli näyttänyt tunnillaan Muhammed-pilakuvia opettaessaan Ranskan  sananvapauden  historiaa. Kuoleman vuosipäivää muistettiin laajasti ranskalaisessa somessa ja mediassa.
 Ranskalaisen ajattelun mukaan sananvapaudella ei voi olla rajoja, mutta ovatko terroristit kuitenkin voittaneet sananvapaustaistelun? Kannattaa kuunnella  Ruben Stillerin  ja pilapiirtäjä  Ville Rannan   keskustelu aiheesta  Areenasta.
 FAKTA: Rahan arvo heikkenee, hinnat nousevat hyvin eri tahtiin Euroopassa
 Inflaatio kiihtyy  hyvin eri tahtia eri puolilla Eurooppaa. Inflaatio tarkoittaa rahan ostovoiman heikkenemistä ja siitä aiheutuvaa kuluttajahintojen nousua. Eniten hintoja nostaa nyt  energian kallistuminen , mutta myös palveluissa, teollisuustuotteissa ja ruuassa on hintapaineita. Kun raha menettää arvoaan, palkkavaatimukset  saattavat yltyä . Suurimmassa eurotaloudessa Saksassa palkankorotusvaatimuksia  on jo nähty , mikä puolestaan lisää inflaatiopaineita.
 TÄRPIT: Sioista tuli brexitin sijaiskärsijöitä – entä tappoivatko huippunopeat junat lentoyhtiön?
 Siat joutuvat teuraalle myös teurastamojen ulkopuolella nyt Britanniassa. Maanviljelijöiden on tapettava siat itse tilanpuutteen vuoksi. Normaalisti ne olisivat menneet teurastamolle, mutta niissä ei ole riittävästi työntekijöitä brexitin vuoksi.  AOP
 Yksi surullisimpia  kohtaloita brexitin jälkeen on  sioilla . Niitä joudutaan lahtaamaan tiloilla julmillakin keinoilla, kun Britanniassa  ei ole enää  riittävästi teurastamotyöntekijöitä. Maassa arvioidaan olevan 120 000 sikaa "liikaa", sillä teurastamot eivät ole voineet ottaa niitä tapettavaksi normaaliin tapaan. Maanviljelijät ovat varoitelleet tilanteesta pitkään, mutta vasta nyt brittihallitus  on taipunut  myöntämään viisumeita ulkomaalaisille työntekijöille.
 Suomessa brexit on alkanut näkyä S-kauppojen hyllyillä, kun Tescon tuotteita  ei ole enää  saatavilla tullirajan vuoksi. S-ryhmä tekee nyt yhteistyötä ranskalaisen Carrefourin kanssa.
 SAKSALAINEN AUKKO
 Työpaikka tarjolla jälleen saksalaiselle keskuspankkiirille! Bundesbankin pääjohtaja  Jens Weidmann  kertoi keskiviikkona ottavansa jalat alleen vuoden lopussa. Hän on jo  neljäs saksalainen , joka jättää EKP:n vastalauseena pankin tukitoimille.
 Suosikki seuraajaksi on  Isabel Schnabel , lue hänen haastattelunsa  tästä . Nimitys kestää todennäköisesti Saksan uuden hallituksen muodostamiseen asti:  tällä tietoa  valmista tulisi marraskuun loppuun mennessä.
 YDINVOIMA JA KAASU JATKOAJALLE
 Energiakriisi koettelee myös Euroopan talousmahtia. Saksassa onkin jo virinnyt  keskustelu , pitäisikö ydinvoiman käyttöä kuitenkin jatkaa vielä ensi vuonna koittavan  takarajan  jälkeen. Komissio puolestaan on lykännyt jälleen päätöstään ydinvoiman ja kaasun tulevasta  kestävyysluokittelusta  energianhintojen nousun vuoksi, kertoo  Financial Times .
 ALITALIAN VIIMEINEN LENTO
 Italian kansallinen lentoyhtiö Alitalia lensi  viimeisen lentonsa  runsas viikko sitten. Sen tilalle tulee ITA-niminen yhtiö, jolla on huomattavasti suppeampi reittivalikoima. Italia on tiettävästi maailman ainoa maa, jossa on kaksi luotijunayhtiötä. Luotijunat ovat korvanneet maan sisäisiä lentoja, mikä  saattoi tappaa  Alitalian.
 KANNATTAA, EI KANNATA, KANNATTAA, EI KANNATA...
 Suomen hallituksen kannan selvittäminen  EU-taloudenpidon uudistamiseen  on kuin päivänkakkaran lehtien terälehtien nyppimistä rakkaudessa. "Kannatamme tiukkaa taloudenpitoa, mutta emme kuitenkaan tiedä millaista – suppea vai laaja uudistus, katsotaan mitä tuleman pitää" jne. Linjattomuus voi kostautua,  lue täältä miksi .
 MAATALOUTTA JA IHMISOIKEUKSIA PARLAMENTISSA
 EU-parlamentti äänesti tällä viikolla Pellolta pöytään -suunnitelman puolesta. Se on iso lakipaketti, jolla pyritään suojelemaan ilmastoa ja tekemään maataloudesta kestävämpää. Lue  täältä juttu aiheesta.  Parlamentin varapuheenjohtaja  Heidi Hautala  (vihr.) kertoi täysistunnolle, että EU:n ihmisoikeuspalkinto  myönnetään  tänä vuonna venäläiselle oppositiopoliitikolle  Aleksei Navalnyille.
 Marina Abramovićin Balkan Erotique Epic  -videoinstallaatio nähtiin Tukholman Moderna Museetissa neljä vuotta sitten. Satu Nurmio /Yle
 KULTTUURISUOSITUS:  "Olen kotoisin pimeästä paikasta, sodan jälkeisestä Jugoslaviasta",  Marina Abramović  sanoo  Yle Areenan kulttuuridokumentin  alussa. Hän on maailman merkittävimpiä nykytaiteilijoita, syntyisin Serbiasta. Dokumentissa rekonstruoidaan Abramovićin kuuluisimpia performansseja ja haastatellaan uuden polven taiteilijoita esitysten vaikutuksesta.
 TULOSSA: Kansalaispaneeli, sotilaskomitea ja energiaministerien hätäkokous
 Viikonloppuna  parlamentissa Strasbourgissa kokoontuu jälleen EU-kansalaisten ja -poliitikkojen  tulevaisuuskonferenssi . Kansalaispaneelit ovat  uusi aloite , jolla EU haluaa edistää kansalliset rajat ylittävää monikielistä  keskustelevaa  demokratiaa. Nyt osallistujat muun muassa tarkastelevat, mitä hyötyä kansan osallistamisesta on.
 Alkuviikosta  kokoontuu  EU:n sotilaskomitea . Lukijalle saattaa herätä kysymys, että mikä ihmeen sotilaskomitea, eihän EU:lla ole armeijaa. Komitea on vastuussa niistä sotilastehtävistä, joita EU:lla on  yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan  mukaan. Komiteaa johtaa italialinen kenraali  Claudio Graziano .
 Keskiviikkona  energiaministerit tapaavat ylimääräisen kokouksen merkeissä  energianhinnan  vuoksi. Puheenjohtajamaa Slovenia kutsui ministerit yhteen heti huippukokousta seuraavalla viikolla, mikä voi kertoa halusta tehdä konkreettisia päätöksiä. Millaisilla keinoilla voidaan helpottaa kotitalouksia ja yrityksiä nousevien sähkön- ja energianhintojen paineessa?
 Torstain  talous- ja valtiovarainministereiden kokous on  epävirallinen , mistä syystä sen sisällöstä on sekä ennakkoon että jälkikäteen saatavilla vähemmän tietoa kuin virallisista kokouksista.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: EU:n riita Puolan kanssa on vasta alussa, sioista tuli brexitin tuoreimpia uhreja ja ydinvoima voi tehdä paluun


Summary: Marjoista limsaa valmistavan Mats Granholmin yritys pyrkii saamaan pysyää jalansijaa Suomen virvoitusjuomamarkkinoilta. Edellytyksiä virvoitusjuomateollisuuden kasvulle on, sillä yhä useampi suomalainen on vaihtanut keskioluen ja siiderin alkoholittomaan.

Virvoitusjuomien myynti on lisääntynyt tasaisesti jo viiden vuoden ajan. Erityisesti on kasvua erilaisten light-juomien myynnissä.
 Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliiton toimitusjohtajan  Tuula Loikkasen  mukaan suunta on selvä: varsinkin nuoret valitsevat entistä useammin janoonsa alkoholittoman juoman.
 Lue lisää:   Koronavuosi pudotti suomalaisten alkoholin kulutuksen alimmilleen koko 2000-luvulla – tuonti ulkomailta puolittui
 Virvoitusjuomien kulutuksen kasvun taustalta löytyy myös monipuolistunut tarjonta.
 – Virvoitusjuomakenttä kasvaa ja kehittyy ihan hurjaa vauhtia, sinne tulee koko ajan uusia tuotteita ja esimerkiksi makuvesien myynti on lisääntynyt reilusti.
 Pienillekin on tilaa
 Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto edustaa alan isoja toimijoita. Liitossa on pantu merkille, että isojen lisäksi myös pienvalmistajat ovat reagoineet virvoitusjuomien kysynnän lisääntymiseen.
 Tuula Loikkanen arvioi, että pienvalmistajillekin voi löytyä tilaa virvoitusjuomamarkkinoilta.
 Hän näkee myönteisenä sen, että esimerkiksi osa pienpanimoista on alkanut valmistaa myös virvoitusjuomia. Lopulta se hyödyttää koko alaa.
 – Mitä enemmän tulee tuotteita markkinoille, sitä enemmän kuluttajat kiinnostuvat.
 Loikkasen mukaan pienvalmistajat ansaitseva kiitoksen myös siitä, että ne toiminnallaan tukevat paikallisuutta ja lähiruokatrendiä.
 Korona-aika lisännyt kysyntää
 Kuopiossa toimivassa Iso-Kallan Panimossa on suunnitelmia laajentaa virvoitusjuomatuotantoa lähiaikoina. Kysynnän lisääntyminen näkyy selvästi.
 – Korona-aikana on tapahtunut selvä muutos, sanoo tuotantopäällikkö  Marko Pietikäinen .
 Iso-Kallan Panimon tarina on sillä tavalla erikoinen, että yritys aloitti toimintansa vuonna 2013 valmistamalla aluksi muutaman kuukauden ajan vain virvoitusjuomia.
 – Jouduimme odottamaan alkoholinvalmistuslupaa ja siksi käynnistimme toiminnan virvoitusjuomilla.
 Virvoitusjuomat ovat olleet tuotannossa koko ajan, mutta vasta nyt markkinat näyttävät siltä, että kasvulle on mahdollisuus. Marko Pietikäisen mukaan kiinnostus yrityksen tuotteita kohtaan on herännyt marketeissakin.
 Kaupan osoittama kiinnostus on tuonut vauhtia tuotekehittelyyn.
 – Meillä virvoitusjuomissa on käytetty perinteisiä suomalaisia marjoja, mutta nyt mietinnässä ovat muutkin kuin marjamaut, esimerkiksi kolajuomat.
 Kun kuopiolaispanimo aloitti toimintansa vajaa kymmenen vuotta sitten, oli virvoitusjuomia valmistava pienpanimo harvinaisuus. Nyt tilanne on muuttunut.
 – Viime aikoina monessa panimossa virvoitusjuomia on tullut tuotteiden joukkoon.
 Pienellä pitää olla vahva brändi
 Myös Teerijärvellä Pohjanmaalla on uskoa virvoitusjuomien valmistuksen tulevaisuuteen. Kruunupyyläinen  Mats Granholm  herätti kolmisen vuotta sitten henkiin sukunsa limonadinvalmistusperinteet ja yllättyi itsekin, kuinka vauhdikkaasti Teerijärven limonaaditehtaan toiminta lähti käyntiin.
 Harrastuksena alkaneesta limonadinvalmistuksesta on tarkoitus kehittää kannattavaa liiketoimintaa.
 – Siihen on vielä matkaa, että tästä palkkaa saa, toteaa Granholm.
 Granholm painottaa, että jalat pysyvät tukevasti maan pinnalla. Kasvua haetaan brändiä kirkastamalla sekä markkinointiin ja myyntiin panostamalla.
 Teerijärven limonaaditehtaassa pullotuskin on tähän saakka tapahtunut käsityönä. Juha Kemppainen / Yle
 Teerijärven limonaaditehdas on saanut apuja myös yritysvalmentajalta. Coachingmanin  Marika Ingman  pitää kruunupyyläisyrityksen luonnonmarjoihin perustuvaa brändiä vahvana ja arvioi, että edellytykset kasvulle löytyvät.
 – Vallalla olevat ruokatrendit tukevat tätä lähellä tuotettua ja laadukasta ajattelua.
 Virvoitusjuoma-alalla Ingman näkee kuitenkin pienvalmistajilla paljon haasteita.
 Kasvua jarruttaa kaupan keskittyminen. Väylät valtakunnalliseen jakeluun eivät avaudu helposti ellei ole riitttävästi kapasiteettia ja uskottavuutta.
 Lue seuraavaksi:
 Wilma Tuomiselle, 27, krapula-ahdistukset olivat liikaa – tästä on kyse nousevassa sober curious -ilmiössä, jonka Alkokin tunnistaa
 Johanna Malisen kolumni: Tämän päivän opiskelijat eivät odota aamuun asti kestäviä ryyppäjäisiä yhtä innokkaasti kuin aiemmat sukupolvet
 Kuuntele  Yle Areenan Darravapaana-podcast : Mitä tapahtuu, kun krapula-aamujen klassikkolohkaisu "mä en juo enää ikinä" muuttuukin ihan todeksi?
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 23.10. kello 23 saakka.

Moni on vaihtanut kaljan virvoitusjuomiin – muutos kulutuksessa avaa bisneksen myös pienille limsavalmistajille, mutta tie kaupan hyllylle voi olla pitkä


Summary: Työn turhakkeilla kuvataan työntekijän kohtuuttomaksi tai turhaksi kokemia työtehtäviä, jotka eivät kuulu työn ydintehtäviin. Tampereen yliopiston ja Jyväskylän yliopiston tutkimusryhmän tuoreen pitkittäistutkimuksen mukaan turhakkeet ovat lisääntyneet opettajilla.

Käsitteen työn turhake tunnistaa moni työntekijä, vaikkei sen tarkkaa määritelmää tietäisikään. Työn turhake on verrattain uusi työpsykologinen käsite. Sillä kuvataan nimensä mukaisesti turhia tai kohtuuttomia työtehtäviä, jotka eivät kuulu varsinaisiin työn ydintehtäviin.
 Maailmalla noin vuosikymmenen ajan käytettyä käsitettä (englanniksi illegitimate tasks) on tutkinut Tampereen ja Jyväskylän yliopiston työ- ja organisaatiopsykologian tutkijaryhmä. He kävivät läpi opettajien työn turhakkeiden vaikutusta opettajien työhön.
 – Kokemus siitä, että työhön kuuluu itselle kuulumattomia työtehtäviä heikentää työmotivaatiota ja niiden tekeminen haittaa oleellisemmaksi koettujen työtehtävien tekemistä, Työelämän tutkimuskeskuksen johtaja  Anne Mäkikangas  Tampereen yliopistosta kertoo.
 Opettajille on esimerkiksi tullut viime vuosina paljon sälätyötä  kuten kirjaamista ja täytettäviä papereita. Itse kyselyssä ei turhakkeiden sisältöä erikseen kysytty, vaan sitä, kokevatko opettajat joutuvansa tekemään turhaksi tai kohtuuttomaksi kokemiaan työtehtäviä. Lyhyt vastaus on kyllä.
 Tulokset pohjautuvat Suomen Akatemian rahoittamaan työ- ja organisaatiopsykologian IJDFIN-tutkimushankkeeseen, jossa seurattiin suomalaisia opettajia vuosien 2018 ja 2019 aikana. Tutkimuksen aineisto kerättiin yhteistyössä OAJ:n kanssa.
 Kollegoiden ja esimiehen tuki auttavat
 Turhakkeita ei voi aina poistaa. Työn merkitykselliseksi kokemisessa auttaa se, jos työntekijä voi itse kehittää työtään. Mäkikangas käyttää termiä työn tuunaaminen.
 – Erityisen merkitykselliseksi tekijäksi osoittautui se, että lähdetään hakemaan tukea kollegoilta ja keskustelemaan asiasta esihenkilöiden kanssa. Nämä ovat keskeisiä kanavia, joiden kautta voi rajata työtä ja jakaa asioita.
 Tutkimusryhmä tutki myös uutta työn tuunaamisen strategiaa eli työn vaatimusten optimointia, jolla viitataan työn ja sen tekemisen tapojen uudistamiseen. Myös tämä tuunaustapa osoittautui tärkeäksi työn merkityksellisyyden edistämisen näkökulmasta.
 Keskustelua ydintehtävistä ja työn rajaamisesta tarvitaan, jotta opettajien työhyvinvointia voidaan edistää.
 – Tämä on erityisen tärkeää tässä ajassa, sillä opettajat ovat korona-aikana aikana joutuneet venymään työssään.
 Onko omassa työssäsi turhia työtehtäviä? Keskustelu on auki 23. lokakuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Muutama oppilas voi viedä opettajan kaiken huomion ja silloin kärsivät kaikki – säästöt, sälätyö ja hankehumppa rapauttavat koulutyötä
 Unelma-ammatti uuvutti Saara Mälkösen – kysely kertoo dramaattisesta muutoksesta: jopa kuusi kymmenestä opettajasta harkinnut uranvaihtoa
 Syksy käynnistyy lähiopetuksena, mutta lukuvuotta varjostaa korona – uuden oppivelvollisuuden piiristä lähes jokainen haki opiskelupaikkaa
 OAJ:n selvitys: Joka kolmas opettaja on harkinnut alanvaihtoa kuormittavan korona-arjen vuoksi

Kärsitkö sälätyöstä ja itselle kuulumattomista hommista? Turhat työtehtävät syövät opettajien motivaatiota, kertoo tutkimus


Summary: Katsomme elokuvia, koska haluamme tuntea kauhua, surua, iloa, helpotusta, voimaantumista – ja kiihottumista. Seksi on kuitenkin hävinnyt isoista viihde-elokuvista, ja sen mukana on mennyt osa elokuvan kielestä, kirjoittaa Vanha-Majamaa blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Kun James Bond riisui paitansa ensimmäisen kerran, tajusin, miksi uusi Bond-seikkailu  No Time to Die  tuntui niin poikkeukselliselta. Toisin kuin John Wick, Natasha Romanoff ja muut isojen viihde-elokuvien päähenkilöt, salainen agentti 007 pääsee yhä harrastamaan seksiä!
 Vaikka viimeisimmät Bond-elokuvat ovat kiepsauttaneet monta asiaa katolleen, on niiden päähenkilö yhä vieteilleen antautuva mies.  Daniel Craigin  hahmo haluaa ja himoaa, pussaa ja panee kaikissa viidessä elokuvassaan, ihan kuten  Pierce Brosnan ,  Sean Connery  ja kumppanit häntä ennen.
 Vaan jos Bondia ei lasketa , koska olet viimeksi nähnyt seksiä yhdysvaltalaisessa viihde-elokuvassa? Tai edes viitteitä kahden tai useamman ihmisen välisestä lemmestä?
 Fast & Furious 9:ssä  ja  Jungle Cruisessa  nähtiin suukko tai pari, "aikuisempaan makuun" tehdyssä  Cruellassa  tai totisessa  Dyynissä  ei sitäkään vähää.
 Supersankarielokuvat ovat erityisen himottomia. Tuoreista Marvel-elokuvista  Black Widow  ja  Shang-Chi and the Legend of The Ten Rings  saa turhaan etsiä hahmojen välistä lempeä.
 Onko kyse puritanismista? Paluusta Haysin ohjeiston aikaan, jolloin Hollywood  kielsi kaiken moraalittoman ?
 Ei tietenkään, vaan rahasta.
 Hollywood keskittyy nykyään  liki yksinomaan kalliisiin suurtuotantoihin. Niiden täytyy palvella markkinoiden neljää keskeistä akselia –  miehiä, naisia, alle ja yli 25-vuotiaita  – jotta lipputuloilla saadaan katettua tuotantokustannukset.
 On loogista, että seksi, joka harvoin näyttelee juonen kannalta keskeistä roolia, siivotaan pois. Niin elokuva on helpompi myydä esimerkiksi Kiinaan,  maailman isoimmille elokuvamarkkinoille , joilla seksi on pannassa.
 Samalla näyttelijät miettivät yhä tarkemmin, mihin suostuvat. Valkokangasseksi voi haitata mainetta ja lommo tähden brändiin viedä muoti- tai kosmetiikkakampanjarahat.
 Ja tietenkin tähän kaikkeen liittyy #metoo.
 Seksikohtausten historia on täynnä löysästi motivoituja coituksia, häijyjä kuvia ja kuolaavaa valtaa.
 Kun mietin seksiä elokuvissa , mietin kolmea asiaa.
 Mietin  Mektoub, My Love: Intermezzo  -nimistä elokuvaa, jonka näin Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2019. 3,5-tuntinen elokuva sijoittuu melkein kokonaan yökerhoon ja koostuu melkein yksinomaan naisten takapuolista. Keskellä on pitkä kohtaus, jossa näyttelijät harrastavat oikeasti seksiä.
 Mietin  Vuosaari -elokuvaa, jossa julkisuudesta haaveileva nuori nainen ( Amanda Pilke ) päätyy pornokuvauksiin.
 Ja mietin  9 ½ viikkoa  -elokuvaa, jossa kaksi newyorkilaista juppia ( Kim Basinger  ja  Mickey Rourke ) alkavat kiihkeän seksisuhteen. Sellaisen, jossa syödään jääkaappi tyhjäksi ja hässitään tähteissä.
 Kaikkien kolmen tekemiseen liittyy ongelmia.
 Mektoubin  ohjaajaa  Abdellatif Kechicheä  syytettiin näyttelijöiden painostamisesta ja huonoista työolosuhteista, ihan kuten  Adelen elämä, osat 1 ja 2  -elokuvan (2013) yhteydessäkin. Amanda Pilke puolestaan  jätti alan vuosiksi traumatisoivien Vuosaari-kuvausten myötä .  9 ½ viikkoa  -ohjaaja  Adrian Lynen  sanotaan käyttäneen kuvauksissaan metodeja, jotka traumatisoivat Basingeria ja horjuttivat tämän avioliittoa.
 Pieleen menneiden seksikuvausten historia on pitkä. Ja vaikka kuvauksissa ketään ei olisi satutettu, on seksikohtaus silti vallan ja merkitysten miinakenttä. Millaisten kehojen annetaan valkokankaalla harrastaa seksiä ja miten sitä kuvataan? Esineellistetäänkö naista, kanavoiko kamera mieskatsetta? Onko suostumus kysytty ja annettu?
 Kaiken keskellä on kiistatta helpompaa vain jättää seksi kokonaan pois.
 Mutta siinä on riski, että menetetään jotain aivan olennaista.
 Elokuvaseksi on osa elokuvan kieltä.
 Juttelin keväällä erään näyttelijän kanssa  elokuvien intiimikohtauksista. Hän sanoi, että valtaosa elokuvissa nähdystä seksistä on tyhjänpäiväistä täytettä, jolla ei ole kerronnallista funktiota. Sitä näytetään, koska alastomat kehot kiehtovat ja kiihottavat.
 Olen toki samaa mieltä siitä, että intiimikohtauksen on hyvä palvella elokuvan tarinaa ja hahmoja, niin kuin vaikka  Päiväperhossa  (1967),  Kauhunkierteessä  (1973) ja  Koirat eivät käytä housuja  -elokuvassa (2019). On myös selvää, että seksikohtausten historia on täynnä löysästi motivoituja coituksia, häijyjä kuvia ja kuolaavaa valtaa.
 Mutta ei pinnallinen seksi itsessään ole väärin, eikä sen näyttämiseen tai siitä nauttimiseen tarvitse liittää alhaisia motiiveja. Katsomme elokuvia, koska haluamme tuntea kaikkia inhimillisiä tunteita. Kauhua, surua, iloa, helpotusta, hämmennystä, voimaantumista – ja kiihottumista. Näitä tunteita elokuvantekijät ruokkivat säikyttelyllä ja kiivaalla dialogilla, takaa-ajoilla ja räjäytyksillä, banaaninkuoriin liukastelulla ja muhinoinnilla.
 The Washington Postin kriitikko  Ann Hornaday  kirjoittaa, että  hyvän seksikohtauksen kieltäminen yleisöltä on keskeisen elokuvanautinnon kieltämistä . Elokuvaseksi on osa elokuvan kieltä.
 Tuota kieltä pitäisi käyttää enemmän.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on alkanut ihmetellä, miksi seksi ei tunnu yhtään kiinnostavan vartalonmyötäisissä asuissa kekkuloivia supersankareita.
 Blogista voi keskustella 23.10. klo 23.00 saakka.

Anton Vanha-Majamaa: Haluan lisää seksiä elokuviin!


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

EU-huippukokous pähkäilee Valko-Venäjän tilannetta
 Brysselin huippukokous jatkuu tänään  keskustelulla muuttoliikkeestä . Ajankohtaisena pulmana on hankala tilanne Valko-Venäjän vastaisilla EU-rajoilla, joille on viime kuukausien aikana tullut runsaasti siirtolaisia. EU on syyttänyt Valko-Venäjää ihmisten käyttämisestä painostukseen ja kutsunut ihmisten usuttamista rajalle hybridihyökkäykseksi.
 Nyt se on tutkittu: kyläkoulujen lopettaminen vie kylien asukkaat
 Kunnat myyvät lakkautetut koulut usein yksityisille ostajille. Näin tapahti myös Jokioisten Vaulammin koululle Kanta-Hämeessä. Ville Välimäki / Yle
 Kyläläisten kannattaa taistella koulujensa puolesta, selviää uudesta tutkimuksesta. Tutkimuksessa on selvä näyttö siitä, että kyläkoulun lopettaminen  romahduttaa kylän asukasluvun . Kymmenessä vuodessa peruskoulujen määrä on vähentynyt lähes neljänneksellä Manner-Suomessa. Jos asenteet eivät muutu, kyläkoulujen tulevaisuus on synkkä.
 Taksialalla kävi kato korona-aikana
 Taksin katolla on oltava keltainen valo, sisällä pitää olla taksamittarin virkaa ajava laite, kuljettajan nimi ja taksiluvan haltijan yhteystiedot. Tolpalla päivystävissä autoissa on oltava myös hinnasto. Sasha Silvala / Yle
 Taksibisnes sai taloudellisia lommoja korona-ajasta. Nyt  kysyntä kasvaa ja töitä riittäisi , mutta alalta on poistunut kuljettajia ja yrittäjiä. Osa on lyönyt hanskat tiskiin, osa yrittäjistä on puolestaan menettänyt lupansa, kun taksilakia on tänä vuonna paikkailtu kiristämällä taksilupien edellytyksiä.
 Etelässä sataa, merellä myrskyää
 Joonas Koskela / Yle Sää
 Etelässä sataa tänään vettä. Lapissa sää pysyy enimmäkseen poutaisena ja lämpötila pakkasen puolella. Eteläisillä merialueilla tuuli yltyy myrskyksi päivän aikana. Merivesi voi nousta etelärannikolla korkealle, ja tuuli on myös etelän maa-alueilla voimakasta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: EU-johtajat puivat muuttoliikettä, kyläkoulujen lopettaminen vie kylien asukkaat, taksialalla olisi kuljettajille nyt töitä