Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin valtuusto on valinnut HUSin uudeksi johtajaksi Matti Bergendahlin.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin valtuusto valitsi HUSin toimitusjohtajaksi  Matti Bergendahlin .
 Bergendahl on viimeksi toiminut Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajana. Hän on Turun yliopiston dosentti ja lastentautien erikoislääkäri. Bergendahl ehti olla Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajana vain vajaat pari vuotta. HUSin hallitus esitti Bergendahlia sairaanhoitopiirin valtuustolle.
 Esiintyi korostetun rauhallisesti
 Bergendahlia kuvaillaan kokeneeksi konsernijohtajaksi, joka on johtanut muutoksia aiemmissa työpaikoissaan yhteistyöllä henkilökunnan kanssa. Hänen postitiivista ja energistä otettaan johtamiseen on myös kehuttu.
 HUSin valtuuston kokouksessa Helsingin Kalastajatorpalla Bergendahl esiintyi hyvin vakuuttavan rauhallisesti. Hän korosti esittelypuheenvuorossaan muun muassa sitä, että henkilöstön viihtyvyys on hänelle tärkeää.
 Matti Bergendahl on työskennellyt aiemmin myös yksityisiä terveydenhuoltopalveluja tuottavan Mehiläisen johtotehtävissä vuodet 2005–2014 ja tämän emoyhtiön Ambean johdossa 2007–2014.
 Hänen nimensä nousi koko kansan tietoon, kun Mehiläisen verojärjestelyitä selvitettiin julkisuudessa. Yhtiö maksoi vuonna 2011 vain reilut 300 000 euroa veroja 35 miljoonan liikevoitosta. Verottajan mukaan kyse oli  laittomasta verosuunnittelusta  ja Mehiläinen joutui maksamaan veroja myöhemmin takaisin.
 Bergendahl on monessa liemessä keitetty. Kun Bergendahl toimi Mehiläisen emoyhtiön Ambean johdossa, konsernin omistaman  Carema Caren vanhustenhoidossa ilmeni vakavia puutteita Ruotsissa . Hoitajat ja omaiset kertoivat ruotsalaismediassa vanhusten aliravitsemuksesta ja makuuhaavoista.
 Vuodet 2015–2019 Bergendahl työskenteli toimitusjohtajana Realia Group -konsernissa, joka on erikoistunut asuntojen, kiinteistöjen ja toimitilojen välitykseen ja hallintaan. Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan  konserni on tienannut miljoonia kartellilla .
 Markku Mäkijärvi jäi toiseksi
 HUSin toimitusjohtajaksi oli ehdolla myös muun muassa HUSin johtajaylilääkäri  Markku Mäkijärvi , joka on hoitanut väliaikaisesti HUSin toimitusjohtajan virkaa. Mäkijärvi jäi HUSin hallituksen äänestyksessä aiemmin syksyllä toiseksi. Hän sai HUSin hallituksen äänestyksessä 6 ääntä, Bergendahl 11 ääntä.
 Kärkiehdokkaana tehtävään oli myös HUSin lasten ja nuorten sairauksien toimialajohtaja  Jari Petäjä . Edellisellä toimitusjohtajakierroksella juuri Jari Petäjä oli HUSin hallituksen ehdokas, mutta tehtävään valittiin valtuustossa  Juha Tuominen .
 HUSin toimitusjohtajan paikkaan tuli 13 hakemusta, joista seitsemän haastateltiin ja neljälle tehtiin henkilöarviointi.
 HUSin edellinen toimitusjohtaja Juha Tuominen  jäi työkyvyttömyyseläkkeelle 1 elokuuta .
 Juttu täydentyy.
 Lue lisää:
 HUSin uudeksi johtajaksi esitetään Matti Bergendahlia, joka yhdistetään Mehiläisen verokikkailuun ja vanhustenhoitoskandaaliin Ruotsissa

Sairaalapomo Matti Bergendahl siirtyy Turusta Suomen suurimman sairaanhoitopiirin HUSin johtoon


Summary: Vesiluvasta valitettiin Vaasan hallinto-oikeuteen keväällä 2020 ja se on edelleen hallinto-oikeuden käsittelyssä. Päätöstä odotetaan alkuvuodesta.

Oulun edustan merialueella sijaitsevan Hailuodon silta- ja tiehanke etenee. Kiinteän yhteyden hankintavaihe on käynnistynyt.
 Pengertie-siltayhteys on tarkoitus toteuttaa allianssimallilla, jossa hankkeen eri osapuolet eli tilaaja, suunnittelijat ja urakoitsija ratkaisevat rakentamisen kysymykset yksimielisellä päätöksellä ja riskit ja hyödyt jaetaan kaikkien osapuolten kesken ennalta sovitussa suhteessa.
 Allianssissa kaikkiin kysymyksiin haetaan yksimielinen päätös eri osapuolten kesken. Myös riskit ja hyödyt jaetaan kaikkien osapuolten kesken ennalta sovitussa suhteessa.
 – Käytännössä allianssi kilpailutetaan. Hankintamenettely etenee tammi-helmikuussa pidettävien neuvottelukierrosten ja hintatarjousten myötä kohti urakoitsijan valintaa. Tavoiteaikataulun mukaisesti urakoitsijan valinnasta päätetään ensi maalis-huhtikuun aikana, kertoo Väyläviraston projektipäällikkö  Terhi Honkarinta .
 Hankkeen vesiluvasta valitettiin Vaasan hallinto-oikeuteen keväällä 2020. Se on edelleen hallinto-oikeuden käsittelyssä. Honkarinnan mukaan Väylävirasto odottaa vesilupapäätöstä alkuvuodesta.
 – Siinä vaiheessa kun vesilupapäätös on lainvoimainen pääsemme rakentamaan. Jos kaikki etenee suunnitellusti ja vesilupapäätös tulee lainvoimaiseksi, voidaan valmistelevia töitä aloittaa loppuvuodesta 2022. Varsinaiset kiinteän yhteyden rakentamistyöt voidaan käynnistää aikaisintaan keväällä 2023. Tieyhteys voisi valmistua aikaisimmillaan loppuvuodesta 2025, Honkarinta sanoo.
 Kiinteän yhteyden pituus on noin 8,4 kilometriä, joka sisältää pengertieosuuden ja Huikun ja Riutun noin 750 metriä pitkät sillat.
 Hankkeen kustannusarvio on 96 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:
 Hailuodon kiinteän yhteyden valmistelu jatkuu jälleen
 Tie jatkuu silmänkantamattomiin – havainnekuvat paljastavat Suomen pisimmän maayhteyden massiiviset mittasuhteet

Hailuodon kiinteän yhteyden suunnittelijoiden ja urakoitsijoiden haku on käynnissä – rakentaminen voisi alkaa 2023 ja yhteys olisi valmis 2025


Summary: Vastaava päätoimittaja Jouko Jokinen väistyy tämän päivän ajaksi, kun hänen tehtävänsä Ylen uutis- ja ajankohtaistoimituksessa ottaa hoitaakseen lukiolainen Meeri Havumäki. Vaihdos liittyy kansainväliseen tyttöjen päivään.

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminta saa torstain ajaksi uuden vastaavan päätoimittajan. Lukiota käyvällä, 17-vuotiaalla  Meeri Havumäellä  on takanaan puoli vuotta koulutusta vain tätä päivää varten.
 Kyse on Plan Internationalin ja Ylen tempauksesta, joka liittyy kansainväliseen tyttöjen päivään. Havumäki muistuttaa, että Suomessakin riittää tehtävää naisten ja tyttöjen oikeuksien edistämiseksi.
 – Täällä asiat ovat verrattain hyvin, mutta esimerkiksi asenteissa saattaa piillä tyttöjen vähättelyä. Tyttöyttä voidaan pitää heikkoutena tai hauskana, söpönä juttuna, eikä tyttöjä oteta vakavasti, Havumäki kertoi Ylen aamussa torstaina.
 Kansainvälistä tyttöjen päivää vietetään 11. lokakuuta. Plan Internationalin teema on tällä kertaa tytöt ja tieto: järjestön mukaan tiedon puute muun muassa altistaa tyttöjä lapsiavioliitoille ja liian varhaisille raskauksille sekä uhkaa koulunkäyntiä.
 Luotettava tieto on tärkeää kaikille, sanoo Havumäki. Hän on pannut merkille, että netissä liikkuu juuri nyt paljon väärää tietoa koronasta ja rokotteista.
 – Esimerkiksi rokotteiden haittavaikutuksilla saatetaan pelotella ja aiheuttaa epävarmuutta. Tytöt kohtaavat myös tosi paljon terveyteen liittyvää väärää tietoa.
 Havumäen mukaan seksuaalisuudesta, kehosta ja kuukautisista ei välttämättä uskalleta puhua, joten netti on monelle nuorelle ainoa paikka etsiä tietoa. Myös urheilu ja ruoka kiinnostavat.
 Ylen aamun haastattelussa sijaisen työpäivä oli vasta alussa. Mitä oikeastaan kuuluu vastaavan päätoimittajan tyypilliseen päivään,  Jouko Jokinen ?
 – Käytännössä se on kokouksia, kokouksia ja kokouksia. Totta kai uutisvirtaa seurataan, välillä ratkaistaan erilaisia kimurantteja kysymyksiä ja puhutaan ihmisten kanssa.
 Havumäen päivää vastaavana päätoimittajana voi seurata Ylen ja  Plan International Suomen  eri somekanavien kautta.

Ylen 17-vuotias päätoimittaja: Tytöt kohtaavat paljon terveyteen liittyvää väärää tietoa


Summary: Asuntojen arvonkehitys on ollut viimeisen kahden vuoden ajan suotuisa heille, jotka ovat vaihtamassa omakotitalosta pienempään rivi- tai kerrostaloon. Omakotitalojen hintoja on nostanut suuri kysyntä.

Omakotitalomyyjän saama väliraha pienempään rivi- tai kerrostaloon muutettaessa on venähtänyt jopa lähes 100 000 euroa kahden vuoden takaisesta, kertoo Kiinteistömaailma.
 – Isossa osassa Suomen kaupunkeja asuntojen arvonkehitys on ollut viimeisen kahden vuoden ajan suotuisa niille, jotka ovat vaihtamassa omakotitalosta pienempään rivi- tai kerrostaloon, kertoo Kiinteistömaailman analyytikko  Tony Korkala  tiedotteessa.
 Omakotitalojen hintoja on nostanut suuri kysyntä. Viime kesänä ensimmäistä kertaa lähes 15 vuoteen pienten kerrostaloasuntojen hintakehitys jäi suhteellisesti jälkeen isompien perheasuntojen hinnankehityksestä. Näin on käynyt erityisesti pääkaupunkiseudulla.
 – Vaikkapa sellaisella pariskunnalla, jolla lapset ovat muuttaneet pois kotoa ja tilantarve vähentynyt, on nyt mahdollisuus merkittävästi paremman välirahan saamiseen näillä paikkakunnilla kuin vielä kaksi vuotta sitten, Korkala sanoo.
 Pirkkalassa Tampereen kupeessa väliraha on paisunut jopa 229 000 eurolla. Helsingissä väliraha on noussut 88 000 eurolla. Muita välirahan huomattavia kasvattajia ovat Espoo, Kirkkonummi, Lohja, Hämeenlinna, Tampere ja Rovaniemi, joissa väliraha on venähtänyt yli 50 000 eurolla.
 Joissakin kaupungeissa kehitys on ollut päinvastaista
 Kiinteistömaailman mukaan on kuitenkin joukko kaupunkeja, joissa omakotitalojen ja pienempien asuntojen hinnat ovat kulkeneet tasatahtia. Näitä kaupunkeja ovat muun muassa Valkeakoski, Joensuu ja Riihimäki.
 Joissakin yksittäisissä kaupungeissa kuten Kotkassa, Savonlinnassa ja Kajaanissa omakotitalojen ja kerrostaloasuntojen hintaero on supistunut.
 – Näissä (kaupungeissa) esimerkiksi nuorilla perheillä on nyt korona-ajan jälkeen välirahan näkökulmasta helpompi päästä kerrostalokodista omakotitaloon kuin aikaisemmin oli, Korkala arvioi.
 Esimerkkilaskelmat on tehty Kiinteistönvälitysalan Keskusliiton hintaseurantapalvelun tiedoilla käytetyistä viisihuoneisista omakotitaloista ja käytetyistä kolmehuoneisista kerrostaloista keskimääräisillä hinnoilla vuonna 2019 ja tammi-elokuussa tänä vuonna.
 Lue myös:
 Suomalaisten asuntolainainnostus jatkuu, kesäkuussa asuntolainaa nostettiin 2,2 miljardilla eurolla
 Sokkotarjoukset ja "rakkauskirjeet" rantautuivat Suomenkin asuntokaupoille – listasimme viisi kuumilla asuntomarkkinoilla juuri nyt näkyvää ilmiötä
 Osakeasunnot halpenivat Satakunnassa ja Itä-Suomessa, vaikka hinnat ovat yleisesti nousussa – nousuvaraa on edelleen, sanoo ekonomisti

Kiinteistömaailma: Väliraha omakotitalosta pienempään kerrostaloasuntoon venähtänyt


Summary: Pääministeri vastasi sosiaali- ja terveysministeriön esittämään huoleen rajoitusten hätäisestä purkamisesta ja vetosi kansalaisiin: "Ottakaa rokotteet".

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoo, että Suomea ei ole vapautettu koronarokotuksista liian aikaisin.
 Eilen sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila oli toista mieltä  ja sano, että rajoituksia ei olisi pitänyt nykyisessä mittakaavassa vielä purkaa.
 Marin kommentoi asiaa SDP:n aluevaaliohjelmaa esitelleessä tiedotustilaisuudessa.
 – Emme ole vapauttaneet liian aikaisin yhteiskuntaa. Meillä on vielä osa rajoituksista voimassa ja kun saamme tässä kuussa toivon mukaan tuon 80 prosentin rokotekattavuuden, niin puramme nämä rajoitukset.
 Pääministeri vetosi ihmisiin, jotka syystä tai toisesta eivät vielä ole ottaneet kahta koronarokotusta.
 – Lähettäisin ihmisille selkeän viestin siitä, että vastuullinen teko on ottaa rokote. Suojatakseen itseään, suojatakseen kanssaihmisiä ja koko yhteiskuntaa.
 Marinin mukaan Suomella ei ole varaa siihen, että terveydenhuolto kuormittuu sen vuoksi, että rokotteita ei oteta.
 Uutinen päivittyy.
 Lue lisäksi:
 Koronapotilaiden määrä kasvaa huolestuttavasti – rajoituksia purettiin liian aikaisin, sanoo STM:n Varhila
 Lastenpäivystys ruuhkautumassa – taustalla Satakunnan heikentynyt infektiotilanne
 Koronatartuntojen määrä kasvussa Länsi-Pohjassa, tautia etenkin nuorilla rokottamattomilla henkilöillä – Lapissa karanteenissa ollut satoja

Pääministeri Sanna Marin: "Emme ole vapauttaneet yhteiskuntaa liian aikaisin"


Summary: Aluehallintoviraston mukaan Oulun yliopistollisessa sairaalassa on saatu vajaassa kahdessa vuodessa tehtyä riittäviä toimenpiteitä vierihoito-osaston potilasturvallisuuden varmistamiseksi.

Äitejä ja vastasyntyneitä vauvoja hoitava sairaalaosasto Oulussa oli lähes kaksi vuotta viranomaisten tavallista tarkemman valvonnan alla.
 Se alkoi, kun osa osaston kätilöistä päätyi poikkeukselliseen ratkaisuun: he kantelivat työnantajastaan sairaalaa valvovalle Pohjois-Suomen aluehallintovirastolle loppuvuodesta 2019.
 Kantelun mukaan potilasturvallisuus Oulun yliopistollisen sairaalan vierihoito-osastolla 13 oli vaarassa muun muassa riittämättömän työntekijämäärän ja jatkuvan kiireen vuoksi. Vastaavanlaisia, työntekijöiden työnantajastaan tekemiä kanteluita on tullut Pohjois-Suomen avin käsittelyyn hyvin harvoin.
 Lue juttu:   Äitien ja vauvojen turvallisuus on kätilöiden mukaan vaarassa Oulun yliopistollisen sairaalan osastolla – sairaala kiistää jyrkästi
 Lue myös:   Äidit ja isät kertovat kokemuksiaan osastosta, jonka potilasturvallisuus on kyseenalaistettu – apua sai monen mielestä odottamalla odottaa
 Nyt valvonta on saanut päätepisteensä.
 Avi on antanut päätöksen, jonka mukaan Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri (PPSHP) on ryhtynyt riittäviin toimenpiteisiin potilasturvallisuuden varmistamiseksi OYSin vierihoito-osastolla, eikä valvontaa sen vuoksi tarvitse enää jatkaa.
 Erillistä seuraamusta, kuten esimerkiksi avin antamaa huomautusta, sairaanhoitopiirille ei koitunut kantelusta.
 Avin ylitarkastaja  Toni Honkakorpi  kuitenkin arvioi, että kätilöiden kantelu oli aiheellinen: sen myötä osaston toiminnasta löydettiin paljon kehitettävää, sairaanhoitopiirin johto tunnisti mahdolliset potilasturvallisuusriskit ja ryhtyi korjaamaan asioita.
 Honkakorven mukaan parin vuoden mittaiseksi venynyt valvonta-aika oli vierihoito-osaston kohdalla tarpeellinen.
 – Sairaalassa on tehty matkan varrella toimenpiteitä, mutta avi on toistuvasti katsonut, että ne eivät olleet riittäviä. Nyt ne ovat riittäviä.
 Lisää käsipareja
 Kun Yle uutisoi kätilöiden tekemästä kantelusta ensimmäistä kertaa alkuvuonna 2020, sairaalan naistentautien ja synnytysten vastuualuejohtaja  kiisti epäkohdat jyrkästi.
 Hieman myöhemmin silloinen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri lupasi, että osaston tilanne  selvitetään juurta jaksain.
 Kesällä 2020 Yle uutisoi , että OYSin vierihoito-osaston toimintaa on parannettu monin tavoin: kätilöille on esimerkiksi tarjottu enemmän erilaista täydennyskoulutusta ja pyritty helpottamaan aikaa vievää potilastietojen kirjaamista uudella mobiilijärjestelmällä.
 Avin valvontapäätöksestä käy kuitenkin ilmi, että kätilöiden mielestä osastolla oli vielä puoli vuotta myöhemmikin yhä ongelmia. Avin joulukuussa 2020 kätilöiltä saaman päivityksen mukaan kätilöt pitivät edelleen esimerkiksi osaston työntekijämäärää aivan liian niukkana.
 Tammikuussa 2021 osastolle on palkattu avin mukaan viisi kätilöä lisää, mikä on sairaalalta saadun selvityksen perusteella jonkin verran helpottanut tilannetta.
 Sama käsitys on Tehyn Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin lasten ja naisten tulosalueen päätoimisella luottamusmiehellä  Jouni Hackzellilla.
 – Se, että sinne on lisätty henkilökuntaa, on keventänyt kuormitusta. Alussa osastolta tuli kymmeniä yhteydenottoja luottamusmiehelle. Nyt yhteydenottojen määrä on vähentynyt melkein minimiin.
 Hackzellin mukaan osastolla koetaan kuitenkin edelleen ajoittaista kiirettä ja väsymystä.
 – Jokaisella sairaalan osastolla on aina kehitettäviä asioita ja epätyytyväisyyttä. Tärkein pointti kuitenkin on se, että niitä pyritään ratkomaan yhdessä henkilöstön kanssa. Näen, että vierihoito-osastolla on nyt enemmän yhteistyötä kuin silloin kun tämä alkoi.
 "Prosessi on ollut tarpeellinen"
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin nykyinen vs. johtajaylilääkäri  Terhi Nevala  sanoo olevansa tyytyväinen siihen, että avi on nyt katsonut OYSissa tehtyjen toimenpiteiden olevan riittäviä.
 Nevalan mukaan vierihoito-osastolla on tehty paljon parannuksia. Esimerkiksi lääketurvallisuutta on parannettu ja kätilöitä pystytty tukemaan aiempaa enemmän. Osastolla on nyt myös oma erikoislääkäri kokopäivätoimisesti, jolta kätilöt saavat apua potilaiden hoidossa.
 Vs. johtajaylilääkäri myöntää, että valvontaprosessille oli tarvetta.
 – Prosessi on ollut arvokas ja tarpeellinen. Kehittämistoimia on saatu eteenpäin. Äidit ja vastasyntyneet vauvat ovat kaiken keskiössä. Ydinasia on, että heidän turvallisuudestaan ei missään vaiheessa tingitä, Nevala sanoo.
 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto kehottaakin päätöksessään sairaanhoitopiiriä huolehtimaan myös jatkossa siitä, että vierihoito-osastolla on riittävät henkilöstöresurssit. Avin mukaan osaston toiminnan kehittämistä kannattaa edelleen jatkaa.
 Avi kertoo aikovansa seurata vierihoito-osaston palveluiden järjestämistä tulevaisuudessa ja puuttua tilanteeseen, jos potilasturvallisuus siellä on vaarantumassa tai potilaiden hyvässä hoidossa ilmenee puutteita.
 Voit keskustella aiheesta 8.10. kello 23.00 asti.

Kätilöt kyseenalaistivat äitejä ja vauvoja hoitavan osaston turvallisuuden – alkoi liki kahden vuoden syyni, joka osoittautui tarpeelliseksi


Summary: Elävän musiikin ystävät pääsevät kymmenille keikoille Tampereella viikonlopun festivaaleilla. Pirkanmaalla on voimassa enää joitain suosituksia koronapandemian takia, mutta rajoituksia esimerkiksi yleisömäärästä ei ole.

Lost in Music on yksi syksyn suosituimpia festivaaleja. Tai oli ennen koronapandemiaa, sillä vuonna 2020 festaria ei järjestetty. Nyt se valtaa kahdeksan Tampereen keikkapaikkaa täysimittaisena.
 Pirkanmaalla ei ole voimassa koronarajoituksia.  Maskin käyttöä suositellaan edelleen yli 12-vuotiaille (siirryt toiseen palveluun) , jos esimerkiksi oleillaan sisätiloissa lähekkäin. Festivaalilla onkin tarjolla käsidesin lisäksi kasvomaskeja, ja myös turvaväleistä muistutetaan tapahtumissa. Festivaalilla toivotaan, että kävijät jäävät hyvin matalalla kynnyksellä kotiin, jos on yhtään koronaan viittavia oireita tai on altistunut.
 Festivaalin järjestävät odottavat toimintaa tauon jäljiltä innoissaan. Ylen suorassa lähetyksessä torstaina aamupäivällä ovat mukana muun muassa promoottori  Pietu Sepponen , tuottaja  Peppi Arrimo,  Tullikamarin tuotantopäällikkö  Lotta Ahtinen  ja keikkamyyjä sekä festarin raadin jäsen  Rowan Afferty .
 Ensimmäinen keikka on torstaina kuudelta illalla Tampere-talossa. Yksi pääesiintyjistä, hip hop -ilmiö  William , joka esiintyy myös Tampere-Talossa. Muita pääesiintyjiä ovat  Vesta , Ursus Factory,  Yeboyah , Tiisu, Teksti-tv 666, Disco Ensemble, Lapkoja Children Of Bodomin jäsenistä koostuva Moon Shot.
 Lost In Music järjestetään musiikkialan ammattilaistapahtuman Musiikki & Median yhteydessä.

Lost in Music alkaa Tampereella – katso suorana kello 11, miten koronarajoituksista vapaa festivaali rakentuu


Summary: Myös Valtiontalouden tarkastastusviraston toinen johtaja saa syytteen. Yli-Viikaria syytetään myös maksuvälinepetoksesta tapauksessa, jossa hänen epäillään käyttäneen virastolle kuuluvia lentopisteitä omiin tarkoituksiinsa.

Valtiontalouden tarkastusviraston entistä pääjohtajaa  Tytti Yli-Viikaria  vastaan on nostettu syyte törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä.
 Myös toinen Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) työntekijä, johtaja  Mikko Koiranen  saa syytteet samasta rikosepäilystä.
 Toissijaisesti syyttäjä syyttää vastaajia virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Syytteet koskevat virkasuhteen päättymissopimusta erään VTV:n virkamiehen kanssa 24.5.2016. Aiemmin on kerrottu, että sopimuksessa virkamiehelle maksettiin kahden vuoden ajan palkkaa ilman työvelvoitetta.
 Eduskunnan oikeusasiamies on todennut sopimuksen lainvastaiseksi.
 Yli-Viikaria vastaan nostettiin lisäksi syyte maksuvälinepetoksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta Finnairin lentopisteitä koskevassa asiassa. Tässä asiassa hän yksin on rikoksesta epäiltynä.
 Syytteet koskevat Yli-Viikarin virkamatkoilta vuosina 2016–2020 kertyneiden Finnair Plus -palkintopisteiden käyttämistä yksityiskulujen maksamiseen vuosina 2018–2020, vaikka pisteet kuuluisivat työnantajalle.
 Sekä Yli-Viikari että Koiranen kiistävät syytteet.
 Eduskunta irtisanoi Yli-Viikarin kesäkuun lopussa. VTV puolestaan on pidättänyt virasta Koirasen.
 Kun Yli-Viikari oli käynyt eduskunnan kansliatoimikunnan kuultavana irtisanomisasiassaan, hän kommentoi asiaa medialle. Kysymykseen tulevaisuudensuunnitelmistaan hän vastasi lausumalla  Irja Askolan  runon.

 Yli-Viikari on valittanut irtisanomisestaan hallinto-oikeuteen.
 Lue myös:
 Tytti Yli-Viikari esiintyi julkisuudessa ensimmäistä kertaa potkujensa jälkeen – kommentoi keskustelua ympärillään: “En koe, että edes faktat olisi esitetty oikein”
 Eduskunta päätti irtisanoa VTV:n pääjohtajan Tytti Yli-Viikarin
 VTV:n hyllytetyn pääjohtajan matkoihin lähes 190 000 euroa viidessä vuodessa – "Jos Yli-Viikari irtisanottaisiin, hän voi palata VTV:n taustavirkaansa"

VTV:n erotettua pääjohtajaa Tytti Yli-Viikaria vastaan nostettiin syyte törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä


Summary: SDP haluaa parantaa kiireettömän terveydenhoidon hoitotakuuta seitsemään päivään. Puolue tavoittelee aluevaalien voittoa.

SDP nostaa aluevaalien kärkiteemaksi terveydenhoidon. Puolue vaatii vaaliteemanaan, että hoitoa on saatava aina tarvittaessa.
 – Ihmisten hyvinvointi on SDP:lle sydämen asia, puheenjohtaja  Sanna Marin  kiteytti puolueen vaaliteeman.
 SDP:n hoitolupaus tarkoittaa esimerkiksi kiireettömään hoitoon pääsyä seitsemässä päivässä hoitotarpeen arvioinnista. Tavoite on hyvin samankaltainen kuin hallituksen aie kiristää hoitotakuuta.
 Hallituksen tarkoitus on, että kun uudet hyvinvointialueet aloittavat vuonna 2023, määräaikaa hoidon tarpeen arvioinnista hoitoon pääsyyn tiukennettaisiin kolmesta kuukaudesta seitsemään päivään.
 SDP:n tavoitteena on, että ihmisen hoidon tarve arvioitaisiin samana päivänä, kun hän ottaa yhteyttä terveydenhoitoon. Puolueen hoitolupaus koskee myös mielenterveyshoitoa.
 Suun terveyden hoidossa SDP tavoittelee kiireettömän hoitotakuun lyhentämistä puolesta vuodesta kolmeen kuukauteen. Hoidon tarpeen arviointi pitäisi tehdä samana päivänä, kun ihminen on ottanut yhteyttä hoitoon päästäkseen.
 Kerromme kohta lisää SDP:n aluevaalitavoitteista.
 SDP tavoittelee aluevaalien voittoa
 Puolueiden kampanjointi aluevaaleissa näyttäisi keskittyvän odotetusti terveydenhoitoon. SDP:n hallituskumppani keskusta haluaa varmistaa, että joka kunnassa säilyisi vähintään yksi sosiaali- ja terveysasema.
 Puheenjohtaja Sanna Marinin mukaan SDP tavoittelee aluevaaleissa vaalien voittoa.
 SDP korostaa kärkiteemoissaan lisäksi henkilökunnan asemasta huolehtimista, kun sosiaali- ja terveyspalvelut siirtyvät kunnilta hyvinvointialueiden hoidettavaksi vuoden 2023 alussa.
 – Me lupaamme huolehtia henkilöstön asemasta uudistuksen aikana, lukee SDP:n kärkiteemojen esittelyssä.
 Voit keskustella aluevaaleista perjantaihin 8.10 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Keskusta vaatii vähintään yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan – päävastustajina aluevaaleissa ovat keskittäminen ja kokoomus

SDP lupaa, että terveydenhoitoa saa aina tarvittaessa – puolue julkisti kärkiteemansa aluevaaleihin


Summary: Bussikuskien taukopaikat ovat yleinen kiistanaihe ympäri Suomea. Joensuussa kuljettajilla ei omien sanojensa mukaan ole mahdollisuuksia kunnollisiin taukotiloihin.

Joensuun paikallisliikenteessä liikennöivän Länsilinjojen kuljettajat kritisoivat työnantajaansa kunnollisten taukotilojen puutteesta. Kuljettajien mukaan heillä ei ole mahdollisuutta käydä tauoilla kunnollisella taukopaikalla.
 Kuljettajilla ei ole esimerkiksi mahdollisuuksia käydä vessassa kaikilla päätepysäkeillä. Tällöin ainoa vaihtoehto on tehdä tarpeensa luontoon.
 Taukotilaongelmista on tehty myös tarkastuspyyntö Itä-Suomen aluehallintovirastoon. Tarkastuspyyntö tehtiin asianmukaisen taukopaikan puuttumisen takia.
 Taukopaikoista puutetta ympäri Suomea
 Länsilinjojen kuljettajilla on Joensuussa taukopaikka varikolla Rahtikadulla. Ongelmana kuitenkin on se, että varikko sijaitsee kolmen kilometrin päässä keskustassa, kun suurin osa tauoista tapahtuu keskusta-alueella.
 – Meillä ei ole tosiasiallista mahdollisuutta käyttää sitä taukopaikkana, sanoo Länsilinjojen Joensuun toimipaikan luottamusmies  Pasi Kuusenoja .
 Kuusenoja kertoo, että ongelma on yleinen linja-autoalalla. Kunnolliset taukopaikat puuttuvat monelta paikkakunnalta.
 Myös Länsilinjojen toimitusjohtaja  Terhi Penttilä  kertoo, että pulma on laaja: taukotilat ovat olleet keskustelun aiheena Joensuun lisäksi muissakin toimipisteissä.
 Aluehallintovirasto vahvistaa tekevänsä Länsilinjojen Joensuun toimipisteeseen työsuojelutarkastuksen, mutta avin mukaan taukotilat eivät ole tarkastuksen kohteena. Tarkastuksessa käsitellään muun muassa työajan toteutumista ja palkkalaskelmien kirjaamista.
 Tamperelaisyritys Länsilinjat on viiden yrityksen konserni, joka tarjoaa muun muassa lähiliikennettä, sopimusliikennettä sekä tilausajoja. Konserni työllistää yhteensä 290 työntekijää.
 Länsilinjat alkoi liikennöidä Joensuun seudun paikallisliikenteessä kesäkuussa voitettuaan kilpailutuksen. Joensuun seudun paikallisliikenteessä on yhteensä kolme liikennöitsijää.
 Tauot kuluvat puistonpenkeillä ja kahviloissa
 Työturvallisuuslain mukaan taukopaikalla on oltava muun muassa tilaa ruokailuun, lepoon ja vessassa käymiseen. Lisäksi siellä pitää olla saatavilla puhdasta juomavettä.
 – Me olemme joko ulkona puistonpenkillä tai kahvilassa. Esimerkiksi aamukahdeksalta kahviloita ei kuitenkaan ole kauheasti auki.
 Kuusenojan mukaan kuljettaja saattaa ajaa yhden työvuoron aikana 11 tuntia, josta yhtämittaisesti 5,5 tuntia.
 Kuusenojan mielestä paras ratkaisu olisi, että tilaajat eli Joensuun, Liperin ja Kontiolahden kunnat olisivat vastuussa taukopaikasta. Se voisi olla yhteinen kaikille Joensuun paikallisliikenteen kolmelle yrittäjälle.
 – Jos kaikilla on omat taukopaikat, niin jos tapahtuu uusi kilpailutus ja joku häviää kilpailutuksen, heidän taukopaikkansa katoaa.
 Toimitusjohtaja: Keskustan taukotilalle ei tarvetta
 Länsilinjojen toimitusjohtaja Terhi Penttilä ei näe ongelmaa siinä, että kuljettajat eivät välttämättä pääse tauolle yrityksen omiin tiloihin vaan viettävät ne esimerkiksi kahviloissa. Hän vertaa tilannetta esimerkiksi rekkakuskeihin, jotka käyvät useimmiten tauoilla esimerkiksi huoltamoilla.
 Länsilinjoilla on myös sopimus Joensuun keskustassa sijaitsevan bingohalli-kahvilan kanssa. Kuljettajat voivat esimerkiksi lämmittää omia ruokiaan bingon tiloissa.
 Penttilän mukaan Joensuussa tilanne on hyvä verrattuna esimerkiksi Tampereeseen, jonka pinta-alaltaan isossa keskustassa on vain yksi taukotila kuljettajille.
 Penttilän mukaan päätepysäkkien vessajärjestelyt on toteutettu niin, että jokaisen bussilinjan toisessa päässä on wc, mutta ei välttämättä toisessa. Tällöin kuitenkin toteutuu kuljetusalan työehtosopimuksen vaatimus, jossa vessassakäyntiin on oltava mahdollisuus vähintään neljän tunnin välein.
 Lue lisää:
 Kun saavut bussilla Ouluun, et välttämättä pääse vessaan eikä kellokaan ole oikeassa ajassa – tältä näyttää linja-autoasema, jota ei aiota korjata
 Ratikkakolareista tuli nopeasti liiankin tuttua arkea Tampereella – katso videolta miten tilanteista selvitään
 Maksuttomien bussikorttien saaminen toisen asteen opiskelijoille takkuaa: Joukkoliikenneyhtiö ei ehtinyt varautua ajoissa uudistukseen

Bussikuskit käyvät tarpeillaan metsässä ja syövät eväät puistonpenkillä – Joensuussa syttyi riita taukopaikoista


Summary: Æsir Technologiesin talousjohtajan mukaan Satakunnassa on tehty loistavaa työtä akkualan ekosysteemin luomisessa. Hyvä toimintaympäristö sai yhtiön suunnittelemaan isoja investointeja Kokemäelle.

Satakunta on jo jonkin aikaa uskonut vahvasti siihen, että  akkuteollisuuden tarpeisiin kannattaa alueella  panostaa. Nyt työn hedelmät ovat osumassa Kokemäelle, kun amerikkalaisyhtiö Æsir Technologies kertoi yhdessä Kokemäen kaupungin kanssa suunnittelevansa  laajaa akkualan tuotantoa  Peipohjaan.
 – Meidän piti hankkia Suomesta vain raaka-ainetta, mutta tajusimme nopeasti isommat mahdollisuudet. Täällä on kaikkea, mitä akkuteollisuus tarvitsee, sanoo Æsir Technologiesin talousjohtaja  Craig Wilkins .
 Kokemäen Peipohja on kaukana Æsir-yhtiön Missourin pääkonttorilta, mutta Satakunnan olosuhteet vakuuttivat yhtiön. Talousjohtaja Wilkins kehuu estoitta maakuntaa.
 – Olette tehneet erinomaista työtä. Satamat, rautatie, osaamista. Ei Piilaaksokaan syntynyt sattumalta, vaan sen eteen tehtiin paljon työtä, Wilkins sanoo.
 Æsir Technologies -yhtiön talousjohtaja Craig Wilkins ihastelee Satakunnan olosuhteita akkuteollisuudelle. Katja Halinen / Yle
 Lyijyakun haastaja
 Æsirin tuotteissa ei kyse ole sähköautojen voimanlähteistä vaan nikkelisinkkiakuista, joiden uskotaan korvaavan vanhat lyijyakut. Sen etuja lyijyakkuun verrattuna ovat hyvän tehon lisäksi kestävyys ja ympäristöystävällisyys. Yhtiön mukaan akku kestää käytössä kymmenen vuotta eli kaksinkertaisen ajan lyijyakkuun verrattuna.
 Teknologian markkinat löytyvät yhteiskunnan kannalta kriittisistä toiminnoista, kuten datakeskuksista, tukiasemista ja sairaaloista. Myös sota- ja ilmailuteollisuus ovat potentiaalisia käyttäjiä samoin kuin vaikkapa veneet ja trukit.
 Æsir Technologies on vakuuttunut akkutyypin menestyksestä markkinoilla, ja yhtiö onkin tehnyt viime aikoina isoja suunnitelmia ja päätöksiä investoinneista.
 Kokemäelle sen suunnitelmissa on rakentaa aluksi parikymmentä henkeä työllistävä nikkelihydroksiditehdas, joka tuottaa materiaalia varsinaiselle akkutehtaalle.
 Sellaisen Æsir  aikoo rakentaa Etelä-Dakotaan  ja mahdollisesti myös Kokemäelle. Yli 100 miljoonan euron tehdas ja 400 työpaikkaa olisi lottovoitto Kokemäen kaupungille.
 Markkinat vaikuttavat aikatauluihin
 Kaupungin johto on luonnollisesti innoissaan tilanteesta ja uskoo vahvasti, että amerikkalaisyhtiön suunnitelmat menevät maaliin saakka. Nimet löytyvät nyt aiesopimuksesta.
 Sen pohjalta materiaalitehdas käynnistyisi parin vuoden kuluttua ja varsinainen akkutehdas vuotta myöhemmin.
 Kaupunginjohtaja Teemu Nieminen uskoo, että amerikkalaisyhtiön isot suunnitelmat Kokemäellä toteutuvat. Katja Halinen / Yle
 Toinen kysymys onkin, millä varmuudella hankkeet Kokemäelle todellisuudessa toteutuvat.
 Osapuolet vakuuttavat, että lupaprosessissa tuskin tulee vastaan samanlaista yllätystä kuin  BASF:in Harjavallan tehtaalla , sillä ympäristön kuormituksen luvataan jäävän pieneksi.
 Æsir Technologies -yhtiön talousjohtaja Craig Wilkins korostaa, että lopullinen rakennusaikataulu erityisesti ison akkutehtaan osalta riippuu myös markkinoista.
 – Tähtäämme Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Lähi-idän markkinoille ja uskomme vahvasti kasvuun näillä alueilla. Kokemäki on ihanteellinen paikka akkutehtaalle noita markkinoita varten, mutta tehtaan aikataulu riippuu tietysti siitä, miten nopeasti saamme nuo alueet haltuun.
 Lue myös:
 Akkuteollisuus kasvaa Suomessa vauhdilla, osaajista on pulaa jo nyt – TEM: "Riskinä on, että jäämme kehityksestä jälkeen"
 Akkuteollisuuteen investoidaan nyt vauhdilla koko maassa – Satakuntaan syntymässä iso keskittymä

Amerikkalaisyhtiön piti hankkia Suomesta vain raaka-ainetta akkuihin – nyt se suunnittelee yli 100 miljoonan investointeja Kokemäelle


Summary: Tavoitteena on kasvattaa startupeista Suomen viennille metsäteollisuuden kokoinen tukijalka alle kymmenessä vuodessa. Tämä ei ole perinteinen edunvalvontajärjestö, toimitusjohtaja Riikka Pakarinen sanoo.

Suomen eturivin startup-yhtiöt ovat perustaneet uuden yhdistyksen. Torstaiaamuna julkaistu hanke sai nimekseen  Suomen startup-yhteisö , ja sen suunnitelmana on toimia "yhdessä koko Suomen hyväksi".
 Suomen startup-yhteisön tavoitteena on, että vuonna 2030 kasvuyhtiöt tuovat Suomeen vientitulona kymmenen miljardia euroa. Se on suunnilleen yhtä paljon kuin metsäteollisuus vie nykyisin.
 Yhdistyksen puheenjohtajan  Timo Ahopellon  ja toimitusjohtaja  Riikka Pakarisen  mukaan tavoite ei ole lainkaan mahdoton.
 – Se ei tarkoita kuin vähän alle 20 prosentin vuosittaista kasvua meidän jäsenyrityksillemme. Tästä on kasvamassa talouden ja yhteiskunnan uusi tukijalka, Ahopelto sanoo.
 Uuden yhdistyksen jäseninä on Suomen eturivin kasvuyhtiöitä, kuten peliyhtiö Supercell, lähettiyhtiö Wolt, it-yhtiö M-Files ja pakkausyhtiö Sulapac. Viime vuonna sata mukaan lähtenyttä yritystä tekivät yhteensä kahden miljardin euron liikevaihdon. Yhdistyksessä on myös sijoittajia, kuten Lifeline Ventures, Inventure sekä F-Securen perustajan  Risto Siilasmaan  ja sarjayrittäjä  Jyri Engeströmin  rahastot.
 Yhdistys on myös määritellyt joukon asioita, joita se haluaa yhteiskunnassa edistää:
 Suomesta maailman paras paikka osaajille ja yrittäjille. Startupeista talouden ja yhteiskunnan tukijalka. Suomesta jatkossa iso osa maailman johtavista teknologiayrityksistä. Hyvinvointiyhteiskunnan vahvistaminen.
 Tästähän teknologiayrittäjät ovat puhuneet jo pitkään. Tämä eetos on vahva myös Slush-tapahtuman taustalla. Mutta nyt sitä varten on yhdistys, joka vaikuttaa edunvalvontajärjestöltä.
 Vaikutelmaa korostaa se, että toimitusjohtaja Riikka Pakarinen on keskustan varapuheenjohtaja, joka on tehnyt yhteiskunnallista vaikuttamista Euroopan parlamentissa asti. Hän toimi jonkin aikaa myös Panimoliiton johdossa.
 Mistä on lopulta kyse?
 Alkaa nimittäin kuulostaa pahasti siltä, että suomalainen startup-kenttä on lopettanut nuorekkaan pöhinän – ja perustanut etujärjestön tavoitteitaan edistämään.
 Timo Ahopelto tunnetaan menestyneenä sarjayrittäjänä ja sijoitusyhtiö Lifeline Venturesin perustajana. Yhteiskunnallisiin asioihin hän on tutustunut esimerkiksi valtiovarainministeriön teknologianeuvottelukunnan jäsenenä. Lotta Laakso/Yle
 "Emme ole mikään lobbari"
 Yksi sana toistuu Timo Ahopellon puheessa ja esityskalvoilla usein. Kiitollisuus.
 – Kaiken pohjana on yrittäjien tuntema kiitollisuus Suomea kohtaan. Meistä jokainen on saanut käydä läpi saman koulupolun ja yhtäläiset mahdollisuudet lähteä yrittäjäksi, Ahopelto toteaa.
 Ahopellon mukaan oikea amerikkalainen unelma ei toteudu missään muualla niin hyvin Suomessa, jossa koulutus on ilmaista ja turvaverkkoja on tarjolla. Tätä yhdistys ja sen jäsenet haluavat suojata ja kehittää. Ja siitä juontaa kiitollisuus.
 – Kuulostaa ehkä pilvilinnalta, mutta siihen me oikeasti uskomme, hän sanoo.
 – Ja kyseessä  ei  ole mikään lobbaus- tai edunvalvontajärjestö. Vaan yhteisö, joka haluaa vaikuttaa ja pystyy vaikuttamaan suomalaiseen yhteiskuntaan niin, että se hyödyttää jokaista suomalaista, hän sanoo.
 Ihaillut startup-yrittäjät ovat saaneet äänensä kuuluviin tähänkin asti. Media kirjoittaa heistä mielellään ja poliitikot poseeraavat yhteiskuvissa. Eikö se riitä?
 – Yksittäiset yrittäjät ja sijoittajat ovat päässeet hyvin esille. Mutta me koemme, että sen jälkeen pitäisi alkaa viemään asioita käytäntöön.
 Riikka Pakarisen mukaan suomalainen yhteiskunta näkee startupit “rohkeana ja myönteisenä voimana”. Mutta viesti on hajanainen.
 – Siksi minusta on tärkeää, että kenttä kokoaa voimiaan, jotta on ääni kuuluu myös päättäjien suuntaan ja on yhtenäisempi, hän sanoo.
 Yhdistys haluaa olla konkreettinen kumppani, kun muutoksia tehdään. Jos kyse on englanninkielisestä koulutuksesta, yhdistys voi olla mukana arvioimassa, kuinka paljon sitä tarvitaan. Jos kyse on maahanmuuttoprosessin kipupisteistä, yhdistyksellä ja mukana olevien yritysten työntekijöillä on siitäkin käytännön kokemusta.
 – Emme halua olla aidalla istumassa ja vaatimassa jotain vaan tekemässä yhdessä, Timo Ahopelto sanoo.
 – Tämä ei ole perinteinen edunvalvontajärjestö, Riikka Pakarinen vakuuttaa. Lotta Laakso/Yle
 Startup-maailman synkemmät uutiset
 Kasvuyrittäjyyteen on Suomessa suhtauduttu lähes yksinomaan myönteisesti. Nokian romahduksen jälkeen kasvuyhtiöt toivat työpaikkoja ja piristysruiskeen teknologia-alalle. Nuorten asenne yrittämiseen muuttunut myönteiseksi. Supercellin Ilkka Paananen ja Mikko Kodisoja maksoivat mukisematta enemmän veroja kuin kukaan ennen heitä.
 Viime aikoina esiin on kuitenkin noussut myös vähemmän innoittavia startup-tarinoita. Ruokalähettien epävarmoista työsuhteista kirjoitetut  uutisjutut  muistuttavat, että startupit hyödyntävät ja vauhdittavat yhteiskunnallisia muutoksia, joiden vaikutukset eivät aina ole myönteisiä.
 Vielä karumpia ovat Helsingin Sanomien julkaisemat artikkelit kännykkäyhtiö Swappien työntekijöiden  huonosta kohtelusta  ja lenkkikenkävalmistaja Rens Originalin työntekijöiden  500 euron kuukausipalkoista .
 Onko Suomen startup-yhteisöllä halu tai valmius tarttua näihin kipupisteisiin?
 – Meillä on totta kai nollatoleranssi tällaiseen. Me taistelemme eettisen työelämän puolesta ja se on selvä linja, Riikka Pakarinen toteaa viitaten kännykkä- ja kenkäyhtiöiden tapauksiin.
 – Tapaukset osoittavat, että startup-yhteisön kaltaista toimijaa tarvitaan.
 Mukaan lähtevät yritykset sitoutuvat Pakarisen mukaan yhdessä sovittuihin toimintatapoihin, jotka on määritelty yhdistyksen eettisen ohjeen Code of Conductin kautta.
 Timo Ahopelto sanoo, että yhdistys pyrkii antamaan jäsenyhtiöille valmiuksia kehittää hyvää yrityskulttuuria.
 – Meillä on “yrityskulttuurikoulu”, jonka puitteissa kokeneet yrittäjät jakavat tietoa ja osaamistaan nuoremmille, hän sanoo.
 – Luomme työkalupakkia, jossa tietoa siitä, millaisiin asioihin yrittäjien tulee yrityksen eri kasvuvaiheissa kiinnittää huomiota.
 Käytännössä kyse on esimerkiksi uusien työntekijöiden palkkaukseen liittyvistä ohjeista. Tarjolla on myös neuvoja, miten luodaan nimettömiä palautekanavia havaittujen epäkohtien esille tuomiseen.
 – Sellaiset asiat jäävät aika helposti hoitamatta eivätkä pysy kasvun vauhdissa. Etenkin, kun ensimmäiset kolme vuotta keskitytään vain siihen, miten yritys pysyisi hengissä, Ahopelto kuvaa.
 Työntekijä vai yrittäjä?
 Timo Ahopellon mukaan Startup-yhteisö tulee ottamaan kantaa myös tulikuumaan aiheeseen alustatalouden työoloista. Hän itse on sijoittanut LIfeline Venturesin rahoja edellä mainittuun Wolt-yhtiöön, ja Woltin toimitusjohtaja  Miki Kuusi  on yhdistyksen hallituksessa.
 Mikä on Suomen startup-yhteisön virallinen näkemys siitä, onko ruokalähetti työntekijä vai yrittäjä?
 – Alustatalous on merkittävä uusi tapa tehdä töitä. Tällä hetkellä meillä ei kuitenkaan ole siihen vielä yhteisönä kantaa, Ahopelto sanoo.
 Jossain vaiheessa startup-yhteisö kuitenkin kannan tai näkemyksen muodostaa, Ahopelto sanoo. Ja sen jälkeen he tarjoavat yhteistyötä esimerkiksi lainvalmistelijoille.
 Eikö tämä ole silloin aika lähellä sitä perinteistä edunvalvontaa, jota yhdistys sanoo välttelevänsä? Eikö se ole väistämätöntä, että päädytte lobbarin rooliin?
 – Minä en usko, että tämä päätyy siihen. Meidän tavoitteemme on rakentaa parempaa suomalaista yhteiskuntaa ja tehdä startupeista sille uusi tukijalka, Ahopelto sanoo.
 Uusi järjestö tulee hänen mukaansa valitsemaan tarkasti aiheet, joihin se tarttuu. Suomesta löytyy paljon asioita, joita voidaan viedä eteenpäin ilman vastakkainasettelua.
 – Emme halua ajautua poteroon taistelemaan esimerkiksi siitä, pitääkö työehtosopimuksen olla sitova vai ei. Eihän se edes ole relevanttia startupien kilpailukyvyn kannalta, Timo Ahopelto sanoo.
 Riikka Pakarinen antaa toisen esimerkin.
 – Esimerkiksi verotus on sellainen asia, johon me emme aio puuttua.

Wolt, Supercell ja 98 muuta startupia perustivat etujärjestön – lupaavat tarttua myös työntekijöiden huonoon kohteluun


Summary: Rokote vähentää vakavan malariataudin riskiä vain noin 30 prosentilla. Silti kyseessä on merkittävä edistysaskel taistelussa tautia vastaan, johon kuolee lapsi aina joka toinen minuutti.

Malarian vastaisessa taistelussa on otettu uusi, merkittävä askel. Maailman terveysjärjestö WHO ilmoitti keskiviikkona suosittelevansa malariarokotteen käyttöä lapsille Afrikassa.
 Malaria on ollut yksi ihmiskunnan suurimmista vitsauksista ja se tappaa enimmäkseen vauvoja ja pikkulapsia. Rokotteen kehittäminen kuuluu lääketieteen suurimpiin saavutuksiin, kirjoittaa  yleisradioyhtiö BBC .
 Malaria on hyttysten levittämä tauti, johon  sairastuu vuosittain yli 229 miljoonaa ihmistä ja kuolee noin 400 000 , heistä suurin osa lapsia ja afrikkalaisia.
 Käytännössä tämä tarkoittaa, että joka toinen minuutti lapsi kuolee malariaan, WHO sanoo.
 WHO:n pääjohtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  kuvailee tilannetta historialliseksi.
 – Kauan odotettu malariarokote lapsille on läpimurto tieteen, lasten terveyden ja malarian torjunnan kannalta. [Se] voisi pelastaa kymmeniä tuhansia nuoria ihmishenkiä joka vuosi, Ghebreyesus sanoi BBC:n mukaan.
 WHO suosittelee, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja muilla riskialueilla rokotettaisiin neljällä annoksella lasten toiseen ikävuoteen mennessä.
 Suositus annettiin WHO:n vuonna 2019 aloittaman pilottikokeilun jälkeen, jossa lapsille annettiin kyseistä rokotetta Ghanassa, Keniassa ja Malawissa.
 WHO:n suositteleman maailman ensimmäisen käyttöön hyväksytyn malariarokotteen RTS,S (markkinanimi Mosquirix) kehittämisen käynnisti lääkeyritys GSK vuonna 1987.
 Kolmevuotias Siama Marjan leikkii hyttyskarkotteilla käsitellyn verkon alla Kenian pääkaupungin Nairobin Kiberan slummissa huhtikuussa 2008. Stephen Morrison / EPA
 Miksi rokotetta kehitettiin niin kauan?
 Rokote vähentää vakavan malariataudin riskiä vain noin 30 prosentilla, mutta se on ainoa käyttöön hyväksytty rokote. Esimerkiksi  polio nujertuu rokotteella 90-prosenttisesti .
 Miksi koronarokotteet saatiin käyttöön ennätysnopeasti, mutta malariassa kehitystyö on kestänyt sata vuotta?
 Malarian aiheuttava loinen on paljon salakavalampi ja kehittyneempi kuin koronaviruksen takana piilevä virus.
 Malarialoinen on kehittynyt kiertämään immuunijärjestelmämme – ja vaikka malarian saisi monta kertaa peräjälkeen, immuniteetti on rajattu.
 Hyttysen pistäessä alkueläin kulkeutuu ensin maksaan ja sieltä edelleen veren punasoluihin.
 Malariaan sairastunut pikkupoika sai hoitoa sambialaisessa sairaalassa Livingstonessa huhtikuussa 2008. Kim Ludbrook / EPA
 RTS,S-rokote toimii vain pureman jälkeen hetkellä, jossa loinen kulkeutuu maksaan.
 Se on BBC:n mukaan kuin "naulaisi hyytelöä seinään". Silti se on merkittävä kehitysaskel, joka tasoittaa tietä rokotteiden jatkokehitykselle.
 – Näin me taistelemme malariaa vastaan, kasaamme päällekkäin epätäydellisiä työkaluja, sanoo GSK:n rokotekehitystä rahoittaneen Path-organisaation johtaja  Ashley Birkett  uutistoimisto Reutersille.
 – Tieteellisestä näkökulmasta katsoen tämä on valtava läpimurto, sanoi WHO:n globaalin malariaohjelman johtaja  Pedro Alonso  uutistoimisto AFP:lle.
 Hän kertoo, että malariarokotteita on kehitetty jo sata vuotta.
 Kehitteillä on myös toinen, tehokkaampi rokote. Oxfordin yliopiston kehittämä malariarokote kerrottiin huhtikuussa  saavuttaneen 77 prosentin tehokkuuden  toisen vaiheen kliinisissä testeissä Burkina Fasossa.
 Asiantuntijoiden mukaan haasteena on myös rahoituksen haaliminen rokotetuotantoon ja jakeluun maailman köyhimmissä maissa.
 Rokotteiden lisäksi malariaa ehkäistään vuodeverkoilla, hyönteismyrkyillä ja joukkolääkityksellä alueilla, joilla malaria on yleisintä.
 Lue myös :
 Muistatko, että maailmassa on yhä muitakin jättihaasteita kuin korona? Tässä seitsemän esimerkkiä
 Läpimurto malarian vastaisessa taistelussa – Oxfordin yliopiston kehittämä rokote voi pelastaa satoja tuhansia pikkulapsia joka vuosi

WHO suosittelee Afrikan lasten rokottamista malariarokotteella – "valtava läpimurto"


Summary: Siipikarjanlihan ennustetaan ohittavan sianlihan kulutuksen ensi vuonna. Heikko sato ja kustannustaso koettelevat maataloutta tuotantosuunnasta riippumatta.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Ikälän tilalla Pielavedellä kasvaa joulukinkkuja. Sikalan karsinoissa on kaikkiaan 680 sikaa, ja röhkimisen ääni on sen mukaista.
 Sikojen keskellä astelee  Juha Partanen , jolla on takanaan runsaat 20 vuotta sianlihantuottajana. Tilalla tehtiin kesällä sukupolvenvaihdos, vaikka näkymät eivät juuri nyt kovin houkuttelevilta näytäkään.
 – Tältä alalta lopettavat ne, jotka pystyvät. Eli ne, joilla ei ole velkoja, tai joiden ikä on korkea, Partanen täräyttää.
 Juha Partanen tuntee oman tuotantoalansa lisäksi hyvin myös muun maatalouden tilanteen, sillä hän toimii Pohjois-Savon MTK:n puheenjohtajana.
 Porsaat tulevat Partasen tilalle kasvatettaviksi neljästi vuodessa. Antti Karhunen / Yle
 Loppumassa niin vilja kuin rahatkin
 Nyt takana on kesän heikko sato, mikä nostaa rehun hintaa. Myös lannoitteiden raaka-ainehinnat ovat jopa kaksinkertaistuneet, mikä sekin näkyy pian kotieläintilojen kustannuksissa.
 Osalla tiloista rehuviljasta voi tulla puutetta, eikä Ikälän tilallakaan omaa viljaa riitä niin pitkään kuin normaalisti.
 – Maaliskuussa varmaan rupeaa loppumaan. Sen jälkeen mennään ostoviljalle.
 Viljan tavoin myös rahat ovat vähissä monella maatilalla. Se käy ilmi kannattavuuskyselystä, jonka MTK on tehnyt omille luottamushenkilöilleen Itä-, Keski- ja Kaakkois-Suomessa. Kyselyyn vastasi 188 luottamushenkilöä.
 Kyselyn mukaan talous on yli puolella maatiloista joko heikko tai välttävä. Lisäksi joka kymmenes kyselyyn vastannut tila arvioi, että se ei pysty maksamaan läheskään kaikkia laskuja.
 – Pakolliset varmaan maksetaan, mutta rahatilanne on paha, Partanen selittää.
 Hän epäilee, että ne, joilla on todella vaikeaa, ovat saattaneet jättää vastaamatta kyselyyn. Partasen mukaan talousvaikeuksia on huomattavasti useammalla kuin vain joka kymmenennellä maatilalla.
 – Alkutuotannon, elintarvikkeita jalostavan teollisuuden ja kaupan on kaikkien oltava kannattavaa. Tällä hetkellä nämä ruokamarkkinat eivät kuitenkaan toimi, sillä kulut eivät vyöry alhaalta ylöspäin, hän moittii.
 Siat ovat tilalla 12–13 viikkoa ennen kuin ne viedään teurastamolle. Antti Karhunen / Yle
 Kysynnän ja tarjonnan välinen kuilu kasvaa
 Erityisen synkältä näyttää sikatilojen tulevaisuus. Lihan kulutus on pikkuhiljaa laskenut, mutta sianlihan osalta se laskee jyrkästi.
 Samalla kasvaa tarjonnan ja kysynnän välinen kuilu, sillä sianlihan tarjonta ei ole samassa suhteessa vähentynyt. Pellervon taloustutkimus PTT onkin vastikään arvioinut, että sianlihan tuottajahinta laskee tänä vuonna merkittävästi.
 Samaan aikaan sianlihasta on ylitarjontaa EU:ssa, eikä sianlihan vienti Kiinaan vedä enää entiseen tapaan.
 Kiinaan viedään myös Partasen tilalla kasvanutta sianlihaa. Antti Karhunen / Yle
 Siat jäämässä toiseksi siipikarjalle
 Ongelmia sikatilallisille tuo myös siipikarjanliha, jonka kulutus kasvaa tasaisesti. PTT:n tuoreen ennusteen mukaan siipikarjanlihan kulutus ylittää sianlihan kulutuksen jo ensi vuonna.
 – Siipikarjan ja sianlihan kulutuskäyrät menevät ristiin, kiteyttää PTT:n maatalousekonomisti  Juuso Aalto-Setälä .
 Hän selittää yhdessä PTT:n tutkimusjohtajan  Sari Forsman-Huggin  kanssa ilmiötä sillä, että punaisen lihan kulutus on yleisemminkin laskussa.
 – Taustalla näkyvät ilmastonmuutokseen ja esimerkiksi terveyteen liittyvät asenteet, samoin siipikarjanlihasta valmistettavan ruoan helppous, Forsman-Hugg sanoo.
 Partanen suhtautuu ennusteeseen levollisesti. Hänen mukaansa sikatuotannossa pystytään tekemään suhteellisen nopeasti isojakin muutoksia.
 – Siipikarjan osalta se on tietysti vielä monin verroin nopeampaa, hän tunnustaa.
 Vanha järjestöaktiivi haluaa silti yhä uskoa alan tulevaisuuteen.
 – Lihalajien välillä tapahtuu pieniä muutoksia, mutta ne eivät ole dramaattisia. Mutta kyllähän ihmisten ruokavalio muuttuu, ja siihen täytyy sopeutua.
 Juha Partasen mukaan sikatiloilla kyetään tarvittaessa muuttamaan tuotantoa nopeasti.  Antti Karhunen / Yle
 Lue lisää:
 Maatalous on pahassa kriisissä, sanoo MTK ja vaatii kriisitukia – Erityisenä huolena ovat investointeja tehneet tilat
 Suomalaisen sianlihan vienti kiihtyy, mutta joka kymmenes sikala lopettaa – lihantuottaja: "Ei se meidän tilipussissa ole näkynyt"
 Voit keskustella asiasta 8.10.2021 klo 23:een saakka.

Sianlihan kulutus on jyrkässä laskussa – tilallinen näkee tulevaisuuden synkkänä: ”Tältä alalta lopettavat ne, jotka pystyvät”


Summary: Kaupan liiton mukaan maskeista voidaan luopua alueilla, joissa viranomaiset eivät enää suosita maskin käyttöä julkisissa sisätiloissa. Koko maassa on maskin käyttöä kannattaa kuitenkin harkita ruuhka- ja jonotustilanteissa sekä pitkäkestoisissa palvelutilanteissa.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Kaupan ala keventää koronakäytäntöjään. Kaupan liitto ja Päivittäistavarakauppa ry esittävät, että maskin käytöstä kaupoissa voidaan luopua heti niillä alueilla, joilla viranomaiset eivät enää suosita maskin käyttöä julkisissa sisätiloissa.
 Kaupan liiton mukaan 15 sairaanhoitopiiriä 21:stä suositteli eilen keskiviikkona maskin käyttöä julkisissa sisätiloissa kuten kaupoissa. Toisin sanoen, vain kuuden sairaanhoitopiirin alueella on toistaiseksi luovuttu maskisuosituksesta julkisissa sisätiloissa.
 – Kaupan koronakäytäntöjä on mahdollista keventää, sillä rokotekattavuus on parantunut, hallitus päivittänyt hybridistrategiansa sekä terveysviranomaiset antaneet uudet ohjeistuksensa, Kaupan liiton toimitusjohtaja  Mari Kiviniemi  perustelee tiedotteessa.
 Kaupan liiton mukaan maskin käyttöä tulisi kuitenkin harkita koko maassa ruuhka- ja jonotustilanteissa sekä pitkäkestoisissa palvelutilanteissa, joissa ollaan yhtäjaksoisesti yli 15 minuuttia yksittäisen henkilön läheisyydessä.
 Tartuntatautilain mukaisesti myymälät ovat edelleen velvollisia tarjoamaan käsien puhdistusmahdollisuuden tiloissaan, viestimään turvallisen asioinnin ohjeista sekä huolehtimaan tehostetun siivouksen käytännöistä.

Kauppa keventää koronakäytäntöjään – maskeista voidaan luopua alueellisten viranomaissuositusten mukaan


Summary: Tampereella on aloittanut uusi Tempo-orkesteri, missä lapset pääsevät soittamaan lähikoulullaan ilman pääsykokeita. Vastaavaa toimintaa on Suomessa jo viidellä paikkakunnalla.

Lasiseinin eriytetty tila Vuoreksen koulun aulassa on täynnä penkkejä siisteissä riveissä ja jousisoittimia sivupöydillä odottamassa soittajia. Parvi tokaluokkalaisia pelmahtaa sisälle ja iloinen puheensorina täyttää tilan. On alkamassa Tempo-orkesterin kuudes yhteinen oppitunti.
 El Sistema Finlandin toiminnanjohtaja  Verna Kaunisto-Feodorow  vetää Tampereen orkesteria jämäkällä mutta innostavalla otteella. Siirtäisin tän kohdan tuohon kohtaan, missä on tän Vernan sitaatti.
 Tempo-toiminta käynnistyi Vantaalla  Jarmo Ahvenaisen  toimesta kymmenen vuotta sitten. --> Voisko kääntää jotenkin näin, että saataisiin sana toimesta (on vähän viranomaissana) pois: Jarmo Ahvenainen käynnisti Tempo-toiminnan Vantaalla kymmenen vuotta sitten.
 Nyt vasta-alkajista leivotaan orkestereita jo viidellä eri paikkakunnalla. Oulussa on musisoitu jo kolme vuotta, vuosi sitten aloitettiin Keski-Karjalassa. Tänä syksynä toiminta on Tampereen lisäksi aloitettu myös Helsingissä.
 Kuinka ihmeessä 32 kahdeksanvuotiasta voi oppia soittamaan samaan aikaan ja yhdessä? Mukaan tullaan sellaisena kuin on. Yhdessä edistytään omaan tahtiin. Kaunisto-Feodorowin mukaan toiminnassa on kaksi salaista asetta.  --> onko kaksi salaista asetta siis nuo edellä mainitut, eli tullaan selllaisena kuin on ja yhdessä edistytään omaan tahtiin? Jos on, niin pyöräyttäisin näin päin: Kaunisto-Feodorowin mukaan toiminnassa on kaksi salaista asetta: Mukaan tullaan sellaisena kuin on. Yhdessä edistytään omaan tahtiin.
 – Lapset saavat 15 minuutin yksilötunnin kerran viikossa, jolloin voidaan käsitellä hienomotoriikkaa ja sellaisia yksilöllisiä asioita, mitä ei voi ryhmässä opetella.
 Yhteisaloituksessa soittoasentoja on katsottava hieman läpi sormien verrattuna perinteisempään opetukseen. Toinen vahva tekijä on lasten keskinäinen yhteistyö. Lapsi voi vinkata vieruskaverilleen vaikka jousen asennosta.
 – Tämä nojaa pitkälti siihen, että kavereiden kanssa tehdään. Jos ei kavereiden, niin sitten tullaan kavereiksi, täällä vois muistutella, että kuka sanoo.
 Yleensä viimeistään ensimmäisen vuoden lopulla kaikki ovat löytäneet oikean soittoasennon. Tämän lisäksi he ovat saaneet paljon kokemuksia ja roppakaupalla muita sosiaalisen elämän taitoja.
 Lapsista soittaminen on kivaa
 Tempo-toiminnan tavoitteena on tarjota musiikkiharrastus kaikille lapsille tasapuolisesti ja ilman pääsykokeita. Helpoksi harrastamisen tekee se, että se on heti koulupäivän jälkeen koululla. Lasten rekrytointi orkesteriin oli yksinkertaista.
 – Esittelimme itsemme ja soittimet. Tuotiin orkesterisoittaminen lasten lähelle, ja siitä se innostus lähti, Kaunisto-Feodorow kertoo.

 Toi video on niin symppis ja siinä tulee hyvin näitä lasten kommentteja! Sen vuoksi tiivistäisin reippaasti tätä tekstiosiota, jossa lapset kertoo soittamisesta.
 El Sistema Finlandin, Pirkanmaan Musiikkiopiston ja Vuoreksen koulun kanssa yhteistyössä järjestetty orkesterikerho saa tokaluokkalaisilta hyväntuulisen hyväksynnän.  Lilja Rajala  valitsi soittimekseen sellon.  Karla Kuutin  mielestä sellon soittaminen on helppoa.
 – Sellon ääni on aika ihana,  Ella Petäjä  sanoo.
 Petäjä miettii jo josko hänestä tulisi sellisti.
 – Soittaminen on mukavaa.
 Olivia Sorrilla  on ollut Tempossa kivaa.
 – Minun mielestä viulun ääni kuulostaa aika hienolta.
 Tuuli Rajamäen  mielestä viulu kuulostaa myös kauniilta.
 – Kivointa on soittaminen, se tuntuu hauskalta.
 Aada Kalliolan  mukaan soitto kuulostaa jo ihan musiikilta. Greta Häggblom jo ihan innostuu harjoitusten jälkeen suunnittelemaan keikkoja.
 – Minusta tästä tulee aika hieno orkesteri, haluaisin johonkin isoon konserttiin esiintymään.
 Jasper Nummenmaa  on tarttunut alttoviuluun, jonka soittaminen on yllättävän kivaa. Hänenkin mielestään Vuoreksen Tempo- orkesteri kuulostaa jo ihan hyvältä.
 – Ehkä vielä jotain harjoitusta siihen tarvitsee!
 Tempo-orkesterissa on yhteensä 32 tokaluokkalaista soittajaa. Lisäksi ryhmällä on muutama aikuinen säestäjä tunneilla, jotta pysytään paremmin samassa tahdissa.  Mari Vesanummi / Yle
 Koko luokka sai lisäpöhinää
 Orkesteri on päässyt jo kerran esiintymään ja odotettavissa on jo ainakin yksi esiintyminen Tampere-talossa. Vuoreksen koulun luokanopettaja  Eveliina Nikunlassin  luokalta noin puolet lähti toimintaan heti mukaan. Tempo kuuluu lasten puheissa varsinkin soittopäivinä.
 – Se luo mukavaa pöhinää koko luokkaan.
 Luokka on Nikunlassin mukaan helposti innostuva ja vanhemmat lähtevät helposti uuteen mukaan. Hän itsekin innostui toiminnasta valtavasti.
 – Mikä mahdollisuus päästä harrastamaan oman kodin lähellä, heti koulupäivän jälkeen.
 Mitä mieltä uutisesta? Voit keskustella aiheesta XX.10. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Suunnitteletko lapsellesi musiikkiharrastusta? Muista ainakin nämä asiat: Kehu lasta oikealla tavalla ja osallistu, mutta älä tyrkytä

Ensikosketus jousisoittimeen ja heti orkesterin jäseneksi – näin soittaa untuvikkojen Tempo-orkesteri


Summary: Maria Ohisalon puheenjohtajakaudella vihreiden kannatuksesta on sulanut lähes kolmannes. Alle kymmenen prosentin lukemia vihreille mitattiin viimeksi ennen kevään 2015 eduskuntavaaleja.

Vihreiden kannatus luisuu kovaa vauhtia kohti kymmenen prosentin kipurajaa.
 Kesäkuun kuntavaalit olivat vihreille paha pettymys, eivätkä syyskuun puoluekokouksen päätökset näytä ainakaan vahvistaneen vihreiden suosiota.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemässä  puoluekannatusmittauksessa  vihreiden kannatus oli kesäkuussa kuntavaalien aikoihin 10,4 prosenttia, mikä on heikoin tulos kevään 2015 jälkeen. Tuoreessa syyskuun mittauksessa lukemat putosivat uudelleen samoihin pohjalukemiin.
 Kuntavaaleissa  vihreät kärsi tappion ja menetti edellisiin kuntavaaleihin verrattuna yli 60 000 äänestäjää.
 Kun  Maria Ohisalo   kesäkuussa 2019 valittiin  ensimmäisen kerran vihreiden puheenjohtajaksi, vihreiden kannatus oli  Ylen mittauksissa  14 prosentin lukemissa.
 Huhtikuun 2019 eduskuntavaaleissa vihreät oli saanut suuren vaalivoiton, kerännyt 11,5 prosenttia äänistä ja noussut  Antti Rinteen  (sd.) hallitukseen. Heinäkuussa, hallitustaipaleen alussa, vihreiden kannatus ylitti 15 prosentin rajan ja oli hallituksen toiseksi suosituin puolue.
 Ohisalo jatkoon kannabis-kohun keskellä
 Kahdessa vuodessa vihreiden loistava tulevaisuus näyttää saaneen pahan kolhun.
 Rinteen ja myöhemmin  Sanna Marinin  (sd.) hallituksissa sisäministerin salkun valinnut Ohisalo sai nyt syyskuun puoluekokouksessa kahden vuoden jatkoajan puoluejohtajana.
 Puoluekokouksesta uutisotsikoihin nousi kuitenkin tiukan äänestyksen jälkeen hyväksytty  myönteinen kanta kannabiksen laillistamiseen .
 Puoluekokouspäivät 11. ja 12. syyskuuta sekä puoluekokousta seurannut  kannabis-uutisointi  osuivat keskelle puoluekannatusmittauksen haastatteluja, joten mittauksen tulos kuvaa hyvin puoluekokouksen päätösten vastaanottoa.
 Tammikuun aluevaaleihin vihreät lähtee uusin kasvoin. Ohisalo jää loppuvuodesta vanhempainvapaalle. Sijaispuheenjohtajana toimii varapuheenjohtaja  Iiris Suomela , ja tuuraaja valitaan myös sisäministerin tehtävään.
 Vihreiden sisällä on käyty keskustelua siitä, että puolueesta on välittynyt viime vuosina julkisuuteen yksipuolisesti punavihreä kuva, ja markkinamyönteisemmät liberaalit ovat jääneet sivuun.
 Vihreiden entinen puheenjohtaja  Ville Niinistö  on arvioinut  laajassa analyysissään , että ongelmana ei ole se, että vihreiden talouslinja olisi ”siirtynyt vasemmalle”, vaan se, että puolue on lähes kadonnut talouskeskustelusta.
 Sijaisjärjestelyt tarjoavat vihreille nyt mahdollisuuden esitellä puolueen erilaisia aatteellisia siipiä.
 Hallituspuolueiden yhteinen kannatus nousi
 Syyskuussa ja lokakuun alussa tehdyn puoluekannatusmittauksen mukaan hallituspuolueista kannatustaan on menettänyt vihreiden lisäksi vain RKP.
 SDP:n, keskustan ja erityisesti vasemmistoliiton kannatuksen nousut paikkasivat vihreiden ja RKP:n menetyksiä.
 Hallituspuolueiden yhteinen kannatus on uusimmassa mittauksessa yhteensä 55 prosenttia, ja hallituspuolueet voivat vähän riemuita suosionsa 0,7 prosenttiyksikön kasvusta.
 Syyskuussa hallitus sai tiukan väännön jälkeen sovittua budjettiesityksensä ensi vuodelle, ja koronarajoituksiin voitiin luvata vähitellen kevennyksiä.
 Oppositiosta kuntavaalien ykkösen, kokoomuksen, etumatka kärjessä kaventui hieman, mutta kokoomuksella on edelleen vahvat lähtökohdat tammikuun aluevaaleihin.
 Voit keskustella tästä artikkelista 8.10.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Ylen puoluekannatusmittaus: Kokoomus jatkaa suurimpana puolueena, vihreiden kannatus vuotaa vasemmalle
 Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"
 Ohisalo vastaa vihreiden sisältä tulevaan kritiikkiin hallitustyöstä: "Ilman kunnianhimoisia ilmastopäätöksiä tämä hallitus ei voi olla pystyssä"
 Ylen selvitys: Maria Ohisalon asema vihreiden johdossa näyttää vahvalta, puolueväki vaatii kuitenkin väkevämpää otetta hallitustyöhön

Analyysi: Vihreät putosi kannatuskuoppaan – puoluekokouksen kannabis-liputus ei lisännyt suosiota


Summary: Kaverisynttäreiden lahjanavausringit ovat pahimmillaan irvokas näytelmä, jossa opetetaan lapset arvostamaan lahjojen määrää laadun sijaan. Meidän päiväkodissa rohkeat vanhemmat katkaisivat lahjojenantamisen perinteen, mistä olen ikuisesti kiitollinen, kirjoittaa Thurén.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Saimme kutsun esikoisen päiväkotikaverin syntymäpäiville. Whatsapp-viestissä pyydettiin, että sankarille ei tuotaisi lahjoja. Yllätin itseni ja tottelin toivetta. Se oli vaikeaa, sillä sisin sanoi, että kyllä nyt joku tuliainen pitää viedä. Meidäthän on kutsuttu syömään kakkua ja muita herkkuja toisen kotiin – tyhjin käsin meneminen olisi häväistys. Mutta kun kyselin muilta vanhemmilta, niin ei kukaan muukaan ollut viemässä mitään. Se oli ihanaa.
 Tuli seuraavat synttärit – ei lahjoja kavereilta. Järjestimme esikoisen synttärit, ja nyt tuntui jo hyvin luontevalta lisätä kutsuun yksinkertaisesti: ei lahjoja.
 Lapselle oli päivänselvää, että vanhemmat kyllä antavat harkitun ja toivotun lahjan, mutta kaverisynttäreiltä paketteja ei ole tulossa. Tapa oli syntynyt ja juurtunut, enää kukaan ei kyseenalaistanut sitä.
 Jos kaverisynttäreitä on vaikka kymmenet vuodessa, kympin lahja per synttärit muodostuu nopeasti isoksi menoeräksi.
 Olen pikkuhiljaa tajunnut , millaisesta vallankumouksesta lahjattomissa synttäreissä on kyse.
 Ensinnäkin, kutsuille on älyttömästi helpompi mennä. Minun tai puolison ei tarvitse kiireessä käydä hakemassa jotain satunnaista krääsää lähikauppakeskuksesta tai pitää 10 euron muovileluarsenaalia kaapissa. Viimeksi saavuimme syntymäpäiville mökiltä pystymetsästä. Jos lahja olisi ollut pakollinen, lapsi ei olisi ehtinyt juhliin ollenkaan.
 Toiseksi, asumme kantakaupungissa melko pienessä asunnossa. Emme kaipaa yhtäkään ylimääräistä esinettä viemään tilaa. Laskeskelin kerran ystävän kanssa, että lapsen yllätyksenä saama neliömetrin kokoinen pehmolelu maksaa käytännössä yli 6 000 euroa säilytystilaa. Näillä neliömetrihinnoilla ei ole varaa säilyttää kodissa asioita, joita ei sinne ole itse valinnut.
 Kolmanneksi, kyse on taloudellisesta tasa-arvosta. On irvokas näky, kun alle kouluikäiset istuvat silmät kiiluen piirissä ja katsovat, kun sankari avaa vieraiden tuomia lahjoja. Kenen lahja on hienoin? Kenen kallein? Kuka toi kälyset parin euron tussit? Jos kaverisynttäreitä on vaikka kymmenet vuodessa, kympin lahja per synttärit muodostuu nopeasti isoksi menoeräksi. Jos perheessä on lapsia enemmän, menoerä kasvaa. On perheitä, joissa tälle rahalle olisi aidosti muuta käyttöä.
 Enkä voi jättää nurisematta ylikulutuksesta  luontokadon aikakautena. Siitä, että lapset opetetaan ihailemaan pienestä pitäen tavaran määrää, ei niinkään laatua.
 Eikä sovi unohtaa  hyvinvointitappiota . Taloustieteilijä  Joel Waldfogel  kysyi aikoinaan opiskelijoiltaan, paljonko nämä olisivat valmiita maksamaan juuri saamistaan joululahjoista. Mitä läheisempi lahjan antaja oli, sitä lähemmäs hankintahintaa lahjan arvo määritettiin. Lähtökohtaisesti lahjoista oltiin aina valmiita maksamaan  vähemmän  kuin millä summalla niiden antaja oli lahjan ostanut: Kun lahjan hankintahinta oli keskimäärin 438 dollaria, saajat olisivat olleet itse valmiita maksamaan vain 313 dollaria. Waldfogel kutsui erotusta hyvinvointitappioksi. Rahan olisi voinut käyttää paremminkin.
 En minä tietenkään mikään lahjojenvihaaja ole , ja ymmärrän lahjojen hyvän tarkoituksen. Lahjoja tutkinut sosiologi  Olli Pyyhtinen  sanoo, että lahja toimii ikään kuin symbolina antajasta ja sillä voi ilmaista tunteensa vastaanottajaa kohtaan. Hän sanoo, että lahjan pitäisi täyttää monia vaatimuksia: sen pitäisi vastata saajan mieltymyksiä, kuvastaa sopivalla tavalla antajan ja saajan suhdetta ja ilmentää myös antajan persoonaa. Lahjat luovat parhaimmillaan lämmintä sidettä antajan ja saajan välille.
 Mutta voiko vanhemman kaverisynttäreille ostama pikkuauto tai tehtäväkirja täyttää mitään näistä tarkoituksista? Vai onko se vain tapa, josta kannattaisi pikkuhiljaa opetella pois?
 Meillä on käynyt tuuri. Ensimmäisten kaverisynttäreiden aikaan rohkeat vanhemmat kielsivät lahjojen tuomisen ja siitä syntyi selkeä käytäntö, jonka lapset ovat hyväksyneet mukisematta. Niissä kaveripiireissä, joissa lahjoja jo annetaan, tilanne on toinen, ja tapaa voi olla vaikea lähteä muuttamaan – niin aikuisten kuin lastenkin silmissä. Mutta yrittää toki sopii, sillä voin kertoa: lahjattomuus on valtavan vapauttavaa.
 Julia Thurén
 Kirjoittajalla on kaksi lasta ja kodissaan noin 7 000 legopalikkaa, 50 pehmolelua, 150 pikkuautoa ja neliömetrin verran tilaa vievä punainen polkuauto keskellä olohuonetta.
 Kolumnista voi keskustella 8.10. klo 23.00 saakka.

Julia Thurénin kolumni: Selkeä toive Whatsapp-viestissä aloitti krääsättömyyden vallankumouksen


Summary: Muutokset puolueiden kannatuksessa ovat olleet syksyn aikana pieniä. Kokoomus jatkaa johtoasemassa ja vihreiden kannatuslaskusta hyödyn keräävät hallituskumppanit.

Ylen tuoreen puoluekannatusmittauksen mukaan politiikan syksy ei ole tuonut suuria muutoksia puolueiden eduskuntavaalikannatukseen. Kärkipuolueiden välinen kannatusero on kaventunut, mutta järjestys pysyy samana.
 Suosituimpana puolueena jatkavan oppositiopuolue kokoomuksen kannatus hiipui hieman ja on nyt 20,9 prosenttia. Perässä toisena tulevan pääministeripuolue SDP:n kannatus puolestaan näytti piristymisen merkkejä ja nousi 19,3 prosenttiin.
 Kannatuslukemissa näkyy edelleen kokoomuksen hyvä kuntavaalitulos, arvioi Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja .
 – Kuntavaalien jälkeen kokoomus on ollut selkeähkössä johtoasemassa kaikissa puoluekannatusmittauksissa. On huomionarvoista, että tilanne on ollut hyvin stabiili jo kolmatta kuukautta putkeen, ainakin kärkipuolueiden osalta, Turja sanoo.
 Kolmanneksi suosituin perussuomalaiset on säilyttänyt alkusyksystä kannatuksensa käytännössä samalla tasolla kuin elokuussa. Puheenjohtajaansa elokuussa vaihtaneen oppositiopuolueen kannatus on 17,7 prosenttia. Kahden mittausjakson perusteella puheenjohtajan vaihtumisella ei näytä olleen minkäänlaista vaikutusta puolueen kannatukseen.
 Neljänneksi sijoittuvan keskustan kannatus koheni hieman ja on nyt 12,6 prosenttia.
 Vihreiden kannatus vuotaa vasemmalle
 Suurimmat muutokset näkyvät vihreiden ja vasemmistoliiton kannatuksessa. Vihreiden kannatus on pudonnut prosenttiyksikön verran, kun vasemmistoliiton kannatus on vastaavasti noussut tasan prosenttiyksikön.
 Kannatusmittauksen tausta-aineistossa näkyy, että vihreiden kannatus vuotaa vasemmalle.
 – Vihreät menettää kannatusta selkeästi erityisesti vasemmistoliitolle. Vuoto myös SDP:n suuntaan on suurempi kuin aikaisemmissa mittauksissa, Turja sanoo.
 Vasemmistoliiton ja vihreiden kohdalla on myös aiemmin näkynyt samankaltainen punavihreä keinulauta, jossa toisen kannatuksen noustessa toisen kannatus laskee.
 Vihreät on hakenut rytminmuutosta huonosti menneiden kuntavaalien jälkeen. Mittausjakson aikana syyskuussa vihreät ja vasemmistoliitto vaativat  budjettiriihessä  vaikuttavampia ilmastotoimia, mutta puolueet joutuivat taipumaan kompromissiin, jossa ilmastotoimia arvioidaan uudelleen kevään aikana.
 Syyskuun aikana vihreät on näkynyt julkisuudessa myös puoluekokouksen hyväksyttyä aloitteen, jossa esitetään kannabiksen laillistamista Suomessa. Äärimmäisen niukalla enemmistöllä hyväksytty aloite jakoi puoluetta sisäisesti.
 Viime viikolla vihreiden puoluehallitus valitsi puheenjohtajan sijaiseksi kansanedustaja  Iiris Suomelan . Sisäministeri  Maria Ohisalo  jää marraskuussa perhevapaille.
 Pienempien puolueiden kannatusmuutokset ovat pieniä liike nytin lähes prosenttiyksikön pudotusta lukuun ottamatta. RKP:tä äänestäisi eduskuntavaaleissa 4,1 prosenttia, kristillisdemokraatteja 3,2 prosenttia ja liike nytiä 1,7 prosenttia vastaajista.
 Näin eduskuntavaalimittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2538 ihmistä. Haastateltavilta kysyttiin, minkä puolueen ehdokasta he äänestäisivät, jos eduskuntavaalit olisivat nyt. Haastattelut tehtiin 1.9.2021-5.10.2021 Puoluekantansa kertoi 1 754 haastateltua. Mittauksen virhemarginaali on 2 prosenttiyksikköä suuntaansa. Voit ladata kannatusmittauksen aineiston  täältä.
 Lisää aiheesta:
 Vihreät kumoaisi kannabiksen "kieltolain" – Puoluekokous vaatii käyttöä, hallussapitoa ja myyntiä lailliseksi
 Hallitus sai sovittua ilmastoriitansa ja budjetti valmistuu – Marin kiitteli yhteistyöstä, Saarikon mukaan "notkopaikkojakin osuu reitille"

Ylen puoluekannatusmittaus: Kokoomus jatkaa suurimpana puolueena, vihreiden kannatus vuotaa vasemmalle


Summary: Kirjallisuuden Nobel-palkinto ei ole osunut aikoihin Afrikkaan, Aasiaan tai Latinalaiseen Amerikkaan. Ruotsin akatemia julkistaa palkinnon saajan tänään klo 14 Suomen aikaa.

Odotukset ovat tänään jälleen korkealla, kun Ruotsin akatemia ilmoittaa kirjallisuuden Nobel-palkinnon saajan. Maailman arvostetuimman kirjallisuuspalkinnon voittaja valikoituu kirjallisin perustein, mutta silti valintaan kietoutuu monenlaisia jännitteitä. Mikä maa saa voittajan, onko voittaja mies, nainen vai jotain muuta ja mitä kirjallisuuden tyylilajia voittaja edustaa?
 Spekulointimahdollisuuksia siis riittää.
 Ruotsin akatemia väittää, etteivät sukupuoli, kansallisuus tai genre vaikuta valintaan. Kirjailijoista ja kirjallisuuden asiantuntijoista koostuva raati voi toki leikkiä kelluvansa irrallaan todellisuudesta. Jälkeenpäin voittajavalintaa kuitenkin puntaroidaan monelta kantilta. Etenkin nykyään Ruotsin akatemian on oltava tarkkana, sillä vuonna 2017 paljastunut häirintäskandaali söi pahasti ylevän konklaavin uskottavuutta.
 Miten kielenhuoltajakerho sai Ruotsin sekaisin? Kuusi pointtia, jotka auttavat seuraamaan kirjallisuuden Nobel-skandaalia
 Voisiko voitto mennä naapurimaahan Norjaan?
 Viime vuonna palkinnon sai yhdysvaltalainen runoilija  Louise Glück . Siksi voisi olettaa, ettei tänä vuonna olisi runouden vuoro. Runoilijat ovat kuitenkin selvässä vähemmistössä, kun tarkastellaan 117 voittajan listaa. Edellisen kerran runous sai Nobelin vuonna 2011, kun ruotsalainen, nyt jo edesmennyt  Tomas Tranströmer  sai palkinnon. Tosin viisi vuotta sitten palkittu muusikko  Bob Dylan  voidaan laskea myös runoilijaksi.
 Kirjallisuuden Nobelin voitti amerikkalainen runoilija Louise Glück – Suomalainen Tua Forsström: Päätös voittajasta syntyi jo varhain
 Näytelmäkirjailijat ovat saaneet silloin tällöin kirjallisuuden Nobelin. Viime kerrasta on jo aikaa, sillä englantilainen  Harold Pinter  sai palkinnon vuonna 2005. Jos nyt sattuisi olemaan näytelmäkirjailijan vuoro, olisi norjalainen  Jon Fosse  vahvoilla. Hän on vuodesta toiseen keikkunut veikkauslistojen kärkipäässä. Fossen näytelmiä esitetään maailmalla todella paljon, mutta jostain syystä hän on jäänyt Suomessa melko vieraaksi. Julkisuutta karttelevan näytelmäkirjailijan elämään voi tutustua norjalaisdokumentissa, joka on  nähtävillä Areenassa .
 Jon Fossen näytelmiä esitetään maailmalla paljon. ARMANDO BABANI / All Over Press
 Naiskirjailijat ovat yhä paitsiossa
 Entä sitten sukupuoli? Viime vuosina palkinto on mennyt usein naiskirjailijalle. Silti akatemialla riittää kirittävää, sillä luvut kertovat karua kieltä: 117 voittajasta vain 16 on ollut naisia. Luku on hämmentävä, kun ajatellaan naisten kirjoittaman kirjallisuuden määrää ja laatua. Akatemia on petrannut sukupuolikysymyksessä, mutta silti viimeisten kymmenen vuoden aikana naiskirjailija on saanut palkinnon vain neljästi.
 Parannettavaa riittää myös palkinnon maantieteellisessä ja kielellisessä jakautumisessa. Kun tarkastelee kirjallisuuden Nobel-voittajien listaa,voisi kuvitella, että kirjallisuutta tehdään pääsääntöisesti vain Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
 Tänä vuonna akatemian olisi syytä avartaa maailmankuvaansa ja antaa palkinto vaikkapa Afrikkaan, Aasiaan tai Etelä-Amerikkaan. Korkeatasoista kirjallisuutta syntyy muuallakin kuin anglosaksisella kielialueella.
 Afrikka on ollut paitsiossa kirjallisuuden Nobelien jaossa, sillä voitto ei ole osunut sinne 17 vuoteen. Vuonna 2003 palkinnon sai eteläafrikkalainen  J. M. Coetzee , tosin hänkin on valkoihoinen ja kirjoittaa englanniksi.
 Tänä vuonna kenialainen  Ngũgĩ wa Thiong'o  voisi olla vahvoilla. Kotimaassaan kovia kokenut ja vankilassa istunut Ngũgĩ on elänyt suuren osan elämästään maanpaossa. Hän kirjoittaa romaaneja kikujun ja swahilin kielillä. Lisäksi hän on kirjoittanut näytelmiä ja lastenkirjoja. Ngũgĩ on työskennellyt useissa yliopistoissa Yhdysvalloissa. 83 vuotta täyttänyt kirjailija on ollut vuosikausia mukana Nobel-veikkauksissa.
 Mustaihoisia Nobel-voittajia ei ole ollut  Toni Morrisonin  jälkeen. Siksi esiin voisi nostaa kaksi naiskirjailijaa Karibialta. He ovat olleet vahvoilla veikkauksissa jo edellisinä vuosina.
 Muutaman vuoden ajan voittajaveikkausten kärjessä on ollut Ranskalle kuuluvalta Guadeloupen saarelta kotoisin oleva  Maryse Condé . Hän kirjoittaa rotuun, sukupuoleen ja siirtomaavaltaan liittyvistä teemoista. Hän on maailmalla hyvin suosittu kirjailija. Suomessa hän on tuntemattomampi, sillä vain yksi hänen teoksistaan on suomennettu.
 Condé sai varjo-Nobelin vuonna 2018. Tunnustuksen antoi Ruotsin kirjastoalan ammattilaisista koottu raati. 84-vuotias kirjailija on tehnyt myös pitkän uran yliopisto-opettajana Yhdysvalloissa.
 Toinen Karibialta kotoisin oleva ennakkosuosikki on  Jamaica Kincaid . Antiguan saarella syntynyt Kincaid on 72-vuotias ja asunut lähes koko ikänsä Yhdysvalloissa. Hän on kirjoittanut paljon perheestä ja etenkin äidin ja lapsen välisestä suhteesta. Häneltä löytyy ainakin yksi suomennettu teos  Katoava paratiisi  (suom.  Sinikka Buckley ). Kincaid on tuottelias edelleen, mikä olisi iloinen poikkeus Nobel-voittajissa, jotka ovat usein hyvin iäkkäitä. Tosin Kincaid on kertonut julkisuudessa, ettei halua Ruotsin akatemialta mitään palkintoa.
 Ranska vahvoilla
 Kaikista todennäköisyyspäätelmistä huolimatta saattaa kuitenkin olla, että akatemia antaa palkinnon sittenkin eurooppalaiselle kirjailijalle.
 Annie Ernaux on Ranskan arvostetuimpia nykykirjailijoita. Hänen teoksissaan on paljon omaelämäkerrallisia aineksia. CATI CLADERA / EPA-EFE / All Over Press
 Siinä tapauksessa vahvoilla olisi ranskalainen  Annie Ernaux . Hän yhdistelee teoksissaan omaelämäkerrallisia tapahtumia yhteiskunnallisiin muutoksiin ja historiallisiin tapahtumiin. Hänen vuonna 2008 ilmestynyt omaelämäkerrallinen  Vuodet  (suom.  Lotta Toivanen ) on juuri suomennettu.
 Toinen vahva ehdokas on venäläinen  Ljudmila Ulitskaja . Hänellä on laaja tuotanto, jota on myös suomennettu. Moskovassa asuva Ulitskaja tunnetaan poliittisena aktivistina, joten uskaltaisiko Ruotsin akatemia näpäyttää Kremliä? Politiikka on laji, jota akatemia on pyrkinyt välttämään viimeiseen asti.
 Venäläiskirjailija Ljudmila Ulitskaja on koulutukseltaan perinnöllisyystieteilijä. Petteri Paalasmaa / All Over Press
 Arvailuja voittajasta voisi jatkaa loputtomiin. Akatemian ajatuksenjuoksua on mahdoton seurata, sillä Nobel-palkinnon saajalle ei ole annettu tarkkoja kriteerejä. Ainoana ohjenuorana on Alfred Nobelin ohjeeksi jättämät sanat, joiden mukaan palkinto tulisi antaa tekijälle, joka on "kirjallisuuden saralla julkaissut parhaimman idealistista suuntaa edustavan teoksen". Lauseen voi tulkita hyvin monella tavalla. Näin ollen 18 hengen akatemialla on melko vapaat kädet jakaa noin 950 000 euron arvoinen palkinto.
 Seuraamme Nobel-voittajan julkistusta suorassa lähetyksessä Areenassa ja Yle.fi:ssä kello 13.45 alkaen.

Analyysi: Kirjallisuuden Nobel jaetaan tänään – olisiko Ruotsin akatemian syytä suunnata katse vaihteeksi pois Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta?


Summary: Kamala Harrisin piti olla Joe Bidenin hallinnon valovoimainen tähti, mutta hän on jäänyt parrasvalojen varjoon ja epäkiitollisiin tehtäviin, arvioi Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.

WASHINGTON  Olen iIlallisella tuttavien luona. Kaikki pöytäseurueen naiset harmittelevat  Kamala Harrisin  heikkoa esitystä.
 Miehet ovat kohteliaisuudesta hiljaa, mutta kukaan ei ole eri mieltä.
 Pettymys omiin jalkoihinsa kompuroivaan varapresidenttiin on kasvanut samalla, kun kuherruskuukausi presidentti  Joe Bidenin  ja kansakunnan välillä on loppunut.
 Suhteeseen on tullut säröjä surkeasti hoidetun Afganistanin vetäytymisen ja infrastruktuurin korjausrakentamisen viivästymisen takia.
 Biden ei kuitenkaan ole itse suhdeterapeutin tarpeessa, ainakaan vielä.
 Hänen tuoreimmat kannatuslukunsa  ovat 42 ja 48 prosentin välimaastossa, mikä on passeli tulos Yhdysvaltain presidentille kahdeksan kuukauden rajapyykin tuntumassa.
 Donald Trump  mateli  tässä vaiheessa virkakauttaan alle 40 prosentissa .
 Varapresidentti on sen sijaan  pulassa. Tätä mieltä tuntuu olevan niin tavallinen kaduntallaaja kuin politiikan ammattilainen.
 Harris on seurannut vaieten Afganistanista noussutta sisäpoliittista myrskyä ja oman demokraattipuolueensa taistelua maltillisten ja radikaalien välillä.
 Toisinkin voisi olla, sillä entinen Kalifornian yleinen syyttäjä muistetaan kongressista kärkkäänä senaattorina. Vuosi sitten arveltiin, että hän voisi ottaa poikkeuksellisen aktiivisen roolin myös varapresidenttinä.
 Harris nousi koko maailman tietoisuuteen grillatessaan korkeimman oikeuden tuomariehdokasta  Brett Kavanaugh’ta  syksyllä 2018. Konservatiivituomari ei pärjännyt Harrisin kuulustelussa, vaikka hänet valittiinkin myöhemmin tehtävään republikaanien äänillä.
 Sanavalmiilla Kamala Harrisilla  näytti olevan valtava noste, jopa presidentiksi. Tie nousi pystyyn demokraattien esivaaleissa.
 Niissä puhuttiin ensimmäisen kerran Harrisin alisuorittamisesta.
 Hänen kampanjansa oli vaikeuksissa  pian käynnistymisensä jälkeen, jo paljon ennen ensimmäistä esivaalia.  Kaikki rahankeruusta viestintään tuntui mättävän .
 Biden kuitenkin tunnisti myös senaattorin vahvuudet ja valitsi hänet aisaparikseen.
 Odotukset ensimmäistä naispuolista ja tummaihoista varapresidenttiä kohtaan kasvoivat nopeasti.
 Harrisia aseteltiin saman tien ehdokkaaksi vuoden 2024 presidentinvaalissa, jos 78-vuotias Biden luopuisi virasta yhden kauden jälkeen.
 Kamala Harris tapasi opiskelijoita George Masonin yliopistossa Virginiassa 28. syyskuuta. Ken Cedeno / EPA
 Nyt puheet Harrisin  presidenttiehdokkuudesta saavat illallispöydässä aikaan silmien pyörittelyä. Hän vaikuttaa jälleen alisuoriutuvan kansallisella areenalla.
 Korostetun varovaisesti esiintyvä varapresidentti  ei ole pitänyt ensimmäistäkään omaa tiedotustilaisuutta Washingtonissa.
 Varapresidentin kanslian kerrotaan kärsivän huonosta johtamisesta ja Harrisin tiimin keskinäisestä riitelystä.
 Siinä missä Biden sinnittelee koko maan kannatusmittauksissa, Harris putoaa.  Hän on epäsuositumpi  kuin edeltäjänsä  Mike Pence , Joe Biden,  Dick Cheney  ja  Al Gore  olivat tässä vaiheessa virkakautta.
 Varapresidenttien odotetaan tarvittaessa kannattelevan presidenttiä omalla suosiollaan vaikean ensimmäisen vuoden aikana. Harris näyttää syövän Bidenin suosiota.
 Varapresidentin tehtäviä  ei ole määritelty laissa tarkkaan. Hänen pitää olla valmis johtamaan maata, jos presidentti estyy hoitamasta virkaansa.
 Muuten toimenkuva on suhteellisen vapaa, mikä antaa tilaa henkilökohtaisille ominaisuuksille ja kiinnostuksen kohteille.
 George W. Bushin  varamiestä Dick Cheneya pidetään Yhdysvaltain historian vaikutusvaltaisimpana varapresidenttinä. Cheney ohjaili kulisseissa kokonaisia ministeriöitä ja teki päätöksiä tasavertaisena pomonsa rinnalla.
 Myös Pence, Biden ja Gore olivat vallankäyttäjiä ja ideasampoja. Pence oli Donald Trumpin, Biden  Barack Obaman  ja Gore  Bill Clintonin  varapresidentti.
 Kamala Harrisilla ei ole ollut innostusta herättäneitä omia ideoita. Se toki sopii toimenkuvaan, mutta siinä tapauksessa varapresidentin oletetaan ryhtyvän työjuhdaksi.
 Biden komensi Harrisin hoitamaan Yhdysvaltain etelärajan siirtolaisongelmaa. Harris ei ole suoriutunut tehtävästä  odotetulla tavalla .
 Valkoinen talo kiistää Harrisin vaikeudet. Hänen viimeaikaiset rekrytointinsa kertovat kuitenkin toista: Harrisin tiimiin ovat liittyneet kriisiviestinnän asiantuntija  Lorraine Voles  ja Obaman puheenkirjoittaja  Adam Frankel .
 Tyylin on muututtava, sillä nykymenolla varapresidentistä tulee presidentille rasite.
 Mitä mieltä olet odotuksista Kamala Harrisia kohtaan? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 8. lokakuuta kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Kamala Harris Väli-Amerikan siirtolaisille: "Älkää tulko Yhdysvaltoihin – teidät käännytetään takaisin"
 Kamala Harris tekee Yhdysvaltain johdosta vähemmän valkoisen ja miehisen –  eli enemmän nyky-Yhdysvaltain näköisen
 Time-lehden vuoden henkilöiksi Joe Biden ja Kamala Harris

Kirjeenvaihtajalta: Varapresidentti Kamala Harrisista tuli krooninen alisuorittaja


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Ylen puoluekannatusmittaus: Kokoomus jatkaa suurimpana puolueena, vihreiden kannatus vuotaa vasemmalle
 Ylen tuoreen puoluekannatusmittauksen mukaan  politiikan syksy ei ole tuonut suuria muutoksia puolueiden eduskuntavaalikannatukseen. Kärkipuolueiden välinen kannatusero on kaventunut, mutta järjestys pysyy samana.
 Kokoomus jatkaa johdossa, SDP tulee toisena ja perussuomalaiset kolmantena. Suurimmat muutokset ovat tapahtuneet vihreiden ja vasemmistoliiton kannatuksessa. Vihreiden kannatus on laskenut prosenttiyksikön verran ja vasemmistoliiton vastaavasti noussut prosenttiyksikön.
 Valtion tukitonnit kuumentavat pientalojen lämpöpumppumarkkinoita
 Mikko Hummelin esittelee ilma-vesilämpöpumppua Jari Elolle. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Valtion tarjoama tulo on vauhdittanut lämpöpumppumarkkinoita  ja myös pumppujen hinnat ovat nousseet, kun öljykattiloita korvataan uusilla lämmitysjärjestelmillä. Turkulaista  Pekka Peltomäkeä  kummastuttaa erityisesti suuri työn osuus. Hän epäilee, että hinnoittelussa leikitellään kotitalousvähennyksillä.
 Tänään selviää kirjallisuuden Nobel-palkinnon saaja – seuraa lähetystä klo 13.45 alkaen
 Jamaica Kincaid, Ngũgĩ wa Thiong'o ja Maryse Condé ovat vahvoilla kirjallisuuden Nobel-voittajan veikkauksissa. Vogler / Wikimedia commons, M Stan Reaves / Shutterstock / AOP, CHRISTINE OLSSON / EPA-EFE / AOP
 Maailman arvostetuimman kirjallisuuspalkinnon voittaja julkistetaan iltapäivällä Tukholmassa.  Tänä vuonna tunnustus voisi mennä Afrikkaan tai Karibialle , sillä palkintoa jakavan Ruotsin akatemian odotetaan avartavan katsettaan. Palkinto on usein mennyt eurooppalaiselle tai pohjoisamerikkalaiselle kirjailijalle.
 Seuraamme julkistusta suorassa lähetyksessä, joka on nähtävillä Areenassa ja Yle.fi:ssä kello 13.45 alkaen.
 Varapresidentti Kamala Harrisilta odotettiin näyttävää roolia, mutta odotukset eivät ole toteutuneet
 Yhdysvaltojen varapresidentti Kamala Harris tapasi Japanin pääministerin Yoshihide Sugan (vas.) Washingtonissa 24. syyskuuta.  Patrick Semansky / AFP
 Varapresidentti  Kamala Harris  on seurannut vaieten demokraattipuolueen kädenvääntöä presidentti  Joe Bidenin  elvytyspaketeista. Esiintymistä arvostellaan laajalti pettymykseksi, koska Harris tunnettiin aiemmin sanavalmiina senaattorina ja ensimmäiseltä naispuoliselta ja tummaihoiselta varapresidentiltä odotettiin paljon.
 Sivussa korostetusti pysyttelevä Harris ei ole edes pitänyt ensimmäistäkään omaa tiedotustilaisuutta Washingtonissa.  Hän on epäsuositumpi kuin edeltäneet neljä varapresidenttiä  tässä vaiheessa virkakautta.
 Loppuviikko on epävakainen
 Torstaina sateita on liikkeellä pohjoisessa ja kapea sadealea liikkuu myös maan etelä- ja keskiosan yllä. Pohjois-Lappiin virtaa jo päivällä kylmempää ilmaa ja osa sateesta tulee räntänä. Huomisesta perjantaista alkaen Suomeen saapuu lännestä uusi sadealue.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Kokoomus jatkaa kannatuskärjessä, tukirahat kiihdyttävät lämpöpumppukauppaa, kirjallisuuden Nobel-palkinnot jaetaan tänään


Summary: Energiaremonttiin saa joko 4 000 euron tuen könttäsummana tai työn osuudesta kotitalousvähennyksen. Suosituin korvaaja öljykattilalle on ilma-vesilämpöpumppu.

Turkulainen  Pekka Peltomäki  päätti tarttua valtion tarjoamaan porkkanaan, joka vie öljykattilat historiaan ja tuo ilmaston kannalta paremmat lämmitysjärjestelmät tilalle. Peltomäen kotiin on tarkoitus hankkia suosittu ilma-vesilämpöpumppu öljykattilan tilalle.
 – Ei jäädä odottelemaan, että vesi pullahtaa kattilan kyljestä tai jotain muuta dramaattista tapahtuu, vaan tehdään tämä ratkaisu nyt, Peltomäki perustelee ilmastoinvestointiaan.
 Peltomäki lähetti tarjouspyynnöt monille alan liikkeille. Yllätys oli iso, kun vastauksia alkoi tulla. Peltomäki odotteli tarjoajilta noin 10 000 euron pakettia mutta toisin kävi. Hinnat liikkuivat keskimäärin 15 000 eurossa.
 Ilma-vesilämpöpumppujen hankkiminen on kallistunut. Sen huomaa myös  Motivan vuoden 2019 laskelmista . Sen mukaan hankinnan hintahaarukka oli tuolloin 9 000–16 000 euroa.
 Peltomäkeä kummastutti erityisesti työn osuuden hinnoittelu. Se oli noin 5 000 euroa. Paikalla käyneet yrittäjät kertoivat homman kestävän pannuhuoneessa päivästä puoleentoista päivään. Peltomäki alkoi ihmetellä, miten tässä ajassa saa kulumaan noin sata työtuntia.
 Leikitelläänkö tässä kotitalousvähennyksillä?
 Pekka Peltomäellä on oma arvailu korkeaksi kokemastaan hinnoittelusta. Jos ottaa valtiolta 4 000 euron könttätukisumman, sillä saa kuitattua työn ja laitteet. Jos puolestaan käyttää kustannusten pienentämiseen kotitalousvähennystä, se käy vain työn kustannusten vähentämiseen. Näin asia sanotaan  verohallinnon sivuilla :
 “Kotitalousvähennyksen maksimi on 2 250 euroa henkilöltä. Kotitalousvähennyksen saa vain työn osuudesta. Saat vähentää 40 % työn osuudesta, jos olet ostanut työn yritykseltä. Saat maksimivähennyksen, kun yritykselle maksamassasi laskussa on työn osuutta 5 875 euroa.”
 – Jotenkin tuntuu, että kotitalousvähennyksien kanssa tässä leikitellään, Peltomäki pohtii.
 Ilmaston takia öljykattilat halutaan hävittää. Vaihtoon on mennyt myös melkein uusia öljykattiloita, sanoo Jari Elo raisiolaisesta LVI Elosta.  Lassi Lähteenmäki / Yle
 Myös kallistuneet raaka-aineet paisuttavat lämpöpumpun hintaa
 Raisiolaisen talotekniikka-alan yrityksen LVI Elo Oy:n väki on paiskinut pitkää päivää viime aikoina, sillä valtion tukemia energiaremontteja on työn alla paljon.
 Hallituksen puheenjohtaja  Jari Elo  myöntää, että kysyntäpiikki nostaa yleisesti hintoja, mutta heillä asennushinnat eivät ole nousseet. Teräksen kallistuminen on kyllä nostanut laitteiden hintoja. Entä sitten kytkös kotitalousvähennykseen?
 – Ei ainakaan meillä ole näin toimittu. Muista en tiedä, mutta houkutus saattaa olla kova, Elo sanoo.
 Meneekö raha oikeaan kukkaroon?
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ei katso hyvällä sitä, jos ilmastotyön kannalta tärkeät energiaremontit kallistuvat ilman pätevää syytä.
 – Tukea ei ole tarkoitettu siihen, että yritykset voisivat nostaa hintaa ja rahastaa kotitalouksia. Siksi olisi hyvä, että yritysten hinnoittelussa näkyisi selvästi ja avoimesti, mihin laskutuksen kokonaisuus perustuu, Saarikko sanoo.
 Ilma-vesilämpöpumpun lisäksi täyden tuen voi saada maalämpöön ja kaukolämpöön siirryttäessä. Muihin fossiilittomiin energiavaihtoehtoihin tukea saa 4 000 euron sijasta 2 500 euroa. Tukea haetaan  Pirkanmaan ely-keskuksen  kautta.
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko (kesk.) kannustaa suomalaisia vaihtamaan öljykattilat ilmastoystävällisempiin järjestelmiin. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Valtion tuki kasvaa ensi vuonna
 Markkinoiden kuumeneminen saattaa vielä lisääntyä, sillä ensi vuoden alusta kotitalousvähennys laajenee. Nykyisin kotitalousvähennyksen maksimi on 2 250 euroa henkilöltä. Ensi vuonna se on 3 500.
 Kotitalousvähennyksen voivat hyödyntää perheen molemmat vanhemmat. Öljykattilan häätöön tukea saa ainakin seuraavat viisi vuotta.
 Avustus täyttää jatkossa  EU:n elpymisvälineen kriteerit , ja siihen voidaan hakea lisärahaa EU:lta vuoden 2022 talousarviolla. Asetuksen myötä jaettavaksi vapautuvat nyt myös vuoden ensimmäisessä lisätalousarviossa avustukseen osoitetut 9,4 miljoonaa euroa.
 Mikko Hummelin esittelee ilma-vesilämpöpumppua Jari Elolle. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Uusia pumppuja syntyy paljon
 Raisiossa toimivalla Kaukora Oy:llä on juuret öljykattiloiden valmistuksessa puoli vuosisataa sitten. Öljykattiloita menee vieläkin kaupaksi mutta nyt varsinainen hittituote on ilma-vesilämpöpumppu. Se ottaa ilmasta lämmön talteen ja jakaa sen vesikiertojärjestelmään.
 – Maalämpö oli kärkituote kymmenen vuotta sitten. Ilma-vesi on tähän tarpeeseen sopivampi vaihtoehto kustannuksellisesti, Kaukoran talousjohtaja  Mikko Hummelin  sanoo.
 Voimakkaasti lisääntyneen kysynnän takia raisiolaisyritys on palkannut uutta väkeä ja työtä tehdään vuoroissa.
 Riippuvuus sähköön lisääntyy
 Öljykattiloiden vaihto moderneihin lämpöpumppuihin ei ole pelkästään hyvä asia. Kehitykseen sisältyy riski. Lämpöpumput tuottavat vähällä sähköllä paljon lämpöä leudoissa olosuhteissa. Paukkupakkasilla niiden hyötysuhde suoraan sähkölämmitykseen nähden karisee.
 Jari Elo LVI Elosta sanoo, että muutos on ollut energiapoliittisesti liian nopea. Kun öljy jää pois, sähkön merkitys lämmityksessä korostuu voimakkaasti.
 – Kun laitteet on asennettu, olemme osittain sähkölämmittäjiä kaikki. Olisi voinut ajatella asiaa laajemmin ja sitä, mihin tämä johtaa, Elo miettii.
 Öljyllä lämmitetyissä kodeissa pääsulake on tavallisesti aika pieni. Kun lämpöpumppu laitetaan hyrräämään, vanhan pääsulakkeen lanka on kovilla.
 – Jos kovilla pakkasilla väännetään kiuas päälle, saunakahvit keitetään kolmivaiheisen hellan päällä ja paistetaan vielä piirakat uunissa, niin 25 ampeeria ei enää riitä, kuvailee Jari Elo.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 08.10. kello 23.
 Lue myös:
 Osa öljylämmityksestä luopuneista luuli jo, että valtionavustukset loppuivat – hakemusten käsittelyssä paha viive, mutta ely-keskus lupaa tahdin jälleen kiihtyvän
 Ilma-vesilämpöpumppujen suosio kasvaa ja hinnat nousevat – Seppo Vesteniuksen vanha öljykattila sai lähteä valtion avustuksen siivittämänä

Valtion tukitonnit kuumentavat pientalojen lämpöpumppumarkkinoita – ilmasto kiittää, mutta riippuvuus sähköstä lisääntyy


Summary: "Tämä oikeusistuin ei hyväksy enää päivääkään tätä niin tärkeän oikeuden loukkaavaa riistoa", tuomari  kirjoitti päätöksessään.

Liittovaltion tuomari on estänyt tuoreella päätöksellään väliaikaisesti Texasin osavaltion aborttilain toimeenpanon. Kyse on syyskuussa voimaan astuneesta laista, joka käytännössä kieltää lähes kaikki abortit kuudennen raskausviikon jälkeen.
 Austinin oikeusistuimen tuomari  Robert Pitman  kuvaili päätöksessään aborttia tärkeäksi oikeudeksi.
 – Tämä oikeusistuin ei hyväksy enää päivääkään tätä niin tärkeän oikeuden loukkaavaa riistoa, tuomari Pitman kirjoitti päätöksessään.
 Lain kumoamista vaati presidentti  Joe Bidenin  hallinto sen jälkeen, kun korkein oikeus salli Texasin aborttilain tiukennuksen jäädä voimaan.
 Uutiskanava  CNN:n  mukaan aborttioikeuden puolustajien ilo voi kuitenkin jäädä väliaikaiseksi. Texasin oikeusministerin kanslian asianajaja teki viime viikolla järjestetyssä kuulemisessa selväksi, että osavaltio valittaisi mahdollisesta kiellosta.
 Texasin uuden lain mukaan abortti on mahdollinen vain hyvin rajatusti kuudennen raskausviikon jälkeen. Tuolloin nainen ei välttämättä edes tiedä olevansa raskaana, saati että hän ehtisi halutessaan hakeutua raskaudenkeskeytykseen.
 Uudessa aborttilainsäädännössä ei esimerkiksi ole poikkeuksia raiskaus- tai insestitapausten osalta.
 Laki kiertää korkeimman oikeuden päätöksen
 Viime vuosina samankaltaisia lakeja on hyväksytty muissakin osavaltioissa, mutta ne ovat sittemmin kaatuneet, koska niiden on katsottu rikkoneen korkeimman oikeuden vuonna 1973 antamaa päätöstä.
 Korkein oikeus takasi niin kutsutussa Roe vastaan Wade -päätöksessään aborttioikeuden siihen asti, kunnes sikiö on elinkelpoinen kohdun ulkopuolella.
 Texasin uusi laki on kuitenkin poikkeuksellinen, sillä se antaa kenelle tahansa mahdollisuuden haastaa esimerkiksi aborttilääkärin tai abortissa avustaneen oikeuteen.
 On tulkinnanvaraista, ketkä kaikki luetaan avustajiin. On esitetty arvioita, että vaikkapa kyydin aborttiklinikalle antava ystävä voisi olla tällainen avustaja.
 CNN:n mukaan useita klinikoita pyörittävä järjestö kertoi tuoreeltaan jätetyissä oikeusasiakirjoissa jatkavansa aborttien tarjoamista kuudennen raskausviikon jälkeen, jos tuomari estäisi lain.
 Lue myös:
 Naiset kerääntyivät kaduille eri puolilla Yhdysvaltoja puolustamaan aborttioikeutta –  "Hetki on synkkä, mutta siksi olemme täällä"
 Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse

Tuomari esti väliaikaisesti Texasin tiukan aborttilain toimeenpanon


Summary: Tiheimmillään työnhakijoille alettaisiin järjestää haastatteluja joka toinen viikko. Uudistus kasvattaisi työvoimapalvelujen henkilöstöä TE-toimistoissa lähes puolella.

Hallitus on tänään antamassa eduskunnalle esityksensä niin sanotusta pohjoismaisen työvoimapalveluiden mallista, joka velvoittaisi työnhakijat keskimäärin viikoittaiseen työnhakuun.
 Asiaa koskevan lakiesityksen luonnos oli kesän aikana lausuntokierroksella, minkä jäljiltä siihen ei ole odotettavissa suuria muutoksia. Työttömän tulisi hakea lähtökohtaisesti neljää työpaikkaa kuukauden aikana. Määrä voi olla pienempi esimerkiksi hakijan työkyvyn vuoksi.
 Esitetyn määrän täyttäminen tarkoittaisi esitysluonnoksen mukaan sitä, että työnhakijat tekisivät vuodessa arviolta noin 14 miljoonaa työhakemusta tai muuta työnhakutapahtumaa.
 Mikäli työnhakija laiminlyö hakuvelvollisuutensa, hän voi menettää saamansa työttömyysetuuden. Esityksen mukaan ensimmäisestä laiminlyönnistä seuraisi muistutus, toisesta viiden päivän ja kolmannesta 10 päivän karenssi.
 Tämän jälkeen laiminlyönnistä seuraisi työssäolovelvoite, eli työttömyysturvan palauttaminen vaatisi määräajan mittaista työntekoa tai osallistumista työllistämistä edistäviin palveluihin.
 Lakiluonnos myös lyhentäisi jo olemassa olevia karensseja. Esimerkiksi jos työnhakija kieltäytyy varmasta työpaikasta, rangaistusjakso puolittuisi 45 päivään. Nykyisin erilaiset karenssit kestävät 15-90 päivää niiden perusteesta riippuen.
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK on kritisoinut seuraamusjärjestelmän muuttamista, sillä se pelkää työttömyysturvamenojen kasvavan.
 Karenssien väheneminen nostaisi hallituksen arvion mukaan työttömyysturvamenoja runsaat 33 miljoonaa euroa vuodessa. Noin puolet summasta olisi pois korvaavista menoista asumis- ja toimeentulotuen puolella.
 Tapaamistahdista joustettiin
 Uudistuksen sisältyy myös työnhakijalle tarjottavan tuen yleistyminen.
 Luonnoksen mukaan työnhakijalle on tarkoitus järjestää alkuhaastattelu TE-toimistossa tai kunnassa viiden arkipäivän kuluessa työnhaun alkamisesta. Nykyisin ensitapaaminen tulisi järjestää kahdessa viikossa.
 Ensitapaamisen jälkeen uusia keskusteluja olisi kolmen ensimmäisen kuukauden aikana noin kahden viikon välein. Lausuntokierroksella olleessa luonnoksessa tapaamisia esitettiin tasan kahden viikon välein, mutta tästä on joustettu saadun palautteen perusteella.
 Työnhakijoille järjestettäisiin vuodessa arviolta noin 2,3 miljoonaa tapaamista. Nykyisin vastaavia tapaamisia pidetään noin miljoona kappaletta.
 Tapaamisia varten TE-toimistoihin ja kuntiin palkattaisiin yli tuhat uutta työntekijää, mikä maksaa valtiolle noin 70 miljoonaa euroa. Uudistus kasvattaisi työvoimapalvelujen henkilöstöä TE-toimistoissa noin 40 prosentilla.
 Arviontineuvosto kummasteli työllisyysvaikutusta
 Esitys on yksi suurimmista nykyhallituksen lupaamista työllisyystoimista. Hallitus tavoittelee omilla päätöksillään yhteensä 80 000 lisätyöllistä.
 Tämän uudistuksen tavoitteena on parantaa työllisyyttä 9 500-10 000 ihmisellä. Uumoiltu työvoimalisäys ei sisällä työvoimapalveluihin palkattavia uusia työntekijöitä.
 Työllisyysarvioon on liittynyt myös soraääniä. Lakiesitystä tarkastellut lainsäädännön arviointineuvosto hämmästeli vaihteluvälin pienuutta siksi, että esitysluonnoksessa korostettiin monesti laskelmiin liittyviä epävarmuuksia.
 Arviointineuvosto kaipasi myös tarkempaa erittelyä siitä, miten uudistus tarkalleen säästäisi julkisen talouden menoista 140 miljoonaa euroa vuodessa, kuten esitysluonnoksessa luvattiin. Neuvosto kaipasi myös arviota ammattitaitoisen työvoiman saatavuudesta hankkeeseen liittyviä rekrytointeja varten.
 Työministeri  Tuula Haataisen  (sd.) esikunnasta viestitään STT:lle, että neuvoston lausunnon perusteella lakiesitykseen on tehty pieniä teknisiä lisäyksiä. Ne koskevat lakiesityksen vaikutuksia, kuten sitä, miten esitys tarkalleen parantaa työllisyyttä. Esityksen sisältö ei ole muuttunut.
 Haatainen pitää iltapäivällä tiedotustilaisuuden uudistuksesta osana hallituksen työllisyystoimia.
 Muutosten on ollut tarkoitus voimaan ensi vuoden toukokuussa.

Työhakemus keskimäärin kerran viikossa tai työttömyysturva vaakalaudalle – uusi työnhakumalli lähtee tänään eduskuntaan