Summary: Hirvien määrään ja sitä kautta niiden aiheuttamiin metsävahinkoihin voidaan vaikuttaa metsästämällä. Näkemykset hirvien sopivasta määrästä voivat olla hyvin kaukana toisistaan.

Saha soi, veitset viuhuvat ja vitsit lentävät Porkkalan riistapoikien lahtimajassa Koskenpäällä Jämsässä.
 Meneillään on metsästyksen työläin osuus eli saaliin paloittelu. Alueen maanomistajat saavat oman osuutensa kaadetuista eläimistä siististi vakuumiin pakattuna.
 – Metsästys on myös metsänhoitoa. Jos ei metsästetä, niin hirvivahingot lisääntyvät, toteaa Porkkalan riistapoikien puheenjohtaja  Jorma Honkanen , maanomistaja itsekin.
 Hirvenmetsästys ei ole vain metsässä partioimista. Työläin osuus alkaa vasta hirven kaadon jälkeen. Simo Pitkänen / Yle
 Honkanen ei näe hirveä valtavana uhkana omille metsilleen.
 – Minulle tuuli on tehnyt pahemmat tuhot metsiin kuin hirvet, hän kertoo.
 Pinta-aloissa mitattuna tuuli, lumi ja kuivuus aiheuttavat metsiin vaurioita noin kolme kertaa enemmän kuin hirvi. Siitä huolimatta kaikki metsänomistajat eivät suhtaudu hirveen yhtä suopeasti kuin Honkanen.
 Toimittajan mainitessa hirvien aiheuttamat metsätuhot, kaikki haastateltavat alkavat miettimään sanojaan tarkemmin.
 – Tästä puheenvuorosta varmaan moni käy kuumana, mutta toisilla maanomistajilla hirvet asuvat siellä ja metsälle tulee iso vahinko. Toisille ei tule vahinkoa. Todella vaikea sanoa mikä on totuus, kun pelaamme luonnon kanssa, toteaa Honkanen.
 "Metsästys on myös metsänhoitoa: kun metsästäjät näkevät maastossa liikkuessaan esimerkiksi tuulenkaatoja, niin siitä ilmoitetaan maanomistajalle", kertoo Porkkalan riistapoikien puheenjohtaja Jorma Honkanen.
 Simo Pitkänen / Yle
 Osa metsänomistajista kokee hirven uhkana metsäomaisuudelleen ja toivoo, että eläinten määrää verotetaan rajusti. Sen sijaan metsästäjien tavoite on pitää kanta tarpeeksi elinvoimaisena, jotta saalista on myös tulevina vuosina.
 Ristiriidat voivat juontua siitä, että hirvikanta on ollut tavoitetasoa korkeampi koko maassa jo pitkään, arvioi riistapäällikkö  Jani Körhämö  Pohjois-Hämeen riistakeskuksesta. Körhämö vetää valtakunnallista  hirvitalousalueiden kehityshanketta  vuoden 2021 loppuun.
 – Viime vuosina hirvikantaa on pienennetty paljon. Nyt aletaan olla tilanteessa, jossa suuressa osassa maata ollaan tavoitteiden tuntumassa, hän kertoo.
 Päätöksenteon pohjana vajavaista tietoa hirvituhoista
 Hirvikannan tavoitetiheydestä päättävät alueelliset riistaneuvostot kolmen vuoden välein.
 Hirvien määrästä päättäminen on tasapainottelua osittain keskenään ristiriidassa olevien tavoitteiden kanssa.
 Maanomistajat saavat myös oman osansa kaadettujen hirvien lihoista. Simo Pitkänen / Yle
 Päätöksenteon pohjana käytetään sidosryhmien kuulemisen lisäksi monenlaisia tilastoja, muun muassa Luonnonvarakeskuksen (Luke) kanta-arvioita ja sekä tietoja hirvieläinonnettomuuksista.
 Metsävahinkojen osalta on pääasiassa tarkasteltu Suomen Metsäkeskuksen metsänomistajille maksamia vahingonkorvauksia hirvituhoista.
 – Vahinkokorvausten käyttö perusteena on ollut kiistanalaista, koska korvausjärjestelmän kautta tietoihin voi syntyä kolmen vuoden viive. Toisaalta ajantasaisempaakaan mittaria ei ole ollut käytettävissä, sanoo Körhämö.
 Vahingonkorvaustiedot eivät siis kerro päätöshetken hirvitilanteesta mitään. Lisäksi kaikki metsänomistajat eivät hae tai eivät saa korvauksia hirvien aiheuttamista metsävahingoista.

 Luonnonvarakeskuksessa on kehitteillä malli hirvituhojen ennakoimiseksi, kertoo erikoistutkija  Juho Matala .
 – Siinä ennustetaan valtakunnan metsien inventointi-aineistoihin perustuen hirvituhojen alueellista pinta-alaa, hirvien määrän ja metsänrakenteen perusteella. Tavoitteena on tuottaa tietoa ennakoivalle päätöksenteolle.
 Hirvi syö taimikon mukana metsän tuotto-odotuksen
 Luonnonvarakeskuksen kesäkuiseen  julkaisuun on koottu  iso määrä hirvieläimiin liittyvää tutkimustietoa. Sieltä löytyy myös karkea arvio hirvieläintuhojen suorista metsätalouskustannuksista: noin 50 miljoonaa euroa vuodessa.
 Luken  tuoreen tiedotteen  mukaan vuonna 2022 yksityismetsien bruttokantorahatulot tulevat olemaan noin 2 miljardia euroa. Hirvivahingot haukkaavat tulosta siis 0,25 prosenttia.
 Männyntaimen tuore kasvusto on hirvien herkkua. Jatkuva typistäminen saa puut kasvamaan pensasmaisiksi. Simo Pitkänen / Yle
 Keskimääräisesti katsoen vahingot eivät ole valtavat, mutta luonto ei toimi laskentataulukoiden mukaan.
 Eläimet eivät syö tasaisesti puuta joka hehtaarilta, vaan tuho voi olla hyvin paikallinen ja menetys yhdelle metsänomistajalle merkittävä.
 Esimerkiksi toivakkalaisen  Matti Ilmosen  kolmen hehtaarin männikön osalta haaveet tukkipuusta voi heittää, eikä hengissä olevista männyntaimista ole enää edes kuitukäyttöön.
 – Mänty on totaalisesti tuhoutunut, kun taimikkoon on pesiytynyt hirviseurue paksun lumen aikaan, hän kertoo.
 Tässä oli tarkoitus kasvaa ryhdikäs mäntytaimikko, mutta hirvet päättivät toisin. Simo Pitkänen / Yle
 Ilmonen on saanut taimikosta vahingonkorvauksen, mutta tuhoa ei katsottu täydelliseksi.
 – Korvaukset olivat ehkä alueen ensiharvennuksen tulojen verran, mutta nyt siinä ei ole enää mitään mitä kasvattaa eteenpäin.
 Ilmonen istuu Keski-Suomen riistaneuvostossa edustamassa metsänomistajia, mutta metsästää myös itse.
 – Se on yksi asia, millä voin vaikuttaa siihen miten noita taimikoita saadaan kasvatettua, hän toteaa.
 Hirvien määrään tuhoherkillä alueilla voidaan vaikuttaa metsästyksellä. Usein pahimmat tuhot tapahtuvat eläinten talvilaidunalueilla, joille ne siirtyvät vasta jahtikauden puolivälissä.
 "Tärkeintä on, että niin metsästäjät kuin maanomistajat puhaltaisivat yhteen hiileen. Yhteistyöllä päästään sopivaan tavoitteeseen", sanoo Matti Ilmonen. Simo Pitkänen / Yle
 Metsästysaikaa on tammikuuhun saakka.
 – Välillä voi pitää taukoa ja huilata ja joulukuussa katsoa tilannetta uudelleen. Jos näyttää, että kantaa pitää vielä jossain verottaa, niin kaatolupia voi hyödyntää siinä vaiheessa sitten, sanoo Ilmonen.
 Samaan aikaan kun ihmiset vääntävät siitä, mikä olisi sopiva määrä hirviä, elelevät sarvipäät metsissä samaan malliin kuin ne ovat vuosituhannet tehneet.
 Hirveä ei kiinnosta kenen mailla se kulkee, syö tai lisääntyy.

"Siinä ei ole enää mitään mitä kasvattaa", sanoo Matti Ilmonen hirvien tuhoamasta taimikostaan – hirvet syövät kymmenien miljoonien eurojen edestä metsää vuodessa


Summary: Paikallispeleissä Tampereen areenan parhaille paikoille pääsee 54 eurolla. Lippujen kysynnästä odotetaan vilkasta.

Lipunmyynti Ilveksen ja Tapparan kotiotteluihin Tampereen uudelle areenalle alkaa maanantaina 25. lokakuuta. Liput tulevat myyntiin kaikkiin uudella kotiareenalla pelattaviin runkosarjan otteluihin.
 Tampereen areenan ensimmäiset ottelut pelataan perjantaina 3. joulukuuta ja lauantaina 4. joulukuuta. Ensimmäistä ottelua isännöi Tappara, toista Ilves.
 – Areenan avausviikonloppu on hieno yhteinen ponnistus Tapparan kanssa. Toivomme, että kannattajat lähtevät sankoin joukoin liikkeelle molempina päivinä ja saamme yhdessä kokea upean avausviikonlopun, kommentoi Ilves Hockey Oy:n toimitusjohtaja  Risto Jalo   Ilveksen nettisivulla .
 Joukkueiden yhteinen tiedote löytyy myös  Tapparan nettisivulta . Ensimmäisiin otteluihin liittyy historiallista yhteistyötä: joukkueet jakavat kahden ensimmäisen pelin lipputulot keskenään. Muissa peleissä tulot menevät aina sille joukkueelle, joka kulloinkin on isäntänä.
 Tapparan toimitusjohtaja  Mika Aro  hehkuu tyytyväisyyttä, kun lipunmyynti saadaan avattua.
 – Ennakkokysyntä lippuja kohtaan on ollut todella suurta ja vihdoin voimme vastata tähän kysyntään, Aro sanoo.
 Moni jääkiekon ystävä on ehtinyt jo ihmetellä, miksi lipunmyynti ei ole alkanut. Joukkueet kertoivat viime viikolla Ylelle tämän johtuvan siitä, ettei uuden areenan tarkkaa paikkalukua ole pystytty lyömään lukkoon.
 Lue lisää:   Ilveksen tai Tapparan peleihin ei vieläkään saa lippuja Tampereen uudelle areenalle – Myyntijohtaja: "Emme me niitä panttaa"
 Kalleimmat liput 49 euroa
 Lippujen hinnat nousevat hieman samalla kun pelit siirtyvät Hakametsän hallista areenaan. Hintamuutokset ovat kuitenkin melko maltillisia.
 Paikallisotteluissa on käytössä erikoishinnoittelu, eli liput ovat niissä 5 euroa tavallista kalliimmat. Aikuisten lippu parhaille paikoille maksaa paikallispeleissä 54 euroa. Seisomakatsomon lippu on 23 euroa. Muiden lippujen hinnat asettuvat näiden väliin.
 Muissa liigapeleissä hinnat ovat 49–18 euroa. Alennettuja lippuja on myynnissä nuorisolle, eläkeläisille, varusmiehille ja opiskelijoille.
 Lippujen myynti Tampereen areenassa pelattaviin otteluihin alkaa maanantaina 25. lokakuuta kello 10 Lippu.fi -palvelussa. Myös kausikortit tulevat tuolloin myyntiin.
 Areena valmistuu joulukuussa
 Areenaa  rakennetaan parhaillaan Tampereen keskustaan , junaradan päälle. Valmista pitäisi olla joulukuussa, ensimmäiset yleisötapahtumat ovat juuri tamperelaisjoukkueiden pelit 3. ja 4. joulukuuta.
 Varsinaiset  avajaiset ovat 15. joulukuuta  ja niissä esiintyy Eppu Normaali ja Tampere Filharmonia. Manserockin legenda Popeda esiintyy kotikaupunkinsa areenalla avajaisten jälkeisenä päivänä.
 Jääkiekon MM-kisoja pelataan areenalla toukokuussa. Liput Tampereen otteluihin ovat myynnissä ja lisää saadaan vielä areenan valmistuttua.
 Lue myös:
 Jääkiekon MM-kisojen Suomen peleihin vapautuu vielä satoja lippuja – tosin ensin Tampereen areenan pitää valmistua
 Tampereen areena käsittelee sponsorinsa epäselvyydet kerralla ja "mahdollisimman pian" – Uros-yhtiöllä pieniäkin laskuja maksamatta

Tappara ja Ilves aloittavat lipunmyynnin uudelle areenalle maanantaina – joukkueet jakavat avauspelien lipputulot historiallisesti keskenään


Summary: Tapahtumateollisuuden mukaan alalla olisi halukkuutta ottaa koronapassi käyttöön omatoimisestikin. Nyt passin voi ottaa sisäänpääsyn ehdoksi vain, jos alueella voimassa on koronarajoituksia.

Helsingin valtaisassa Messukeskuksessa kuuluvat pitkästä aikaa työnteon äänet. Valoja nostetaan kattoon, screenejä ohjelmoidaan ja katsomoita rakennetaan paraatikuntoon.
 Viime vuonna Helsingin kirjamessut järjestettiin koronapandemian takia verkossa, mutta ensi viikolla kirjailijat ja yleisö voivat kohdata alan suurtapahtumassa kasvotusten. Paikalle odotetaan kymmeniä tuhansia ihmisiä. Helsingin kirjamessujen ohjelmajohtajan  Ronja Salmen  mukaan odotus on ollut molemminpuolista ja tuntunut pitkältä.
 – Meille on tullut paljon viestejä, joissa pääsääntöisesti kiitellään tapahtuman järjestämistä nimenomaan fyysisessä muodossa. Palautteessa on kerrottu, ettei oikein millään maltettaisi odottaa sitä, että vihdoinkin päästään oikeille messuille.
 Ronja Salmi on toiminut Helsingin kirjamessujen ohjelmajohtajana vuodesta 2018 lähtien.   Jussi Mankkinen / Yle
 Järjestelyjen loppusuoraa varjostaa kuitenkin Suomen kiristynyt koronatilanne. Keskusteluun on palannut  rajoitusten mahdollinen tiukentaminen  ja kysymys siitä, pitäisikö hallituksen jopa vetää “ hätäjarrusta ” ja ottaa käyttöön koviakin koronatoimia.
 Tällä hetkellä uusista rajoituksista ei ole tietoa, mutta koronan torjunnassa viikon aikana ehtii muuttua paljon. Entä jos pääkaupunkiseudulle tulisi uusia rajoituksia ensi viikolla?
 – Jos rajoituksia yllättäen tulisi, meillä on mahdollisuus tehdä nopeita päätöksiä ja ottaa koronapassi käyttöön – jopa vuorokauden sisällä. Toisaalta meillä on tällä hetkellä messujen osalta niin paljon pinta-alaa, että yleisökapasiteetin rajoittaminen ei muodostuisi ongelmaksi, Salmi toteaa.
 Kirjamessujen upouuden päälavan edustaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Koronapassi on edelleen kuuma peruna
 Viime aikoina Suomessa on keskusteltu paljon koronapassista ja sen käytöstä. Nyrkkisääntö kuuluu, että jos on olemassa alueellisia rajoituksia, tapahtumajärjestäjä voi ottaa passin käyttöön – muutoin ei.
 Pääkaupunkiseudulla ei ole nyt voimassa yleisörajoituksia. Esimerkiksi Kirjamessut ei siis voi omatoimisesti ottaa passia käyttöön ja käännyttää ovelta pois tulijoita, joilta passia ei löydy. Samaa keskustelua on käyty  Olympiastadionin tapahtumista .
 Tapahtumateollisuus ry:n johtajan  Maria Sahlstedtin  mukaan tapahtuma-alalla on halukkuutta passin käyttöön myös silloin, kun rajoituksia ei viranomaisten taholta ole asetettu.
 – Tällä hetkellä lainsäädäntö ei aukottomasti turvaa tapahtumajärjestäjän juridista asemaa. Olemme pyytäneet lainsäätäjiä tarkastelemaan asiaa. Hallitus tunnisti tämän mahdollisuuden ja tarpeen, mutta päätti olla turvaamatta tapahtuma-alan toimijoiden selustaa.
 Tapahtumateollisuus ry:n johtaja Maria Sahlstedt.  Jukka Salminen
 Alan äskettäinen jäsenkysely tukee näkökantaa, jonka mukaan tapahtumajärjestäjä voisi edellyttää yleisöltä koronapassia ilman, että minkäänlaisia rajoituksia olisi voimassa.
 – Tämän katsotaan vahvistavan laajalti yleisön luottamusta ja turvallisuuden tunnetta. Monissa Euroopan maissa vastaava käytäntö on yleinen eli koronapassia vaaditaan tai voidaan vaatia koko ajan kaikenlaisiin tapahtumiin.
 Kirjamessujen Ronja Salmen mukaan sekä koronapassissa että yleisörajoituksissa on puolensa.
 – Itse ajattelen ehkä kuitenkin niin, että erilaiset yleisörajoitukset ovat aiheuttaneet tapahtuma-alalla aikamoista sekasortoa, koska ala on joutunut reagoimaan nopeasti suuntaan jos toiseenkin liikkuneisiin viranomaissäädöksiin. Koronapassi taas on melko yksinkertainen ja myös onnistuneesti käyttöön otettu väline.
 Tällaisia näkymiä Helsingin Messukeskus tarjoaa tällä hetkellä: viikon kuluttua tilanne on kuitenkin jo toisenlainen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Turussa ehdittiin jo lokakuun alussa järjestää kirjamessut, joihin Salmikin osallistui.
 – Tunnelma messuilla oli kaikin puolin rento ja innostunut, ja kirjailijoista välittyi selvästi riemu siitä, että he pääsivät vihdoinkin kohtaamaan lukijoitaan. Turussa ei messujen jälkeen ole ilmaantunut sen kummempaa koronapiikkiä, joten meillä on jo takanamme yksi onnistunut esimerkki messutapahtumasta.
 Kirjamessujen kohdalla Salmi korostaa terveysturvallisuutta.
 – Olemme lisänneet tapahtuman pinta-alaa, joten väljyyttä on aiempaa enemmän, eikä kirjoja tarvitse selailla ihan kylki kyljessä. Meillä on myös tehokas koneellinen ilmastointijärjestelmä. Se ei kierrätä ilmaa, vaan poistaa sitä ja tuo uutta tilalle. Myös ohjelma-aikoja on lyhennetty, jolloin katsomoissa ei synny ruuhkiaa.
 Lisäksi tapahtumassa on maskisuositus, tarjolla on käsidesiä ja henkilökuntaa on aiempia vuosia enemmän.
 Teknistä henkilökuntaa päälavan edustalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tapahtuma-alan täydelliseen toipumiseen menee aikaa
 Helsingin Kirjamessut on yksi esimerkki siitä, että myös suurtapahtumat ovat pikku hiljaa lähteneet avautumaan. Tapahtumateollisuuden Maria Sahlstedtin mukaan nyt ollaan tilanteessa, jota on odotettu jo pidemmän aikaa.
 – Tapahtumien kohdalla kysyntä on tällä hetkellä voimakkaassa kasvussa. Yleisömäärät eivät ole vielä palautuneet koronaa edeltävän ajan tasolle, mutta katsomot täyttyvät hyvää vauhtia ja lipunmyynti tapahtumiin sujuu tällä hetkellä hyvin.
 Ensi kevääksi ja kesäksi Sahlstedt ennustaa jopa jonkinlaista tapahtuma-alan ylitarjontaa.
 – Tuolloin voidaan nähdä ja kokea purkautuvan kysynnän aiheuttama uusi renessanssi, jolloin tapahtumia on enemmän kuin aikoihin.
 Helsingin kirjamessuja on järjestetty vuodesta 1988 alkaen. Yhä suositummaksi ja suuremmaksi kasvanut tapahtuma keräsi esimerkiksi vuonna 2018 yli 80 000 kävijää.   Jussi Mankkinen / Yle
 Paluu koronaa edeltävään normaaliin ei kuitenkaan tapahdu hetkessä. Tämä johtuu siitä, että tapahtumia on hyvin monenlaisia, ja esimerkiksi suuria festivaaleja järjestetään pidemmällä aikajänteellä.
 – Kaikkein suurimpia tapahtumia voidaan suunnitella ja järjestää jopa parin vuoden ajan. Henkilökohtainen arvioni on, että tällaisten tapahtumien täydellinen normalisoituminen menee vuoteen 2024, ehkä jopa vuoteen 2025 asti, Maria Sahlstedt ennustaa.
 Sahstedtin mukaan tällä hetkellä Suomessa on tapahtuma-alalla myös jonkin verran työvoimapulaa.
 – Pandemian aikana ihmisiä on siirtynyt esimerkiksi tapahtumatekniikasta, turvallisuudesta ja ravintola-alalta muihin tehtäviin. Työvoimapulaa tosin oli tietyissä erityistehtävissä jossain määrin jo ennen koronaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 23.10. klo 23:een saakka.

Koronatilanne kiristyy, rajoituksia väläytellään – Helsingin kirjamessuilla on valmius ottaa koronapassi käyttöön, vaikka nykytilanne ei sitä salli


Summary: Sata uutta tuotetta päivässä: Verkkokauppa.com kokeilee, mikä myy ja mikä ei.  Esimerkiksi huonekalut ja kauneus- ja terveystuotteet ovat kasvava markkina, arvioi toimitusjohtaja Panu Porkka.

Joulu, Black Friday, Cyber Monday, Singles' day… syksy on kaupan sesonkia.
 Koko vuoden ajan on kuitenkin uutisoitu tavarapulasta. Viimeksi niin, että maailmanlaajuinen kuljetuskriisi  uhkaa joulukauppaa.  Myös esimerkiksi  puolijohteista on pulaa.
 Verkkokauppa.comin toimitusjohtaja  Panu Porkka  uskoo, ettei viime aikoina uutisoitu tavarapula tule vaikuttamaan joulumyyntiin.
 – Varmaan aina yksittäisiä tuotteita tulee olemaan, jotka loppuu kesken. Näin on historiallisesti ollut aina, että on tiettyjä kaikista kysytyimpiä puhelimia tai pelikonsoleita, Porkka sanoo.
 – Mutta uskotaan, että kokonaisuutena ja mitä meidän omaa liiketoimintaa katsoo, meillä on ennätys varasto, niin kauppa saa aika kovaa käydä, että ollaan "eioo"-tilanteessa, hän toteaa.
 Verkkokauppa.com on syksyä ajatellen haalinut ennätykselliset varastot.
 Kaupan liitto tekee parhaillaan selvitystä siitä, miten tavarapula vaikuttaa koko alaan. Selvitys julkaistaan näillä näkymin ensi kuun alussa.
 Sata uutta tuotetta päivässä
 Verkkokauppa.com julkisti tänään kolmannen vuosineljänneksen tuloksensa. Verkkokaupan kasvu kasvatti myös yhtiötä, mutta tulos oli edellisen vuoden vastaavaa huonompi.
 Viime vuonna korona kasvatti erityisesti verkkokauppaa. Tänä vuonna koko markkina kasvoi hitaammin, joskin Verkkokauppa.comin verkkoliiketoiminta kasvoi 18 prosenttia.
 Viime kesänä kysyntä laski ja samalla tuotteita jouduttiin myymään halvemmalla. Siksikin tulos laski.
 – Pystyimme tekemään vahvaa kasvua markkinatilanteesta huolimatta, kuluttajakäyttäytymisen muutos vahvistui viime vuoden aikana. Yhä useampi asiakas suosii verkko-ostoksia, hän toteaa.
 Etenkin pelien, lelujen ja urheiluvälineiden myynti on kuluttajaelektroniikan rinnalla kasvanut.
 Kasvaessaan Verkkokauppa on kasvattanut ja laajentanut valikoimaansa.
 Nyt yritys lisää noin 100 uutta tuottetta kauppaan päivässä, kaikkea lastenrattaista vaatteisiin.
 Osa tuotteista on täysin kokeiluluontoisia, Porkan sanoin “hullujakin tuotteita”, joita testataan.
 Toimitusjohtajan mukaan uusilla testataan, millaisia tuotteita heidän kannattaa myydä.
 – On mielenkiintoista miettiä, mitä uusia osa-alueita voi olla. Erikoiskauppa on menettänyt asemaansa, ja silloin vahvoille verkkopelureille syntyy mahdollisuuksia.
 Kun kauppa käy, paketit liikkuvat. Mika Halme / Yle
 Varasto suuri, mutta nopeus on valtti
 Porkka listaa esimerkiksi kodin ja sisustuksen tuotteet, rakentamisen ja työkalut sekä kauneus- ja terveystuotteet, joissa kaikissa on markkinoilla mahdollisuuksia.
 – Kaikista näistä osa-alueista löytyy yksittäisiä tuotteita, me testaamme näitä kaikkia markkinoita, hän sanoo.
 – Parasta aikaa kokeiluja tehdään esimerkiksi sähköisissä työkaluissa.
 Verkkokauppa seuraa trendejä: uusia tuotteita ja vanhojakin tuotteita otetaan sen mukaan myyntiin.
 – Nopeus on kaikki kaikessa, Porkka sanoo.
 Tyypillisesti kaupan alalla tuotteet on valittu ja tilattu ajoissa. Vuosikellot ja hankintasyklit ovat määrittäneet valikoiman. Verkkokauppa mahdollistaa sen, että uudet tuotteet tuodaan verkkokauppaan kokeiluluontoisesti, niitä ei tarvitse edes olla hyllyssä. Kun tuote käy kaupaksi, sitä tilataan. Kivijalkakaupassa vastaava ei ole mahdollista.
 – Joku vanha tuote, vaikka tietyntyyppinen lautapeli, saattaa nousta suosituksi, Porkka sanoo.
 – Se joka uskaltaa tehdä nopeiten päätöksen ja uskaltaa ostaa kaiken tuotteeseen liittyvän, se onnistuu myös raivaamaan markkinan.
 Lue myös:
 Joululahjat ja muut verkkotilaukset seisovat nyt Keski-Euroopan rautateillä – pian raideruuhkaa puretaan tuomalla konttijunia Suomen satamiin

Verkkokauppa.comin toimitusjohtaja ei usko joulutuotteiden loppuvan kesken – “Paitsi tietyt kysytyimmät puhelimet ja pelikonsolit”


Summary: Huonolla ajokelillä onnettomuusriski liikenteessä voi kasvaa. Kokosimme ohjeet kolaritilanteessa toimimiseen.

Liikennevaroituksia on perjantaina ollut voimassa useissa maakunnissa eri puolilla Suomea.
 Sateiden ja liukkaiden kelien aikaan onnettomuuksia voi sattua tavallista herkemmin. Huonolla säällä autoilijoiden kannattaakin laskea ajonopeutta ja pitää huolta siitä, että talvirenkaat ovat tarvittaessa alla.
 Kokosimme ohjeet siihen, miten toimia, jos kolari silti sattuu.
 Liikenneturvan Marko Niemisen neuvot kolaripaikalle Varoita muuta liikennettä ja ehkäise lisävahingot. Laita hätävilkut päälle. Tee itsesi näkyväksi. Käytä heijastinta tai pue esimerkiksi heijastinliivi tai -takki. Soita uhreille apua hätäkeskuksesta 112. Vie varoituskolmio kauemmas kolaripaikasta. Kaupungissa kohtaan, jossa parhaiten varoittaa muita. Maantiellä 200–300 metrin päähän. Soita poliisille, jos se tuntuu vähänkin tarpeelliselta. Hätäkeskuksesta 112 saa yhteyden myös poliisiin.
 Poliisia ei aina tarvita
 Osapuolet voivat kolaripaikalla sopia asiasta keskenään, jos vauriot ovat pieniä eikä syyllisestä ole epäselvyyttä. Poliisi pitää kutsua kolaripaikalle aina, jos sattuu henkilövahinkoja.
 Poliisi kannattaa kutsua myös, jos onnettomuudessa on jotakin epäselvää, kuten epäily ylinopeudesta, rikkomuksesta tai päihteistä.
 Tätä mieltä on Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Marko Nieminen  Tampereelta. Hän sanoo, että poliisit pitää pyytää paikalle, jos vähänkin siltä tuntuu.
 Silloin kun poliisia ei tarvita, kannattaa varmistaa molempien osapuolten yhteystiedot. Lisäksi voi täyttää vakuutusyhtiön vahinkokaavakkeen, jos sellainen on.
 Nieminen kannustaa myös kameran tai kännykkäkameran käyttöön.
 – Kannattaa kuvata onnettomuusautot niin, että niiden vauriot ja rekisteritunnukset näkyvät. Myös kuljettajien ajokortit voi kuvata ja mikä ettei myös kuljettajat, Nieminen sanoo.
 Hän muistuttaa kuitenkin varovaisuudesta kuvatessa varsinkin jos joutuu näppäilemään liikenteen seassa.
 Risteyksissä kolisee eniten
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Marko Niemisen mukaan risteykset ovat pahimpia onnettomuuspaikkoja.
 – Risteysalueella on hirmuisen paljon kaikkea, mitä pitää ottaa huomioon. On liikennevaloja ja -merkkejä, pyöräilijöitä, jalankulkijoita ja autoja.
 Nieminen kertaa myös Liikenneturvan neuvon juuri tänä vuodenaikana: vaihda talvirenkaat ajoissa.
 Kolaritilanteen jälkiselvittelyyn voi joskus kulua hieman aikaa.
 – Välillä poliisin tutkinnat kestävät, siihen voi olla monia syitä. Tutkijan juttutilanne voi olla niin ruuhkainen, etteivät tutkinnat mene päivissä tai parissa viikossa, mutta kyllä nämä yleensä aika nopeasti selvitetään. Vakuutusyhtiöllä on sitten omat sääntönsä ja lain tuomat velvoitteet, kertoo rikoskomisario  Arto Partanen  Sisä-Suomen poliisilaitokselta.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka!

Syysmyrskyssä voi sattua kolari – toimi näin, jos pelti rytisee


Summary: Poliisi mukaan puukotuksen uhrilla ei ole hengenvaaraa. Myöskään muut asiakkaat eivät ole olleet vaarassa.

Joensuun Prismassa on puukotettu miestä perjantaina iltapäivällä. Epäilty tekijä poistui paikalta, mutta poliisi on saanut hänet kiinni. Puukotuksen uhri on viety sairaalaan, eikä hänellä ole poliisin mukaan hengenvaaraa.
 Komisario  Sami Joutjärvi  Itä-Suomen poliisista kertoo, että väkivalta kohdistui tiettyyn ihmiseen, eikä muilla asiakkailla ollut vaaraa. Puukotus tapahtui lähellä automarketin info-pistettä ja kahviota.
 Joensuun prismajohtaja  Olli Kontiainen  kertoo, että tapahtumahetkellä kauppakeskuksessa oli paljon muita asiakkaita. Hänen mukaansa vartijat olivat nopeasti paikalla.
 Myös Joutjärvi kiittää sekä vartijoiden että paikalla olleiden asiakkaiden toimintaa. Tilanteessa ei syntynyt paniikkia, eikä kukaan ulkopuolinen yrittänyt mennä väliin, mistä olisi voinut seurata lisävahinkoa. Tapahtuma on todennäköisesti tallentunut myös valvontakameroille, mikä helpottaa tapauksen tutkintaa.
 Itä-Suomen poliisi kertoo viestipalvelu Twitterissä saaneensa hälytyksen automarkettiin kello 13.10. Tekijän poliisi tavoitti noin puolta tuntia myöhemmin.

Joensuulaisessa automarketissa on puukotettu miestä – poliisi on ottanut epäillyn tekijän kiinni


Summary: Yhtiön mukaan uuden laitteiston ansiosta hiilidioksidipäästöt nikkelitonnia kohden laskevat 15–20 prosenttia nykyisestä.

Boliden Harjavalta ottaa  merkittävän nikkelituotannon laajennuksen  käyttöön marraskuussa.
 Yhtiön mukaan 40 miljoonan euron jätti-investointi nostaa Harjavallan nikkelisulaton jo entisestään vahvan ympäristösuorituskyvyn kirkkaasti maailman kärkeen.
 – Olemme ylpeitä voidessamme todeta, että Satakunnassa ja Harjavallassa tuotetaan nikkeliä maailman ympäristöystävällisimmällä tavalla, sanoo tiedotteessa toimitusjohtaja  Timo Rautalahti.
 Tulipalot rokottivat tuotantoa
 Boliden Harjavallan kolmannen vuosineljänneksen tuotantoa vähensivät tehtailla  heinäkuussa sattuneet tulipalot  sekä elokuussa startannut vuosihuolto.
 Harjavallassa tuotettiin heinä-syyskuun aikana kuparikatodia yhteensä 29 477 tonnia, mikä oli 6 677 tonnia vähemmän kuin viime vuoden vastaavalla jaksolla.
 Nikkeliä tuotettiin neljänneksen aikana 3 666 tonnia, mikä oli 810 tonnia vähemmän kuin viime vuoden vastaavalla jaksolla.
 Koko konsernilla tasainen tulos
 Koko Boliden-konserni teki vuoden kolmannella neljänneksellä tasaisen tuloksen, joka perustui pääosin metallien aiempaa korkeampiin hintoihin.
 Heinä-syyskuun aikana konsernin liikevaihto oli 15,9 miljardia Ruotsin kruunua, jossa oli selvää kasvua viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna.
 Liikevoittoa Boliden teki kolmannella neljänneksellä 2,4 miljardia kruunua, kun määrä vuotta aiemmin oli 2,3 miljardia kruunua.
 Lue lisää:
 Rikkidioksidipitoisuuden raja-arvo ylittyi Harjavallassa tiistaina
 Suurpalo pysäytti Boliden Harjavallan sulaton vuorokausiksi: "Taloudelliset tappiot ovat merkittäviä"
 Boliden laajentaa nikkelituotantoa Harjavallassa – investoi 40 miljoonaa euroa

Boliden Harjavalta ottaa pian käyttöön merkittävän nikkelituotannon laajennuksen – hiilidioksidipäästöihin tulee suuri vähennys


Summary: Ihmiset hakevat Tampereen kaupungin pop up -rokotuspisteiltä myös ensimmäisiä koronarokotuksia. Koronapassia veikataan yhdeksi syyksi rokotusintoon.

Tampereella pop up -koronarokotusten suosio on viime päivinä ollut kasvussa. Pisteiltä on haettu myös ensimmäisiä koronarokotteita, mitä osastonhoitaja  Kirsi Koivu  Tampereen kaupungilta pitää hyvänä asiana.
 Koivu uskoo, että yllättävän rokotusinnon taustalla on monia asioita. Esimerkiksi puhe sairaalahoitomäärien kasvusta ja rajoituksista voi vaikuttaa ihmisten ajatuksiin.
 – Olisiko koronapassi yksi syy? Koivu pohtii.
 Perjantaina rokotuspiste oli perustettu kauppakeskukseen Hervantaan.
 Sairaanhoitaja Eliina Hakala antoi rokotuksia Hervannassa. Matias Väänänen / Yle
 Paikalla oli myös kakkosrokotusta hakeva  Krista Hannula , joka on kotoisin Lohjalta. Hän tekee paljon töitä Tampereella, mikä on hankaloittanut ajan varaamista. Liikkuvalle ihmiselle pop up on Hannulan mielestä kätevä.
 – Tämä madaltaa kynnystä ylipäätään. Mikä syy ikinä onkaan, ettei saa aikaa varattua rokotukseen, niin kyllä nämä helpottavat todella paljon.
 Varsinkin nuoria halutaan tavoittaa
 Ilman ajanvarausta toimivilla rokotuspisteillä yritetään madaltaa etenkin nuorten aikuisten kynnystä hakeutua rokotuksiin, mutta pisteet ovat avoimia kaikille.
 Pop up -rokotukset alkoivat 7. syyskuuta Tampereella. Pisteitä on ollut esimerkiksi yliopistolla, jossa syntyi pitkiäkin jonoja rokotukseen. Syyskuun alun jälkeen erilaisilla väliaikaisilla rokotuspisteillä on annettu jo yli 2000 rokotetta.
 Myös Hervannan rokotuspisteelle kertyi jonoa. Matias Väänänen / Yle
 Tulevana lauantaina Tampereella kiertävä rokotusbussi pannaan parkkiin Hakametsän jäähallille. Rokotukseen pääsee Ilves–Kalpa -pelin ensimmäisellä erätauolla. Bussi kiertää lähiviikkoina myös kauppojen parkkipaikoilla.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustelu on auki 23. lokakuuta kello 23.00 asti.

Pop up -koronarokotuspisteellä käynyt Krista Hannula: "Tämä oli superkätevä ja pelastus" – rokotteen hakijoita on nyt jonoksi asti


Summary: Useissa ruokaravintoloissa myynti on paikoin jo korona-aikaa edeltävällä tasolla. Suosio näkyy suoraan pöytävarausten määrissä, vaikka etenkin edullisempiin ketjuravintoloihin tullaan usein myös ilman varausta.

Ruokaravintoloissa on käynyt kuhina alkusyksyn aikana koronarajoitusten keventämisen jälkeen.
 Koko maassa yli 300 ravintolan pöytävarauksia välittävän Table Online -palvelun toimitusjohtajan  Ville Heinosen  mukaan tilanne näyttää ravintoloiden näkökulmasta varsin hyvältä.
 – Etenkin viikonloppuisin asiakkaidemme ravintoloissa on vapaata kapasiteettia hyvin rajallisesti. Kuluttajilla vaikuttaisi olevan koronan aikana patoutunutta kysyntää, joka näkyy nyt ravintoloissa kohonneena suosiona.
 Myös S-ryhmän valtakunnallisissa ketjuravintoloissa myynti on selvästi piristynyt ja alkaa olla jo lähes vuoden 2019 tasolla.
 – Alueellisia ja kaupunkikohtaisia eroja toki luonnollisesti on, sillä S-ryhmään kuuluu yli 400 ravintolaa ja lukuisia erilaisia ravintolakonsepteja. Merkittävä osa asiakkaista tulee myös spontaanisti, ilman varausta ravintoloihimme, kertoo SOK Matkailu- ja ravitsemiskaupan ketjuohjaus -yksikön johtaja  Juha Lindholm .
 Samaa ilmiötä on nähtävissä myös huippuravintoloissa. Helsinkiläisen Aleksanderplatsin myyntipalvelusta kerrotaan, että ravintola on ollut käytännössä täyteen varattu viikon jokaisena päivänä sekä lounas- että ilta-aikaan siitä lähtien, kun ovet koronasulun jälkeen aukesivat.
 – Trendi jatkuu samanlaisena, ja pikkujoulu- ja joululounasvarauksia tehdään tällä hetkellä vilkkaaseen tahtiin, kertoo  Tuomas Tanttu  ravintolan myyntipalvelusta.
  Ei havaintoja perusteettomista pöytävarauksista
 Koronapassin käyttöönoton jälkeen esimerkiksi  Helsingin Sanomat on kertonut  ilmiöstä, joka liittyy perusteettomiin pöytävarauksiin.
 Lehden mukaan rokotuksia ja passeja vastustava ihmisjoukko on suunnitellut tekevänsä ravintoloihin pöytävarauksia, joita ei ole tarkoitus käyttää. Tarkoitus on aiheuttaa vahinkoa ravintoloitsijalle.
 – Emme ole tällaiseen törmänneet, kertoo SOK:n Lindholm.
 Table Onlinen Ville Heinonen kertoo kuulleensa ilmiöstä, mutta konkreettisia todisteita tällaisesta ei ainakaan oman yrityksen asiakasravintoloista ole.
 Heinonen kertoo tiedottaneensa asiakasyrityksille mahdollisista tavoista väärinkäytösten välttämiseksi.
 – Yksi hyvä tapa on ottaa ennakkomaksu tai luottokorttitakaus varauksen tekijöiltä. Näin no show -riski vähenee huomattavasti. Tämä pätee toki muissakin kuin koronopassin takia tehdyissä väärissä varauksissa.
 Myöskään Aleksanderplatsiin ei vilpillisiä pöytävarauksia ole tehty, tosin ravintolassa koronapassi ei ainakaan toistaiseksi ole käytössä, sillä ravintola noudattaa voimassa olevia paikkamäärä- ja aukiolorajoituksia.
 Lue myös:

Ravintoloiden rajoitukset palautetaan Uudellemaalle ja Etelä-Pohjamaalle – MaRa kritisoi: Ravintola-ala laitetaan eturintamaan nostamaan rokotekattavuutta
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 23.10.2021 kello 23 saakka.

Ravintolat iloitsevat pöytävarauksien määrän kasvusta ja leikkaavat huhut rokotevastaisten ohareista – SOK: "Emme ole tällaiseen törmänneet"


Summary: Seinäjoen uusin sairaalatalo, M, on valmistunut ja avautumassa käyttäjille. Talo korvaa Törnävän sairaala-alueen psykiatriset palvelut ja pyrkii olemaan matalan kynnyksen talo.

Seinäjoelle Kyrkösjärven rantaan rakennettu M-talo on avautumassa käyttäjille.
 M-talon viidennessä kerroksessa on potilaille tarkoitettu ulkoiluparveke.  Toimitusjohtaja Sari Hautala ihailee maisemia. Anne Elhaimer
 Ensimmäiset kuntoutusosastot ovat jo muuttaneet taloon ja kaikki toiminta alkaa tämän kuukauden aikana.
 Uuden sairaalan odotustiloissa silmä lepää.  Anne Elhaimer
 M-taloon eli niin sanottuun Mahdollisuuksien taloon muuttavat kaikki Törnävän sairaala-alueen psykiatriset palvelut. Talo toteuttaa tavoitetta, jonka mukaan mielenterveyspalveluja siirretään entistä enemmän yleissairaaloiden yhteyteen.
 – Tämä [siirtymä Törnävältä M-taloon] on loikka, joka tuo meidät tälle vuosituhannelle, vuosikymmenelle ja ensi vuosikymmenelle, iloitsee psykiatrian toiminta-aluejohtaja, ylilääkäri  Antero Lassila .
 Sairaalan aikuispsykiatrian osastolla on paljon yksityisiä huoneita, mutta myös tilaa perheenjäsenien yöpymiseen. Valaistusta voidaan säätää niin, että se tukee toipumista.  Anne Elhaimer
 Jos M-talo olisi rakennettu muutama vuosi aikaisemmin, ei kuvan kaltaisia yhden hengen potilashuoneita olisi rakennettu. Lassilan mukaan psykiatrisessa hoitokulttuurissa on vasta hiljattain tapahtunut muutos siihen suuntaan, että ymmärretään, että yksityisyydellä, omalla huoneella, omalla suihkulla ja vessalla on merkitystä kuntoutumisen edistymiselle.
 Uusinta sairaalateknologia neuropsykiatrian puolella.  Anne Elhaimer
 Teknologia auttaa masennuksen hoidossa. M-talossa esimerkiksi myös valaistus auttaa toipumaan. Kansainvälinen tutkimus parin, kolmen vuoden takaa osoittaa, että valon säteellä, aallonpituudella ja värillä on vaikutusta psykiatrisissa sairauksissa toipumisessa.
 Esimerkiksi potilashuoneissa valo on aamulla kylmähköä, mutta lämpenee rauhoittavaksi oranssiksi iltaa ja yötä kohti.
 – Jos valojen automaattinen muuttuminen ärsyttää, potilas voi itse myös säätää katkaisijasta, kertoo Antero Lassila.
 Kuvataiteilija Soile Yli-Mäyryn teos Tuhkan siivet koostuu seitsemästä eri osasta ja on peräti 18 metriä korkea. Anne Elhaimer
 M-talo on paljon muutakin kuin sairaala. Aulassa toimivat kaikille käyttäjille avoimet kirjasto, ravintola ja liikuntasalit sekä kahvila-ravintola.
 Maanantaina 25.10. M-talossa avautuu uusi Kyrkkärin kirjasto. Se korvaa Törnävän sairaala-alueella toimineen Törnävän kirjaston. Kirjastosta tulee samalla kantakaupungin ensimmäinen omatoimikirjasto.  Anne Elhaimer
 Kuntotusosastolla on uutta tekniikkaa, mutta myös aktivointiin tarkoitettu tila. Sieltä löytyy myös biljardipöytä ja minigolfratoja.
 Fysioterapeutti  Sari Hepouro  kertoo, että terapiapihassa on pelimaailma, jossa lapset ja nuoret voivat harjoitella tasapainoa, koordinaatiota ja toiminnallisuutta. Tulossa on vielä virtuaalitila ja aistihuone. Pienille lapsille löytyy jo aistiseinä, josta voi tunnustella erilaisia muotoja ja pintoja ja kuunnella ääniä.
 Tarjolla on pelillisiä elementtejä ja virtuaalimaailmaa, joita käytetään kuntoutuksen apuna. Anne Elhaimer
 Psykiatrian lisäksi talosta löytyvät esimerkiksi kipupoliklinikka ja Seinäjoen kaupungin riippuvuusklinikka.
 Tältä tiskiltä annostellaan opiaattiriippuvaisten korvaushoito. Uudessa sairaalassa on myös Seinäjoen kaupungin riippuvuusklinikka.  Anne Elhaimer
 Talon rakentaminen maksoi 63,4 miljoonaa euroa, mikä alitti budjetoidun peräti 1,6 miljoonalla. Samalla neliöhinta jäi 2 200 euroon, mikä on toimitusjohtaja  Sari Hautalan  mukaan poikkeuksellisen halpa hinta sairaalarakentamisessa.
 – Meillä oli hyvät ammattilaiset, hyvät tekijät. Myös aika oli puolellamme, pääsimme aloittamaan ennen kustannuksia nostaneen koronan tuloa, Hautala kertoo.
 Suunnittelusta vastasivat Reemi Arkkitehtien Rami Kolehmainen sekä Arkkitehdit Kontukotusken Petri Kontukoski.
 Keramiikkataiteilija Päivi Rintamäen teos. Anne Elhaimer
 Taiteeseen on käytetty 100 000 euroa ja seinille taidettaan ovat esille saaneet taidemaalari Soile Yli-Mäyry ja keramiikkataitelija Päivi Rintamäki sekä luontokuvaajat Taru Rantala, Jukka Risikko ja Tapio Niemi.
 Yksityiskohta Soile Yli-Mäyryn teoksesta. Anne Elhaimer
 Näyttävin työ on sisääntuloaulaan sijoitettu Soile Yli-Mäyryn 18-metriä korkea reliefi Tuhkan siivet, joka koostuu 7 palasta.
 Lisäksi esillä on sairaalamuseon kuvia psykiatrisen hoidon historiasta.
 Lue lisää: Psykiatrian M-talo rakentuu aikataulussa Seinäjoella – uusissa tiloissa vältetään laitosmaisuutta ja käytetään uusinta teknologiaa

Seinäjoelle valmistunut M-talo on paljon muutakin kuin sairaala


Summary: Voimakas tuuli aiheutti monenlaisia tuhoja Etelä-Kymenlaaksossa. Pahimmillaan ilman sähköä oli yli 6000 taloutta. Tuuli repi kattopeltejä irti ja laittoi autojen reitit uusiksi.

Itäisen Suomenlahden rannikkoalueet ovat kärsineet pahoin syysmyrskystä.
 Lännestä puhaltava tuuli on viuhunut Kotkan Haapasaaressa jopa 33,3 metriä sekunnissa, mikä on ollut päivän korkein lukema koko maassa. Rannikolla tuulenpuuskat ovat huitoneet pahimmillaan noin 18 metrin sekuntivauhtia. Sillä on ollut seurauksensa.
 Haminassa autojen piti uida Tervasaaressa. Janne Kauta / Lukijan kuva
 Puu kaatui aamukymmenen maissa auton päälle Virolahdella. Henkilövahinkoja ei tullut.  Marja-Terttu Manninen / Lukijan kuva
 Kymenlaakson pelastuslaitoksen alueella on ollut noin 35 vahingontorjuntatehtävää, joista valtaosa rannikkoalueella. Vakinaisten paloasemien työntekijöitä on hälytetty vapailta töihin ja sopimuspalokuntia on ollut yhteensä seitsemän eri asemilla.
 Tuuli on repinyt kattopeltejä irti, kaatanut puita ja nostanut meriveden pintaa niin, että tiet ovat tulvineet ja estäneet liikenteen kulkua monin paikoin Kotkan ja Haminan seudulla.
 Myös uppoamisvaarassa olleita veneitä on pelastettu, kertoo Kymenlaakson pelastuslaitoksen päivystävä päällikkö  Asko Rouhiainen . Vaikka tuuli onkin hieman jo rauhoittunut, Rouhiainen uskoo, että tehtäviä tulee vielä.
 – Nyt, kun ihmiset uskaltavat taas mennä ulos, ilmoitettavaa voi löytyä matkan varrelta.
 Santalahden golfkentällä ei perjantaina voinut pelata, koska vesi tulvi pitkin nurmikkoa. Kimmo Korttila
 Kotkansaaren liepeillä Kuusisessa rantakallio ja puut saivat kyytiä. Pyry Sarkiola / Yle
 Myös sähköt katkesivat laajalti. Aamuun mennessä noin 3000 taloutta oli ilman sähköä, mutta puolen päivän maissa ilman sähköä oli Kymenlaakson sähkön mukaan yli 6000 taloutta.
 Tuuli on tehnyt tepposensa myös  esimerkiksi Kotkan Mussalossa . Stevecon mukaan sataman nosturien ja lukkien tuulirajat ylittyivät Mussalon satamassa, eikä niillä työskentely ole turvallista. Tuuli katkoi myös erään aluksen peräköydet.
 "Toivottavasti veneet ovat hyvin kiinni"
 Kotkan Sapokka on yksi paikka, joka on jäänyt osin meriveden alle. Vesi on noussut teille ja nostanut laitureita veneineen korkeammalle.
 Sapokassa vesi nousi niin, että laiturin oli jo vaikea pysyä mukana. Pyry Sarkiola / Yle
 Vesi nousee yhtä paljon vain kerran tai kaksi vuodessa, kertoo Kotkan pursiseuran satamakapteeni. Pyry Sarkiola / Yle
 Kotkan pursiseuran satamakapteeni  Martti Mela  toivoo, että veneet osataan kiinnittää laitureihin tarpeeksi hyvin. Valpas kansa on kuitenkin apuna, jos veneitä karkaa.
 – Yleensä he soittelevat minulle tai numeroon, joka laitureissa on. Tälläkin viikolla yksi vene oli irti, ja se saatiin muiden avulla kiinni.
 Sapokassa ei perjantaina veneillä liikuttu. Septitankin tyhjentämiseen olisi tarvittu saappaat. Pyry Sarkiola / Yle
 Juhani Marttilalla  oli perjantaina oma vene vierasvenelaiturissa, koska hänen laituriaan korjataan. Marttila huomasi jo eilen varoitukset ja sitoi veneen paremmin kiinni. Vene on arvokas omaisuus, jota ei sovi jättää oman onnensa nojaan.
 Marttila pitää veneen vielä vesillä. Mökki on saaressa, ja toiveena olisi vielä päästä sinne tänä syksynä. Milloin, se on mysteeri.
 – Aina tuulee, aina sataa! Nyt täytyy vähän kuunnella ja katsella.
 Kaikkia veden nousu ei haittaa. Sorsa sai pienen reviirinlaajennuksen Sapokan Vesipuistossa.  Laura Saari / Lukijan kuva
 Sapokassa veneet ovat melko turvassa. Tänään on tuullut lännen suunnalta. Itätuuli olisi Martti Melan mukaan pahin, sillä se voisi ujuttautua veneiden luo aallonmurtajan pienestä aukosta.
 Hullusta tuulesta ja tulvimisesta huolimatta Mela aikoo käydä tänään vielä myrskykävelyllä.
 – Huono keli ei ole mikään syy olla lähtemättä!
 Lisää aiheesta
 Myrsky riehuu Kymenlaaksossa – sähkökatkoja yli 3000 kotitaloudessa, Kotkan ja Haminan välinen bussimatka pitenee tulvan takia
 Kotkassa hurja 33,3 m/s myrskypuuska, Helsingissä kaduille noussut vesi jo laskemassa – Yle seuraa syysmyrskyä, katso video tulvista

Tulvat katkaisivat tiet, veneet uhkasivat upota ja satama seisahtui – katso kuvat myrskyn pahiten jauhamalta rannikolta


Summary: Oulunkaaren kuntayhtymä ja muut vastuutahot joutuvat nyt tarkoin selvittämään, pitääkö joihinkin henkilöihin ottaa yhteyttä tietosuojaloukkauksen vuoksi, kerrotaan tietosuojavaltuuten toimistosta.

Mahdollisesti jopa satojen ihmisten terveys- ja henkilötietoja päätyi vahingossa paperinkeräykseen Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Asiasta uutisoitiin eilen torstaina.
 Lue lisää :  Kun Utajärven terveydenhuolto muutti, jopa satojen ihmisten tuhottavaksi määrättyjä tietoja heitettiin epähuomiossa paperinkeräysastiaan
 Mahdollinen henkilötietojen tietoturvaloukkaus johtanee nyt tarkkoihin ja aikaa vieviin selvityksiin. Selvittelytyön edetessä asiaan liittyviin henkilöihin voidaan olla yhteydessä.
 Pääkuvan videosta voit katsoa, miten uutiseen suhtauduttiin Utajärvellä.
 Oulunkaaren kuntayhtymä, Oulunkaaren työterveys Oy ja Utajärven kunta ovat tehneet tapauksesta ilmoituksen valtakunnalliselle tietosuojavaltuutetulle.
 Oulunkaaren kuntayhtymän ja muiden vastuutahojen on nyt selvitettävä, pitääkö asiakirjoissa mainittuihin henkilöihin ottaa yhteyttä tietoturvaloukkauksen vuoksi. Pelkästään väärin tehty hävittäminen ei automaattisesti johda jokaisen kyseessä olevan henkilön etsimiseen erikseen, jos on vain pieni riski sille, että tiedot olisivat päätyneet vääriin käsiin.
 – Pitää arvioida se, aiheutuuko ihmisille korkeaa riskiä, kertoo apulaistietosuojavaltuutettu  Heljä-Tuulia Pihamaa .
 Selvityksessä kartoitetaan, onko mahdollista, että ulkopuolinen ihminen on nähnyt esimerkiksi terveydentilaa koskevia tietoja.
 – On mahdollista, että tässä ei ole tapahtunut vakavaa tilannetta. Jos tiedot ovat joka tapauksessa menneet tuhottavaksi, eivätkä olisi ainakaan laajasti päätyneet kolmansien osapuolien haltuun, Pihamaa pohtii.
 Oulunkaaren kuntayhtymän tämän hetkisten tietojen mukaan asiakirjat olisivat menneet suoraan paperinkeräyksestä vastaavan yrityksen terminaaliin, jossa ne olisi luultavasti silputtu ja laitettu paalikoneeseen.
 Pihamaan mukaan yleensä kynnys ilmoittaa henkilöille itselleen täyttyy, jos asiakirjoissa on ollut esimerkiksi terveydentilaa koskevia tietoja. Varsinkin, jos tällaisia tietoja sisältäneiden dokumenttien silppuaminen ei ole ollut aivan varmaa, ilmoitusvelvollisuus on olemassa.
 – Ellei pystytä osoittamaan sitä, että tässä ei olisi tieto vaarantunut matkan varrella.
 Tietoturvaloukkauksista ilmoitetaan koko ajan enemmän
 Apulaistietosuojavaltuutettu toteaa, että vastuutahojen on nyt pohdittava, miten tällainen tilanne jatkossa voidaan välttää. Lisäksi on arvioitava, onko hävitetty myös dokumentteja, joissa olisi ollut säilyttämisvelvollisuus.
 – Valitettavasti tällaisia inhimillisestä virheestä johtuvia tilanteita tapahtuu. Meille ensisijaisen tärkeää on, että rekisterinpitäjä ilmoittaa tällaisesta loukkauksesta, tunnistaa sen ja tekee arvion rekisteröidyille ilmoittamisesta.
 Pihamaan mukaan tietosuojavaltuutetun toimistoon tulevat henkilötietojen tietoturvaloukkaukset perustuvatkin useimmiten inhmilliseen virheeseen.
 Tietosuojavaltuutetut ovat vastaanottaneet tietoturvaloukkauksia koskevia ilmoituksia vuonna 2018 uudistuneen lainsäädännön jälkeen. Niiden määrä on Pihamaan mukaan ollut ajan kuluessa kasvava.
 Pihamaa kertoo, että vuodessa vireille tulee noin 11 000 asiaa, joista lähes 45 prosenttia on tietoturvaloukkausilmoituksia.
 – Ehkä pientä kasvusuuntaisuutta on ollut trendeissä, mutta se voi tarkoittaa, että on ymmärretty lain sisältö ja velvollisuus ilmoittaa viranomaisille ja ihmisille.

Terveystietoja ja henkilötunnuksia saattoi päätyä paperinkeräykseen Utajärvellä – nyt selvitetään, onko tietoturvaloukkausta tapahtunut


Ukrainan Kiovassa presidentti  Volodymyr Zelenskyin  neuvonantajan taloa heitettiin perjantaina Molotovin cocktaililla.
 Poliisi kertoi ottaneensa neljän aikaan aamulla kiinni miehen, joka oli heittänyt  Igor Zhovkvan  talon pihalle syttyvää ainetta sisältäneen pullon.
 Hyökkääjä oli poliisin mukaan 25-vuotias koditon mies, joka oli löytänyt netti-ilmoituksen, jossa luvattiin teon toteuttamisesta 4 000 dollarin eli noin 3 400 euron palkkio.
 Presidentin tiedottajan mukaan kukaan ei loukkaantunut hyökkäyksessä.
 Kyseessä oli jo toinen Zelenskyin henkilökuntaan kohdistunut hyökkäys muutaman viikon sisällä.
 Presidentin pääneuvonantaja  Serhi Shefir  joutui salamurhayrityksen uhriksi tasan kuukausi sitten, kun häntä kuljettanutta autoa kohti ammuttiin useita laukauksia. Shefir selvisi vammoitta, mutta autonkuljettaja haavoittui vakavasti.
 Viranomaiset ovat epäilleet, että Shefirin murhayritys on voinut olla kosto lakihankkeesta, jolla pyritään rajoittamaan oligarkkien vaikutusvaltaa Ukrainassa. Lakiesitys hyväksyttiin murhayritystä seuraavana päivänä.

Ukrainan presidentin neuvonantajan pihaan heitettiin Molotovin cocktail – toisen neuvonantajan murhayrityksestä tasan kuukausi


Summary: Einárin kuoleman arvioidaan liittyvän jengirikollisuuteen. Palefacen ja Töölön Ketterä -yhtyeen Matti8:n mukaan on olemassa riski, että vastaavaa tapahtuu myös Suomessa, jos eriarvoistumista ei pysäytetä.

Ruotsalaisen 19-vuotiaan  Einárin  eli  Nils Kurt Erik Einar Grönbergin  kuolema torstaina ampumisen uhrina herättää ajatuksia myös suomalaisissa räppäreissä.
 – Ihan hirveää, sanoo Paleface eli  Karri Miettinen .
 Miettinen on pitkän linjan räppäri, kirjoittanut useita tietokirjoja räpistä ja sen historiasta ja seurannut myös Ruotsin tilannetta 1990-2000-luvun taitteesta asti.
 Poliisi on aloittanut Einárin kuolemaan liittyvät tutkimukset, mutta tekijöitä ei tiedetä eikä ketään ole vielä pidätetty. Myöskään motiivista ei ole mitään varmaa tietoa.
 Nyt tapahtunut ampuminen liittyy Miettisen mukaan todennäköisesti paitsi surmatun omaan menneisyyteen, myös pitkään jatkuneeseen lähiöiden eriytymiskehitykseen, yhteiskunnan eriarvoistumiseen ja katujengeihin, joissa kilpaillaan siitä, kuka hallitsee huumekauppaa.
 – Aihe on vaikea, sillä tarvittaisiin parempia tietoja siitä, mitä on oikeasti tapahtunut.
 Einárin kuolemaa tutkitaan murhana. Kuolleen räppärin arvellaan olleen viime vuoden huhtikuussa tapahtuneen sieppauksen ja pahoinpitelyn uhri, vaikka hänen nimeään ei olla virallisesti liitetty tapahtuneeseen.
 Rikosvyyhdistä tuomittiin vankeuteen muiden muassa toinen gangsta rap -artisti  Yasin . Sekä Einár että Yasin kuuluivat Ruotsin eturivin räppäreihin.  Ruotsin television SVT:n  mukaan Einár oli määrätty todistamaan niin sanottua Vårby-rikollisverkostoa vastaan. Verkoston johtaja ja jäseniä tuomittiin hänen sieppauksestaan heinäkuussa.
 Lue lisää:   Ruotsissa Spotifyn huippusuosittu artisti on epäiltynä toisen laulajan sieppauksesta – gangstaräppärien edesottamukset kuohuttavat kansankodissa
 Lue lisää:   Ruotsin suosituimpiin kuuluva artisti Yasin tuomittiin vankilaan toisen artistin sieppauksesta – Rikosvyyhdissä kaikkiaan 30 syytettyä
 Einár oli yksi Ruotsin kuunnelluimpia räp-muusikoita. STELLA Pictures
 Voi tapahtua myös Suomessa
 Jengiväkivallan ja gangsta rapin yhteydet ovat puhututtaneet myös Suomessa. Esimerkiksi hiljattain Helsingin Kaivohuoneella peruttiin räp-keikka, jonka yhteydessä epäiltiin  valmisteltavan joukkotappelua . Poliisi kertoi ottaneensa 10 ihmistä kiinni vakavan väkivallanteon estämiseksi. Kaksi ihmistä vangittiin.
 Töölön Ketterä -yhtyeestä tunnettu räppäri Matti8 eli  Tuisku Hakoniemi  on sitä mieltä, että on vain ajan kysymys, koska Einárin surman kaltaisia tapahtumia nähdään myös Suomessa.
 – Toivon tietysti, ettei koskaan. Tiettyjen artistien keikolla on nyt jo myllyjä, mutta toistaiseksi ne ovat pysyneet nyrkkitappeluissa, räppäri sanoo.
 Matti8:n mukaan ilmiön taustalla on se, miten isosti gangstaestetiikka on viime vuosina lyönyt räpissä läpi.
 – Drillin kautta ilmiö on eurooppalaistunut, ja mukana on myös ihmisiä, joilla ei oikeasti ole taloudellisia tarpeita olla mukana rikollisuudessa, mutta jotka haluavat näyttää siltä että tietäisivät jotain. Osittain se on sellaista larppaamista.
 Matti8 eli Tuisku Hakoniemi  Samuli Vienola
 Gangstaestetiikalla leikittely saattaa räppärin mukaan myös johtaa oikeisiin jengeihin päätymiseen: jos kuuluisuutta tulee, ympärillä alkaa pyöriä monenlaisia ihmisiä. Osa liittyy jengiin myös suojelun tarpeesta.
 – Jos videoilla räppää siitä, ettei kukaan voi koskea itseen, aika nopeasti joku saattaa haluta testata sitä.
 Matti8:n mukaan ongelmaan voisi auttaa nuorisotyön lisääminen ja tuominen niihin porukoihin, joissa ongelmia on.
 Toisaalta gangsta rap ei myöskään automaattisesti liity rikollisuuteen. Aiemmin tällä viikolla suomalaiset räppärit muistuttivat  Yle Uutisten haastattelussa , että musiikki tuskin johdattaa ketään väkivaltaan, vaan ongelmat ovat peräisin muualta. Gangsta rap ei ole myöskään ainoa genre, jossa hyödynnetään väkivaltaisia teemoja, vaan rajua kuvastoa nähdään myös esimerkiksi kauhuelokuvissa ja murhadekkareissa.
 Paleface eli Karri Miettinen on seurannut Ruotsin tilanteen kehittymistä jo kauan.  Tiina Jutila / Yle
 Ongelmat ovat syvemmällä yhteiskunnassa
 Laajemmassa kuvassa jengeissä on Karri Miettisen mukaan kyse yhteiskunnan epäonnistumisesta: lähiöt ovat eriytyneet jo 1970-luvulta lähtien, maahanmuuttajien kotouttamisessa ei olla onnistuttu ja rankaisukeskeinen päihdepolitiikka ajaa huumeet rikollisten jengien käsiin. Nuorilla ei ole välttämättä minkäänlaisia tulevaisuuden näkymiä, jolloin ura rikollisena saattaa olla ainut keino selvitä eteenpäin elämässä.
 – Räpissä puhutaan huumeista ja väkivallasta, koska yhteiskunnassa on huumeita ja väkivaltaa. Siinä kuvataan sellaisia asioita, jotka ovat jo olemassa. Räppi pitäisi nähdä väylänä saada sensuroimatonta tietoa yhteiskunnan epäkohdista.
 Miettinen myös huomauttaa, että räppäreillä on silti moraalinen vastuu siitä, miten he asioista räppäävät.
 Myös Miettisen mielestä on mahdollista, että Suomessa tapahtuu jotain vastaavaa kuin nyt Ruotsissa.
 – Eriarvoistumiskehitys on nähtävissä, ja tutkijat ovat sen todenneet. Se pitäisi pystyä pysäyttämään.
 Lisää aiheesta:
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille
 Hip hop -festivaali Blockfestin perustaja rikoksia tekevistä räppäreistä: Kilpaillaan mieluummin musiikissa kuin tappelussa

Ruotsalaisen Einár-räppärin kuolema herättää kysymyksiä jengiväkivallasta – räppäreiden mukaan Suomi ei ole suojassa vastaavilta hirveyksiltä


Summary: Talovalmistus on jatkumassa Sonkajärvellä. Konkurssiin viime talvena menneen Omatalon toimintaa on jatkamassa uusi yhtiö, Puutalo Oy. Uudessa yhtiössä on mukana useita sijoittajia.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Tammikuussa 2021 Sonkajärvellä konkurssiin menneelle talovalmistaja Omatalo Oy:lle on löydetty jatkaja.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Savon Sanomat  verkkosivuillaan. Toimintaa on jatkamassa perustettava yhtiö Puutalo Oy, mutta Omatalon brändi aiotaan pitää yhä voimassa.
 Pesänhoitaja  Jari Karhinen  vahvistaa Ylelle, että kaupoista on sovittu suullisesti. Kaupat Omatalon liiketoimintaa jatkavan yhtiön kanssa on tarkoitus tehdä parin viikon kuluessa.
 Uuden yhtiön puuhamies on kajaanilainen  Pauli Moilanen . Hän on ollut aiemmin Omatalon palkkalistoilla, mutta viime vuodet Moilanen on ollut rakennusprojekteissa Keitele Groupilla.
 Pauli Moilanen sanoo Savon Sanomien jutussa, että uudessä yhtiössä on mukana yli 10 yksityistä sijoittajaa.
 Toimintaa jatkava Puutalo Oy suunnittelee tulevansa vuokralle Omatalon kiinteistöön Sonkajärvelle. Kiinteistön omistus on tarkoitus siirtää perustettavalle kiinteistöyhtiölle.
 Siihen on lähdössä mukaan useita eri tahoja ja myös Sonkajärven kunta. Kunnanjohtaja  Simo Mäkinen  esittää kunnanhallitukselle ensi maanantaina, että Sonkajärvi rahoittaisi kiinteistöyhtiötä enintään 200 000 eurolla.
 Kiinteistön kauppahinta on miljoona euroa.
 Uusi yhtiö aikoo aloittaa toiminnan maltillisesti. Tavoitteena on saada toiminta pyörimään jo lähiviikkoina.
 Suunnitelmissa on jatkaa talotehtaan toimintaa samankaltaisena kuin Omatalon aikana. Perusliiketoimintaan kuuluu muun muassa pien- ja suurelementtien teko ja myös vientitoiminta jatkuu.
 Konkurssihetkellä tammikuussa 2021 Omatalo työllisti yhteensä noin 75 työntekijää. Heistä noin 60 työskenteli Sonkajärvellä.
 Lue lisää :
 Talovalmistaja Omatalo hakeutui konkurssiin – noin 75 ihmistä menettämässä työnsä
 "Me luulimme, että hyvin menee", sanoo Omatalon pääluottamusmies – tappiolliset vuodet vaivasivat talovalmistajaa ja korona sinetöi kohtalon
 Omatalon konkurssipesä on saanut Sonkajärven talotehtaan ostosta runsaasti yhteydenottoja

Talovalmistaja Omatalolle on löytynyt jatkaja – toiminta aiotaan saada vauhtiin Sonkajärvellä jo loppuvuoden aikana


Summary: EU:n taisteluosastot perustettiin jo vuonna 2007, mutta toistaiseksi niitä ei ole hyödynnetty. Afganistanin evakuointioperaatio elokuussa kiihdytti keskustelua EU:n puolustusyhteistyön kehittämisestä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi on mukana Saksan aloitteessa EU:n kriisinhallinnan ja taisteluosastojen vahvistamiseksi. Saksan ja Suomen lisäksi aloitteen ovat allekirjoittaneet Hollanti, Portugali ja Slovenia. Asiasta uutisoi ensimmäisenä saksalainen uutistoimisto  DPA .
 Aloitteessa ehdotetaan nykyisin käytössä olevien 1 500 sotilaan vahvuisten taisteluosastojen vahvistamista. Aloitteessa viitataan evakuointioperaatioon Afganistanissa, joka on osoittanut tarpeen EU:n sotilaallisen toimintakyvyn kehittämiselle.
 Vuodesta 2007 käytössä olleita taisteluosastoja ei ole toistaiseksi hyödynnetty.
 – Pettymyshän se on, että taisteluosastot eivät ole olleet kertaakaan käytössä. Se kertoo siitä, että tätä konseptia pitää kehittää. Ongelmat liittyvät ennenkaikkea päätöksenteon hitauteen ja kustannusrakenteeseen, puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) sanoo.
 Päätöksentekokykyä nakertaa se, että taisteluosaston käyttämiseen tarvittaisiin yksimielisyys kaikkien EU:n jäsenmaiden kesken. Lisäksi kynnystä taisteluosastojen käyttöön nostaa se, että operaation kustannukset lankeaisivat kulloinkin valmiusvuorossa olevien maiden maksettaviksi.
 Kaikkosen mukaan Saksan ehdotuksessa lähdetään siitä, että EU:n kykyä nopeaan toimintaan pitäisi kehittää ennemmin nykyisten rakenteiden pohjalta sen sijaan, että perustettaisiin kokonaan uusi 5 000 sotilaan osasto.
 Ajatusta kokonaan uuden osaston perustamisesta on  pitänyt esillä  EU:n ulkopoliittinen korkea edustaja  Joseph Borrell . Tämä ei siis Kaikkosen mukaan Suomelle käy.
 Viisi maata haluavat lisää vauhtia päätöksentekoon
 Saksan aloite on osa niin kutsuttua EU:n strategisen kompassin valmistelua. Sillä tarkoitetaan hanketta, jossa valmistellaan EU:n uutta turvallisuus- ja puolustusstrategiaa. Ensimmäisiä päätöksiä olisi Kaikkosen mukaan tarkoitus tehdä ensi keväänä.
 – Tässä on kyse eräänlaisesta Saksan ajatuspaperista, kun EU valmistelee yhteistä linjaa. Olemme siinä mukana vaikuttamassa siihen, millaista puolustusyhteistyötä tehdään, Kaikkonen sanoo.
 Aloitteessa ehdotetaan keinoja, joilla päätöksentekokykyä ja joukkojen suorituskykyä voitaisiin parantaa.
 Yhtenä mahdollisuutena päätöksentekokyvyn parantamiseksi esitetään pienemmän jäsenmaiden joukon hyödyntämistä EU:n operaatioiden suunnitteluun ja toteuttamiseen. Operaation hyväksyntä vaatisi silti edelleen jäsenmaiden yksimielisyyden, kertoo puolustusministeriön erityisasiantuntija  Ilmari Uljas .
 – Suomi pitää tärkeänä EU:n kriisinhallinnan kehittämistä ja pidimme Saksan aloitetta kannatettavana. Tavoitteena on valmius suorituskykyisten joukkojen harjoitteluun, vahvat EU:n komentorakenteet ja mahdollisuus käyttää joukkoja aidosti, Uljas sanoo.
 Vanhempi tutkija  Matti Pesu  Ulkopoliittisesta instituutista arvioi aloitteen kertovan Saksan tarpeesta nostaa profiiliaan turvallisuuspoliittisessa keskustelussa.
 – Saksalta on peräänkuulutettu jo pidempään johtoroolia ulko- ja turvallisuuspolitiikassa. Berliinissä on varmasti myös Afganistanin tilanteen jälkeen mietitty syntyjä syviä ja pohdittu perustavanlaatuisia kysymyksiä. Tämäkin on varmasti osaltaan ajanut Saksaa suurempaan aktiivisuuteen, Pesu sanoo.
 Keskustelu EU:n puolustusyhteistyön syventämisestä on tiivistynyt syksyn aikana. EU:n näkymättömyys Afganistanin evakuointioperaation aikana sai muun muassa presidentti  Sauli Niinistön   ihmettelemään , missä EU oli, kun ongelmia jouduttiin ratkomaan.
 Komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  toivoi syyskuussa  unionin tilaa käsittelevässä puheessaan  EU:n puolustuksen siirtyvän "seuraavalle tasolle".
 Pesu muistuttaa, että puolustusyhteistyön syveneminen etenee myötätuulesta huolimatta hyvin pienin askelin.
 – EU-maat katsovat asioita hyvin eri näkövinkkeleistä. Se on pidemmän aikavälin projekti, että saataisiin kehitettyä yksi yhteinen EU:n näkemys tai puolustuskulttuuri. Se vaatii aikaa ja kärsivällisyyttä, Pesu sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 23.10. klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 EU virittelee yhteistä armeijaa, mutta sen pitäisi ensin oppia virheistään: "Onko meillä oikeasti tarjota jotain ihmisille Valko-Venäjällä?"

Suomi on mukana Saksan aloitteessa EU:n taisteluosastojen vahvistamiseksi – puolustusministeri:  Pettymys, ettei niitä ole käytetty vielä kertaakaan


Summary: Päihdetutkija Aleksi Hupli uskoo, että huumehaittoihin olisi mahdollista puuttua nykyistä paremmin päihdepolitiikkaa uudistamalla. Myös THL suosittaa huumeiden käytön rangaistavuudesta luopumista.

Päihdetutkija, yhteiskuntatieteiden tohtori  Aleksi Hupli  uudistaisi Suomen huumausaineita koskevaa lainsäädäntöä merkittävästi laillistamalla yleisimpien huumeiden käytön, myynnin ja tuotannon.
 Huplin mukaan on ongelmallista, että nykyisellään laki niputtaa yhden kategorian alle kaikki mahdolliset aineet.
 – Ihminen, joka käyttää kerrankin yhtä näistä ja saattaisi kokea hyötyäkin siitä, ei ole ainoastaan rikollinen, vaan hänen koko ihmisyytensä kutistetaan huumeidenkäyttäjäksi.
 Hupli kuitenkin korostaa  Marja Sannikan  haastattelussa, että huumeiden käytön tulisi olla sallittua vain aikuisväestön keskuudessa ja myös käyttötilanteiden pitäisi olla kontrolloituja. Uusiksi laillistettaviksi aineiksi hän luettelee esimerkkeinä kannabiksen sekä osan stimulanteista, psykedeeleistä ja opioideista.
 – Aivan kuten meillä on alkoholin käyttöhuoneita, ravintoloita ja baareja, meillä voisi olla kannabiskahviloita tai stimulanttihuoneita. Niissä ihmiset voisivat valvotusti käyttää näitä aineita.
 Hupli muistuttaa, että nykylaista huolimatta huumeisiin liittyvät ongelmat ovat lisääntyneet Suomessa. Hän sanoo, että huumeiden käyttö tapahtuu pääsääntöisesti salassa, koska se on rikollista toimintaa. Huumeidenkäyttäjät eivät siksi myöskään uskalla hakea apua.
 – Huumekuolemiakin pystyttäisiin ehkäisemään huomattavasti tehokkaammin erilaisella päihdepolitiikalla.
 Päivi Räsänen: "Ei THL:n näkemys mitään Jumalan sanaa ole"
 Huumeiden käyttö on Suomessa yhä rangaistavaa, vaikka esimerkiksi Maailman terveysjärjestö WHO ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos puoltavat rangaistavuudesta luopumista.
 Huplin tavoin myös  THL katsoo, että rangaistus on huono tapa ehkäistä huumeiden käyttöä ja siitä aiheutuvia haittoja .
 Rangaistavuudesta luopuminen on ollut esillä myös politiikassa, mutta toistaiseksi  eduskunnan enemmistö tahtoo pitää kiinni nykylaista . Poliittisista puolueista  vihreät sen sijaan on ehdottanut kannabiksen käytön, myynnin, hallussapidon ja kasvatuksen laillistamista .
 Kansanedustaja  Päivi Räsänen  (kd.) ei hyväksy Huplin eikä THL:n näkemyksiä. Hän pelkää, että huumeiden käytön salliminen voisi lisätä käyttöä etenkin alaikäisten keskuudessa.
 – Ei THL:n näkemys mitään Jumalan sanaa ole. Kyllä he voivat erehtyä eikä sielläkään täysin varmoja olla, millä tavalla tässä kävisi, jos huumeet vapautettaisiin.
 Räsänen sallisi kuitenkin yhä alkoholin käytön, koska hän ei usko kieltolain tehoavan suomalaisiin – aivan kuten se ei ole tehonnut aiemminkaan.
 Tupakan kohdalla hän luottaa hitaaseen etenemiseen erilaisin rajoitustoimin.
 – Meillä on lakiin kirjattuna tavoitteena, että tupakanpoltosta päästään eroon kokonaan. Sitä ei voi kieltää tällä hetkellä, mutta toivon, että 2030–2040-luvuilla me kaikki näemme, että tupakan tulee olla kiellettyä.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 22.10.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Päihdetutkija laillistaisi yleisimmät huumeet: "Aivan kuten meillä on alkoholin käyttöhuoneita, meillä voisi olla kannabiskahviloita tai stimulanttihuoneita"


Summary: Suomalaiset kuvajournalistit eivät ole päässeet tallentamaan pandemiaa sen eturintamaan eli sairaaloihin. Miten koronan vaisu kuvasto on vaikuttanut käsitykseemme viruksen vaarallisuudesta?

Vanha sanonta kuuluu, että yksi kuva kertoo enemmän kuin tuhat sanaa. Kuvan voima tiedon ja tunteen välittäjänä on kiistaton, mutta se hukattiin Suomessa kuluneena korona-aikana.
 Tätä mieltä ovat Ylen mediaohjelma Viimeisessä sanassa vierailleet kuvajournalisti  Hanna-Kaisa Hämäläinen  ja Helsingin Sanomien kuvapäällikkö  Markku Niskanen .
 – Kuva on yksi kieli. Olemme menettäneet kuvan mahdollisuudet tiedottaa, Hämäläinen summaa.
 Suomalaisen median koronakuvaston voi Niskasen mukaan tiivistää näin: Kuvia hallituksesta maskit päässä, mummoja erityksissä ikkunan takana, sotilaat turvaamassa Uudenmaan rajaa ja sairaanhoitajia työntämässä tikkua nenään tai piikkiä käsivarteen. Kuvat koronataistelun ytimestä eli sairaaloista puuttuvat. Sitä myöten kuvista puuttuu tunne. Tuskakin.
 – Emme ole olleet siellä, missä korona on ollut pahimmillaan. Olemme kiertäneet sitä asiaa, Niskanen sanoo.
 Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .
 Hän pitää huolestuttavana sitä, että aikalaishistoriankirjoituksesta tulee uupumaan olennainen osa.
 Jos esimerkiksi miettii muita suuria maailmaa mullistaneita asioita, sotia ja taisteluita, niitä on pyritty tallentamaan kokonaisvaltaisesti.
 – On oltu sekä siellä etulinjassa että kotirintamalla. Nyt emme ole olleet eturintamassa.
 Kuvajournalistien ammattitaitoon ei luoteta?
 Viimeisen reilun puolentoista vuoden ajan poikkeustilassa elänyt suomalainen yhteiskunta on Hämäläisen mukaan ollut kuin vakuumiin pakattuna, eräänlaisessa suojatussa etäännytetyssä todellisuudessa. Kuvia ei juurikaan ole sieltä, missä uutiset ovat tapahtuneet ja tilanne on kärjistynyt, koska emme ole päässeet paikalle.
 – Kyse ei ole siitä, etteivätkö lahjakkaat kuvajournalistit olisi halunneet tai osanneet, vaan siitä, että he eivät ole päässeet, Hämäläinen täsmentää.
 Kuvajournalisti Hanna-Kaisa Hämäläinen ja Helsingin Sanomien kuvapäällikkö Markku Niskanen ovat sitä mieltä, että suomalaisen median kuva koronasta jää vajaaksi. Jorge Gonzalez / Yle
 Heti koronan alkuvaiheessa sairaanhoitopiirit ottivat tiukan linjan ja  kielsivät median pääsyn koronaosastoilleen . Päätöstä perusteltiin vierailukiellolla ja infektiovaaralla, eikä siitä ole liiemmin joustettu.
 – Kuulemme päivästä toiseen, miten tehohoito on kuormittunut ja kuinka kriittisessä kohdassa ollaan, mutta me emme näe sitä. Ei ole ymmärretty sitä voimaa, mikä kuvalla olisi voinut olla, Niskanen sanoo.
 Niskanen epäilee, että sairaaloiden kuvauskielto on terveydenhuollon, viranomaisten ja median suhteeseen liittyvä luottamusongelma.
 – Kuvajournalisteihin ei luoteta. Ajatellaan, ettemme pitäisi huolta yksityisyydensuojasta. Näyttäisimme ihmisiä kiusallisissa tilanteissa ja kuvaisimme potilaat siten, että heidät voitaisiin tunnistaa, Niskanen sanoo.
 Hämäläinen korostaa ammattilaiset kyllä tuntevat vastuunsa ja etiikkansa.  Voimakkaita kuvia  on mahdollista ottaa kunnioittavasti. Näin on tehty muualla maailmassa, jossa kuvajournalistit ovat tallentaneet pandemiaa sairaaloiden teho-osastoilla.
  Ilman kuvaa todellisuus jää vajaaksi
 Kuvan voiman sivuuttaminen koronauutisoinnissa kertoo Niskasen mukaan suomalaisesta yhteiskunnasta, jossa ei ole totuttu näyttämään sairautta ja kuolemaa. Se ei kuitenkaan riitä Niskasen mukaan selitykseksi.
 Hänen mukaansa olemassa on myös pientä harkitsemattomuutta siitä, ettei kuvan voimaa ole otettu vakavasti.
 Niskaselle on tullut usein mieleen, että jos tapahtumia ei näytetä, niiden vakavuus on helppo ohittaa.
 – Jos ei halua uskoa sitä todeksi, on helppo sitten perustella itselleen, ettei kyseessä ole vakava asia, Niskanen sanoo.
 Hämäläinen muistuttaa, että journalistien tehtävä on tiedottaa, näyttää sitä todellisuutta ja tulkita sitä mahdollisimman suoraan.
 – Silloin lukija tai katsoja ei voi ainakaan sanoa, etteikö olisi tiennyt. Nyt kun kuva on jätetty käyttämättä, sen teho on jäänyt pois, Hämäläinen sanoo.
 Kuvajournalistit eivät ole päässeet kuvaamaan koronaa sairaaloihin, mutta sairaalat ovat tarjonneet medioille itse tuottamaansa kuvamateriaalia. Hämäläisen mukaan ne ovat tärkeitä kuvia, mutta niistä puuttuu journalistinen ulottuvuus.
 Se, että asioita katsottaisiin ulkopuolelta ja neutraalisti.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 23.10. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Politiikan toimittaja: Sanna Marinin kuherruskuukausi median kanssa on ohi – kriittisyyttä lisää se, ettei pääministeriltä saa helposti haastatteluja
 Satiiri on joutunut ahtaalle, koska poliitikot ovat oppineet paineistamaan toimittajia somessa – kirjoittajat: Televisiosta puuttuu kunnon satiiri
 Median luetuimpien juttujen päähenkilö on usein tarinansa jakanut tavis, ja hän voi joutua keskelle somemyrskyä – mitä toimituksissa tehdään silloin?

Suomalainen tapa kuvata koronaa on laimeaa, koska sairaalat eivät päästä mediaa teho-osastoille – HS:n kuvapäällikkö: Kuvan voimaa ei ymmärretä


Summary: THL mallinsi elokuussa, miten sairaalahoito kuormittuisi, jos rajoituksia purettaisiin 80 prosentin rokotekattavuuden koittaessa. Hoidon tarve olisi noussut merkittävästi. Rajoitukset purettiin, kun kattavuus oli vielä selvästi vähemmän, noin 70 prosenttia.

Kolme viikkoa sitten Suomessa huokaistiin helpotuksesta, kun yhteiskunta avautui koronarajoitusten jälkeen. Nyt on toinen ääni kellossa.
 Pääkaupunkiseudulla Suomessa joudutaan siirtämään sydänleikkauksia, koska tehohoidossa ei ole koronapotilaiden takia tilaa. Nyt keskustelu koronarajoitusten palauttamisesta on alkanut sairaanhoidon kuormittumisen takia uudelleen.
 Tuliko koronatilanteen paheneminen ja sairaanhoidon kuormitus ihmisten kontaktien lisääntymisen seurauksena päättäjille yllätyksenä, vai voitiinko sitä ennakoida?
 Missään nimessä ei ollut yllätys, vastaavat asiantuntijat.
 – Tässä uusimmassa aallossa ehkä masentavinta on se, että tilanne meni juuri niin kuin ajateltiin että se menee, sanoo tautiekologi, Helsingin yliopiston tohtorikoulutettava  Tuomas Aivelo .
 – Tämä (nykyinen tilanne) vastaa THL:n skenaarioita, mitä tapahtuu, jos ei edetä asteittaisen purkamisen kautta, vaan rajoituksia puretaan nopeasti.
 Aivelo viittaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) elokuun lopussa tekemään mallinnukseen, jonka mukaan sairaalakuormitus nousisi jyrkästi, jos rajoituksia purettaisiin äkkiä, ja yli 12-vuotiaiden rokotuskattavuus olisi 80 prosenttia. Matalampi käyrä kuvaa tilannetta, jossa rokotekattavuus olisi 90 prosenttia.
 Juuri näin syys-lokakuussa tehtiin, sillä erotuksella että rokotuskattavuus oli tuolloin 70 prosentin tuntumassa.
 Tuleva piikki tartunnoissa ja sairaalakuormituksen nousussa tuli tuskin yllätyksenä, sanoo myös tilastotieteen professori  Pauliina Ilmonen  Aalto-yliopistosta.
 – On vaikea uskoa että tässä vaiheessa kenellekään olisi yllätys, että jos on huomattava määrä ihmisiä joita ei ole rokotettu, ja rajoituksia puretaan, tartuntamäärät nousevat. Tästä luonnollisesti seuraa se, että sairaalahoidon tarve lisääntyy, Ilmonen sanoo.
 Aivelo: Kiurun "veitsenterä" oli perusteltu
 THL:n mallinnus, jonka tartuttavuusluku on neljä eli kontakteja on paljon, näyttäisi pitävän toistaiseksi hyvin kutinsa. Kun verrataan toteutunutta sairaalakuormitusta ja THL:n mallinnusta, käyrät ovat lähes samankaltaiset.
 Syys-lokakuussa luovuttiin muun muassa kokoontumisrajoituksista ja kahden metrin turvavälistä. Ravintoloiden aukioloa höllättiin huomattavasti ja THL höllensi maskisuositusta harkinnanvaraiseksi.
 Rajoitusten purkamisen aikataulua perustellaan rokotekattavuudella ja sillä, että sairaaloissa tilanne on hallinnassa.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) varoitteli tuolloin Suomen olevan taas kerran koronan suhteen veitsenterällä. Aivelon mukaan Kiurun veitsenterä-kielikuva oli perusteltu juuri THL:n mallinusten perusteella.
 – Kun taas vauhti, jolla rajoitukset purettiin, siitä en tiedä yhtään minkälaiseen ajatukseen tai optimismiin se perustui. En ainakaan löydä tuosta mallinnuksesta perusteita, Aivelo viittaa THL:n käyriin.
 Pauliina Ilmosen mukaan yhteiskunnan avaaminen ja rajoitusten purku saattoi silti olla teko, joka niin sanotusti täytyi tehdä.
 – En sano, että se olisi ollut virhe. Voidaan miettiä, olisiko oikein, että pidetään koko yhteiskunta suljettuna siksi, että osa ihmisistä ei halua ottaa rokotetta, Ilmonen kysyy.
 Synkin näkymä ei toteutune
 Nyt sairaalat ovat täyttyneet mallinnukseen nähden etuajassa.
 Syynä lienee se, että rajoituksia purettiin jo lokakuussa. Alun perin rajoituksia oli tarkoitus purkaa vasta loka-marraskuussa, jolloin ennakoitiin rokotuskattavuuden yltävän 80 prosenttiin. Edelleen rokotuskattavuus on Suomessa alle 80 prosentin.
 Mutta, koska pahempi skenaario on tähän asti toteutunut, onko mahdollista että meno jatkuisi samanlaisena? Silloin edessä olisi hurjat ajat, koska sairaalahoidon tarve nousi useisiin satoihin.
 – Silloin sairaalakuormitus singahtaisi nopeasti tasolle, jota emme pystyisi sietämään, Aivelo sanoo.
 Tämä viikko on ollut lupaava, sillä sairaalahoidon tarpeen hurja nousu on taittunut.
 – Tähän mennessä ollaan pelottavan lähellä nelosmallinnusta. Iso kysymys on seuraava viikko, jatkuuko kasvu yhtä korkeana. Jos ei, saatamme olla lähempänä parempaa uraa, Aivelo sanoo.
 Koronaepidemian kehityskulkujen mallintaminen on erittäin vaikeaa, koska epävarmuuksia on paljon – alkaen ihmisten tempoilevasta rokotusinnosta viruksen muuntuviin ominaisuuksiin.
 Keskeisiä keinoja tartuntojen vähentämiseen on käytännössä kaksi: rokotukset ja kontaktien välttäminen.
 – Olisi hirmuisen hyvä jos rajoitukset pystyttäisiin kohdentamaan ennen kaikkea rokottamattomiin, koska he aiheuttavat painetta terveydenhuoltoon, sanoo Pauliina Ilmonen.
 Voit keskustella aiheesta 23.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Miten koronan torjuntaa pitäisi mitata? Professorin laskelman mukaan pelastetut elinvuodet ovat maksaneet kymmeniä kertoja kohtuuhintaa enemmän
 Kun koronavirus valtasi planeetan ja Suomen, meiltä puuttui B-suunnitelma – parhaat asiantuntijat kertovat, mitkä yhdeksän asiaa pandemiasta on opittava

Suomi purki koronarajoituksia, vaikka THL:n käyrät varoittivat uhkaavista seurauksista – tautiekologi: "Masentavinta, että meni juuri niin kuin ajateltiin"


Summary: Yle sai ensitilastot siitä, miten maksukorttien käyttö ampaisi nousuun ensimmäisenä koronpassiviikonloppuna. Yökerhoissa noustiin jo yli koronaa edeltävän tason, kun asiakkaiden kertaostot kasvavat.

Koronapassi näyttää saaneen suomalaisia liikkeelle enemmän kuin kertaakaan tämän koronasyksyn aikana. Maksukorttien käyttö kertoo, että viime viikonloppu oli syksyn vilkkain ravintoloissa, takseissa ja joukkoliikenteessä.
 Yle pyysi S-pankilta tiedot maksukorttien käytön muuttumisesta viime viikonloppuna, jolloin koronapassi otettiin käyttöön.
 Perjantain ja lauantain välisenä yönä käyttöön otettu koronapassi antoi ravintoloille mahdollisuuden pitää ovet auki ja jatkaa tarjoilua pikkutunneille niilläkin alueilla, joilla on voimassa aukiolo- ja anniskelurajoituksia.
 Rahankäyttö vilkastui viikonloppuna ravintoloissa, takseissa ja joukkoliikenteessä, kun koronapassi otettiin käyttöön.  Silja Viitala / Yle
 Suuri osa ravintoloista otti passin käyttöön ja asiakkaat käyttivät tilaisuutta hanakasti. Ravintoloissa viikonloppu oli syksyn vilkkain ainakin euroissa mitattuna.
 – Ravintoloissa kasvua on nähty pitkin syksyä, mutta viime viikonloppuna oli vielä pientä kasvua edellisiin viikonloppuihin verrattuna, S-Pankin maksukorteista vastaava tuoteryhmäpäällikkö  Marketta Lundell  sanoo.
 S-pankin tuoteryhmäpäällikkö Marketta Lundell näkee maksukorttien käytöstä hetki hetkeltä, miten suomalaisten rahankäyttö kehittyy. Esa Syväkuru / Yle
 Ravintoloissa maksukorteilla käytettiin sunnuntaina 13 prosenttia enemmän rahaa kuin aiempina viikonloppuina syyskuun alusta lähtien. Ravintolamyynnin suurin kasvu kertyi pikkutunneilta.
 – Siinä sunnuntaina on pieni piikki eli lauantaina alkanut ravintolailta näyttää jatkuneen sunnuntaille saakka, Lundell tulkitsee.
 S-pankin käyttämä maksujen luokitusjärjestelmä kertoo varsin luotettavasti, minkä alan yrityksessä korttia on käytetty.
 Ravintoloiden lisäksi Yle sai S-pankilta tiedot viikonlopun korttimaksuista takseissa, joukkoliikenteessä, urheilutapahtumissa ja konserteissa.
 Kovimmat kasvuluvut ovat takseilla, joissa maksukortteja käytettiin yli viidennes enemmän kuin aiemmin tämän syksyn aikana. Ravintoloiden tapaan myös takseilla suurin myynnin kasvu osui sunnuntain puolelle.
 Joukkoliikenteessä kasvu oli samaa viidenneksen luokkaa, mutta jo perjantain ja lauantain puolella.
 Urheilu- ja musiikkitapahtumista korttimaksutilasto kertoo vain tapahtumajärjestäjien omasta lipun myynnistä. Erilliset lipunmyyntipalvelut eivät ole mukana tässä tilastossa.
 Lomautukset päättyivät 19 kuukauden jälkeen
 Kolmeatoista ravintolaa ja yökerhoa pyörittävä Night People Group -yhtiön toimitusjohtaja  Antti Raunio  on tyytyväinen koronapassin käyttöönottoon. Se oli myös keino saada yhdenksäntoista kuukautta lomautettuna olleelle henkilökunnalle mahdollisuus palata töihin.
 Hän vahvistaa S-pankin havainnot – koronapassi sai suomalaiset liikkeelle ja maksukorteilta heltisi entistä suurempia summia.
 Myynti ylitti jopa koronaa edeltävän ajan tason.
 Night People Groupin toimitusjohtaja Antti Raunion mukaan yökerhon viikonloput ovat jo ylittäneet koronaa edeltävän ajan myyntimäärät. Ostot ovat nyt keskimäärin aiempaa suurempia.   Jorge Gonzalez / Yle
 – Meillä konsernissa viime viikon myynti oli hieman parempi kuin vuoden 2019 vastaavan viikon myynti. Eli voidaan olla tyytyväisiä.
 Raunion mukaan asiakasmäärän lisäksi ostojen koko on keskimäärin kasvanut korona-aikana niillä alueilla, joilla on voitu toimia lievemmin rajoituksin. Nyt käyttöön otettu koronapassi parantaa mahdollisuuksia yökerhoille tärkeään pikkutuntien myyntiin myös pääkaupunkiseudulla, jossa Raunion konsernilla on muun muassa ravintola Kaivohuone ja yökerho Apollo.
 Helsinkiläinen yökerho Apollo kertoo, että ravintola tarkastaa asiakkailtaan koronapassin.  Silja Viitala / Yle
 Kohentuvasta tilanteesta huolimatta Raunio vakuuttaa, että kasvavaa kysyntää ei käytetä hyödyksi hintojen nostamiseksi.
 – Emme ole sen mukaan ole lähteneet hinnoittelemaan ylöspäin. Mutta nyt nähdään inflaatiota joka sektorilla, kun palkat nousivat lokakuussa ja raaka-aineostot ovat nousseet koko vuoden. Hinnankorotukset eivät liity tähän avautumiseen, Raunio perustelee.
 Viikonloppujen tilanne on Night People Groupin ravintoloissa jo niin hyvä, että Raunion mukaan asiakasmäärät eivät edes voi juurikaan kasvaa vuoden 2019 määrästä, koska "silloin perjantait ja lauantait olivat kohtuullisen täynnä."
 Sen sijaan keskellä viikkoa ravintoloissa on vähän liikaakin tilaa, kun yritysasiakkaat eivät ole palanneet ainakaan vielä.
 Raunio ennustaa, että kasvu jatkuu ainakin tämän vuoden lopun ja ensi vuoden alun. Sen jälkeen matkustaminen ja muut vapaa-ajanriennot saatavat verottaa ravintoloiden myyntiä.
 Tämän jutun tilastot perustuvat S-pankin maksukorteilla tehtyihin ostoihin. Korteilla maksetaan vuodessa noin 200 miljoonaa kertaa. Tilastosta eivät käy ilmi yksittäisen kortin käyttäjän tiedot.

Maksukortit paljastavat: Koronapassi avasi Suomen – ravintoloiden myynti pikkutunneilla käy kuumana ja taas on tarvetta takseillekin


Summary: Suomalaisille varsin tuttu lumi saattaa olla kansainväliselle opiskelijalle eksoottinen ilmiö. Vietnamista Joensuuhun muuttaneelle opiskelijalle tämän viikon räntäsade oli ensimmäinen kosketus lumeen.

Ensilumi jaksaa ihmetyttää useita suomalaisia joka vuosi, mutta osalle ihmetyksen aihetta on vielä enemmän. Vietnamista kotoisin olevalle 28-vuotiaalle  Do Phu Tienille  tämän vuoden ensilumi oli ensimmäinen koko elämässä. Lumen näkeminen oli yksi asioista, mitä hän odotti eniten innolla Suomessa opiskelultaan.
 Ensilumi satoi Pohjois-Karjalaan keskiviikkona. Lunta tiputteli jo tiistaiaamuna, mutta se ei täyttänyt ensilumen määritelmää. Vietnamilaiselle opiskelijalle sekin oli jo kiinnostava kokemus.
 – Katsoin tiistaina ikkunasta ulos ja olin todella yllättynyt ja innoissani, kun näin lunta. Ulos astuessani tunsin tosin lähinnä kylmyyden. Sormeni ja koko vartaloni olivat ihan jäässä, Tien Do kuvailee.
 Virallinen ensilumen määritelmä täyttyy vasta, kun lunta on satanut vähintään senttimetrin verran ja se mitataan sääasemalla aamulla. Paikoin tämä määritelmä täyttyi maakunnassa, mutta Joensuussa torstaiaamuna lumi oli jo muisto vain.
 Tyypillisesti ensimmäinen ehjä lumipeite sataa Itä-Suomeen Ilmatieteen laitoksen tilastojen mukaan lokakuun lopulla.  Karina Huttunen / Yle
 Toiveena tavata myös joulupukki
 Tien Do on aloittanut opinnot tänä syksynä englanninkielisessä metsätieteiden maisteriohjelmassa Itä-Suomen yliopistossa. Ohjelman ensimmäinen vuosi suoritetaan Joensuussa ja toisena vuonna opiskellaan Keski-Euroopassa.
 Hän pitää opiskelua Suomessa suuressa arvossa ja kokee, että Suomi on hyvä maa kansainvälisille opiskelijoille syventää tietojaan ja tulla alansa asiantuntijaksi.
 Hänen kotikaupunkinsa Hoi An sijaitsee Keski-Vietnamissa ja siellä vallitsee trooppinen ilmasto. Lämpötila on alimmillaan 10 celsiusasteen molemmin puolin. Vietnamissa lunta saattaa tulla vain maan pohjoisosissa.
 Lumen näkeminen on tuonut Tien Dolle paljon iloa. Hän odottaa pääsevänsä kokeilemaan myös erilaisia talviaktiviteetteja, kuten hiihtämistä. Matka Lappiin talvilomalla on jo suunnitteilla ja tarkoituksena on vierailla myös joulupukin luona.
 Tien Do aloitti syksyllä maisteriopinnot metsätieteiden englanninkielisessä ohjelmassa Itä-Suomen yliopistossa. Hänen kotimaassa lunta sataa vain harvoissa paikoissa.  Karina Huttunen / Yle
 Lumen, hiihdon ja joulupukin lisäksi Tien Do haluaa muutenkin tutustua suomalaiseen kulttuuriin. Talven tuloa hän odottaa kuitenkin jo hieman kauhulla, erityisesti kovia pakkasia. Haastattelun jälkeen hän aikoo suunnata kaupoille etsimään kunnollisia talvikenkiä.
 – Vähän huolettaa, että miten pääsen kulkemaan pyörällä yliopistolle talvella, kun nytkin on jo niin kylmä, Tien Do naurahtaa.
 Kylmyydestä huolimatta hän on myös innoissaan talvesta ja uskoo jotenkin sopeutuvansa kylmään säähän. Tällä kertaa jäi vielä testaamatta lumipallojen teko, mutta Tien Do aikoo kokeilla sitä heti seuraavan kerran, kun lunta tulee.
 Lue lisää:
 Lumi pöläytti talvitunnelmat keskelle syyslomia – Harri Taivalkosken ensihämmennys vaihtui riemuun: "Kyllä tämä keli saa hymyn poskille"

Do Phu Tien, 28, näki tällä viikolla elämänsä ensimmäistä kertaa lunta – räntä ei vähentänyt iloa, vaikka lumipallot jäivät vielä tekemättä


Summary: Eteläisessä Suomessa on mitattu perjantaina voimakkaita tuulia ja runsaita sateita. Viikonloppuna yöpakkasia on lähes koko maassa.

Suomen etelärannikkoa perjantaina koetellut myrsky alkaa olla pikkuhlijaa ohi, Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo.
 – Pahin myrsky alkaa olla ohi, mutta yö on vielä tuulinen. Huomiseksi tuuli vähän heikkenee, mutta sää pysyy yhä hyvin tuulisena, Kotakorpi arvioi.
 Myös myrskyn takia kohonnneet merivedet ovat alkaneet laskea. Merivesi kohosi tänään Helsingissä yli 90:n ja Haminassa jopa 145 senttimetrin korkeuteen.
 Etelärannikolla on tuullut puuskissa yli 30 metriä sekunnissa, ja keskituuli on ollut jopa 25 metriä sekunnissa.
 Vaikka myrsky laantuu tänään illan aikana, sateet jatkuvat ja sää kylmenee. Yöpakkasia esiintyy ensi yönä myös etelässä.
 Perjantain aikana runsaita sateita
 Viimeisen vuorokauden aikana on satanut hyvin runsaasti. Lännessä ja etelässä vettä on tullut yli 20, Raumalla jopa yli 40 millimetriä.
 – Voimakkaimmat sateet tulevat tällä hetkellä Pohjanmaalta Kainuuseen levittyvällä alueella lumena tai räntänä. Lumisempi sade on leviämässä etelää kohti, minkä takia Pirkanmaalle ja maan keskiosaan on illaksi varoituksia huonosta ajokelistä, Kotakorpi kertoo.
 Lämpötila laskee yöllä pakkaselle eteläistä Suomea myöten rannikoita lukuun ottamatta. Tiet ovat liukkaita myös etelässä.
 – Päijät-Hämeessä, Kanta-Hämeessä ja Etelä-Savossa voi tulla yöllä lunta ja räntää.
 Lauantaina sateet väistyvät suurelta osin. Räntä- ja vesisateita tulee enää vain etelässä ja idässä. Pohjoisesta virtaa kylmää ilmaa ja sunnuntaina sää kylmenee entisestään.
 – Ajokeli on viikonlopun aikana etelässäkin paikoin talvinen, mikä on syytä huomioida liikenteessä, Kotakorpi sanoo.
 Autorengasliitto suositteli  jo aiemmin tällä viikolla autoilijoita vaihtamaan talvirenkaat, sillä kesärenkaiden pito alkaa heiketä lämpötilan lähestyessä nollaa.
 Viikonlopun päivälämpötilat ovat kylmiä, mutta maanantaina lämpenee. Kerttu Kotakorpi / Yle
 Juttua korjattu 22.10.2021 kello 20.01: Toisin kuin otsikossa aiemmin luki sateet vähenevät viikonloppuna.
 Lue aiheesta lisää:
 Syysmyrsky laantuu ja sää viilenee – Kotkassa tuuli 33,3 metriä sekunnissa, Haminassa merivesi nousi 145 senttimetriä
 Tulvat katkaisivat tiet, veneet uhkasivat upota ja satama seisahtui – katso kuvat myrskyn pahiten jauhamalta rannikolta

Sateet muuttuvat lumisiksi ja sää viilenee pian koko maassa – ajokeli voi olla paikoin talvinen viikonloppuna


Summary: Taksi Helsingin toimitusjohtaja Jari Kantosen mukaan asiakkaat toivovat hinnoittelua, joka seuraa kysyntää ja tarjontaa nykyistä enemmän. Niin on tehnyt Yango, joka laajeni viime vuonna Helsingistä Turkuun ja Tampereelle.

Taksilain uudistusta perusteltiin vuonna 2018 odotuksilla halvemmista hinnoista. Enimmäistaksa eli hintakatto poistettiin, samoin taksilupakiintiö. Kilpailu vapautui.
 Nyt kolme vuotta myöhemmin taksien hintataso ei näytä pudonneen kilpailun myötä ainakaan Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin tai Tilastokeskuksen taksi-indeksien perusteella. Suunta näyttää pikemminkin päinvastaiselta.
 Eroja on kuitenkin syntynyt taksiyritysten ja alueiden välille.
 Lue myös : Taksialalla kävi kato, kun vaatimuksia kiristettiin ja korona iski – nyt kuskeista on jo pula: "Jokaista uutta lupaa kohden on kaksi peruttua"
 Kaupungeissa kyyti kallistui
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin hintaseurannan perusteella taksien hintataso näyttäisi nousseen etenkin Uudellamaalla, jossa kilpailu on myös kovinta.
 – Kyllähän siinä nousua on tapahtunut. Nostopainetta näkyi heti alussa, eikä trendi näytä kääntyvän toiseen suuntaan tässä, toteaa Traficomin asiantuntija  Pasi Hautalahti .
 Nousua näkyy myös maakuntakeskusten ja kaupunkien hintatasossa., mutta on myös alueita, joissa muutosta ei ole juuri tapahtunut.
 Alla oleva graafi osoittaa eron Uudenmaan ja koko Suomen keskiarvon välillä.
 Vai halpeniko sittenkin?
 Toisenlaisen käsityksen saa, jos katsoo tilauspalvelu 02 Taksin hintadataa vuosilta 2019–2021. Sen perusteella taksikyytien keskimääräiset hinnat ovat tulleet alaspäin.
 Tilastot antavatkin hieman erilaisen kuvan hintakehityksestä riippuen siitä, mitkä taksifirmat ja millaiset matkat aineistosta löytyy.
 Traficomin hintaindeksin laskukaavassa painottuvat alueiden suurimmat toimijat. 02 Taksin alla näkyvä tilasto perustuu laajaan kattaukseen eri yhtiöiden hinnoista, mutta siinä ei ole mukana esimerkiksi Lähitaksia tai Taksi Helsinkiä.
 – Arvioisin, että ennen taksilain muutosta toimineiden yhtiöiden hintataso on pysynyt kutakuinkin entisellään ja markkinalle tulleiden uusien taksiyhtiöiden hintataso on asettunut hieman perinteisten taksiyhtiöiden alapuolelle, sanoo 02 Taksin operatiivinen johtaja  Petteri Niemi .
 Eroja taksifirmojen välillä näkyy myös 02 Taksin tuoreessa  esimerkkimatkojen hintavertailussa . Samalla huomaa, että moni taksiyritys pyytää miltei samaa summaa esimerkkimatkasta, eli 10 kilometrin ja 15 minuutin kyydistä.
 Traficomin Hautalahti tuumaa, että hinnoilla on lopulta tapana hakeutua samoihin uomiin kilpailijoiden välillä.
 – Pääkaupunkiseudulla on erilaisia niin sanottuja aletakseja näkynyt. Mutta kyllähän hinta aika nopeasti hakeutuu siihen, että elinkeinotoiminnan täytyy olla kannattavaa.
 02 Taksista tilatun kyydin keskimääräinen hinta on laskenut viimeisen kahden vuoden aikana, kertoo tilauspalvelun operatiivinen johtaja Petteri Niemi. Jorge Gonzalez / Yle
 Yangolla pyyhkii hyvin
 Traficomin tai 02 Taksin hintatilastoissa ei näy kahta alustapalvelutaksia, Uberia tai Yangoa, jotka tulivat markkinoille kilpailemaan älypuhelinsovelluksilla ja ennen kaikkea hinnoilla.
 Samalla kun moni taksialan yrittäjä on kärvistellyt koronakurimuksessa, Yango-taksit ovat yleistyneen pääkaupungin katukuvassa. Viime vuonna kyydinvälityspalvelu laajeni Tampereelle ja Turkuun.
 – Olemme kasvaneet todella hyvin Suomessa ja palvelusta on tullut hyvin suosittu. Matkojen määrä on tuplaantunut viime vuodesta, kertoo Yangon Pohjoismaiden johtaja  Anthon Clayhills .
 Hintataso ei ole Clayhillsin mukaan juuri muuttunut siitä, kun Yango tuli Helsinkiin kolme vuotta sitten.
 Suomen Yango-kyytejä operoi Alankomaissa sijaitseva Yandex.Taxi, jonka omistaa venäläinen it-jätti Yandex. Kyytipalvelu toimii netissä ja älypuhelinsovelluksissa.
 Yango-taksikyytien hintoihin saattaa vaikuttaa kysynnän ja tarjonnan lisäksi sääolosuhteet ja liikennetilanne, kertoo kyytipalvelun Pohjoismaiden johtaja Anthon Clayhills. Petteri Bülow / Yle
 Kohti dynaamista hinnoittelua – asiakkaiden toiveesta
 Yango-sovelluksessa hinnat vaihtelevat kysynnän ja tarjonnan mukaan. Ero voi olla huomattavakin.
 Kyse on niin sanotusta dynaamisesta hinnoittelusta.
 Siihen suuntaan on matkalla koko ala, näkee Suomen suurimman taksivälitysyhtiön, Taksi Helsingin toimitusjohtaja  Jari Kantonen .
 – Kyllä tämä taksibisnes on menossa yhä enemmän dynaamisen hinnoittelun malliin. Sitä asiakkaat toivovat, joten sitä kohti mennään, Kantonen sanoo.
 Taksi Helsinki aikoo tuoda ensi vuoden aikana omaan Valopilkku-sovellukseensa dynaamisen hinnoittelun, joka Kantosen mukaan haistelee kysyntää ja tarjontaa paremmin. Asiakas kertoo sovellukseen lähtöpaikan ja määränpään ja saa kiinteän hinnan kyydilleen jo ennen autoon istumista.
 Taksialan toisessa suuressa kotimaisessa yhtiössä, Lähitaksissa seurataan alan hintatasoa, mutta yhtiön myyntijohtaja  Sanna Salminen  ei avaa mahdollisia muutoksia.
 – Ainakin tällä hetkellä meille tärkeintä on se, että hinta on mahdollisimman ennakoitava eikä asiakkaalle tule yllätyksiä. Tarkoituksena on, että asiakkaat voivat luottaa palvelun laatuun ja taksiyrittäjätkin saavat työstään palkkaa.
 Lue myös:   Taksialalla kävi kato, kun vaatimuksia kiristettiin ja korona iski – nyt   kuskeista on jo pula: "Jokaista uutta lupaa kohden on kaksi peruttua"

Laskiko kilpailu taksien hintoja? Yangolla pyyhkii hyvin, ja sen hinnoittelumalli saattaa näyttää suuntaa koko taksibisnekselle