Summary: Belmondon rooli Jean-Luc Godardin elokuvassa Viimeiseen hengenvetoon teki hänestä yhden uuden aallon keskeisistä näyttelijöistä.

Ranskalainen näyttelijä  Jean-Paul Belmondo  on kuollut 88 vuoden ikäisenä.
 Asiasta kertoi uutistoimisto AFP:lle hänen asianajajansa.
 Belmondo oli yksi sodanjälkeisen ranskalaisen elokuvan suurimmista tähdistä. Hän ehti esiintyä yli 90 roolissa.
 Belmondo, jonka nenä oli murtunut tappeluissa koulun pihalla, tunnettiin rosoisen komeasta ulkomuodosta. Usein hän esitti hurmaavia veijareita ja kapinallisia.
 Jean-Paul Belmondo (1933–2021) oli yksi Ranskan suurimmista elokuvatähdistä. Tämä kuva on lokakuulta 2019. Sylvain Lefevre / AOP
 "Herra Belmondo ei koskaan menesty"
 Belmondo syntyi Neuilly-sur-Seinen esikaupungissa Pariisista länteen vuonna 1933. Hänen isänsä oli Algeriassa syntynyt kuvanveistäjä  Paul Belmondo , jonka suvun juuret olivat Italiassa. Hänen äitinsä oli taidemaalari  Sarah Rainaud-Richard .
 Kouluaikanaan hän oli kiinnostuneempi urheilusta kuin opinnoista. Amatöörinyrkkeilijänä hän aloitti vuonna 1949. Ura oli menestyksekäs mutta lyhyt.
 1950-luvun alussa Belmondo aloitti näyttelijänä teatterin lavalla.
 Belmondo joutui yrittämään kolme kertaa Pariisin konservatorioon näyttelijäoppilaaksi ennen kuin onnistui pääsemään sinne vuonna 1952. Belmondo erosi sieltä kiukunpuuskassa vuonna 1956, kun konservatorion arvostelulautakunta suhtautui viileästi hänen esitykseensä.
 – Herra Belmondo ei koskaan menesty huligaanin kasvoillaan, yksi hänen opettajistaan ennusti. Belmondo vastasi rivolla eleellä.
 Belmondo aloitti näyttelijänuransa pienissä provinssiteattereissa. Elokuvauralla ensimmäinen läpimurto oli  Claude Chabrolin  elokuvassa  Les Tricheurs  vuonna 1958.
 Jean-Belmondo näytteli Anna Karinan kanssa Jean-Luc Godardin elokuvassa Hullu Pierrot (Pierrot le Fou, 1965). Gerard Cossevin/All Over Press
 "Lopuksi hän kuolee tai lähtee – se jää päätettäväksi"
 Maineeseen Belmondo nousi Ranskan elokuvan uuden aallon (La Nouvelle Vague) harjalla.
 Cahiers du cinéma  -elokuvalehden liepeillä kehkeutynyt elokuvantekijöiden sukupolvi pyrki haastamaan ja murtamaan luutuneita elokuvakerronnan tapoja ja uhmaamaan vanhaa elokuvaeliittiä.
 Vuonna 1958 aloitteleva elokuvantekijä  Jean-Luc Godard  pyysi Belmondoa lyhytelokuvaansa. Aluksi Belmondo ei ottanut Godardia vakavasti.
 – Puhuin siitä vaimolleni, ja hän sanoi, 'Anna mennä. Jos hän [Godard] kiusaa sinua, mottaa häntä', Belmondo kertoi Liberation-lehdelle vuonna 1999.
 Vuonna 1960 Belmondo sitten esitti miespääosaa Godardin elokuvassa  Viimeiseen hengenvetoon  ( À bout de souffle ). Vastanäyttelijänään hänellä oli  Jean Seberg .
 – Kun hyväksyin roolin, hän [Godard] antoi minulle kolme pientä sivua, joille hän oli kirjoittanut, 'Hän lähtee Marseille'sta. Hän varastaa auton. Hän haluaa maata tytön kanssa jälleen. Tyttö ei halua. Lopuksi hän joko kuolee tai lähtee – se jää päätettäväksi, Belmondo kertoi myöhemmin Ranskan television haastattelussa.
 Jean-Luc Godardin Viimeiseen hengenvetoon oli Belmondon varsinainen läpimurtorooli. Everett Collection / AOP
 Belmondo esitti elokuvassa Micheliä, nuorta pikkurikollista, joka samaistuu  Humphrey Bogartin  elokuvapersoonaan, varastaa auton Marseille'ssa, ampuu hänet pysäyttäneen poliisin ja piilottelee Pariisissa yhdysvaltalaisen tyttöystävänsä Patrician (Jean Seberg) luona.
 Yhdessä muistettavassa kohtauksessa Belmondo katsoo Bogartin kuvaa elokuvateatterin edustalla ja kuljettaa sormeaan ylähuulellaan. Belmondo yhdisti roolityössään sujuvasti röyhkeää kyynisyyttä ja nuorekasta herkkyyttä.
 Belmondo oli jo esiintynyt  Claude Sautet'n  klassisessa gangsterielokuvassa  Rikolliset  ( Classe tous risques , 1960) nuorena ammattirikollisena, joka auttaa elämäänsä pettynyttä vanhaa gansteria Abel Davosia ( Lino Ventura ).
 Belmondo esiintyi myös toisessa Godardin ikonisessa elokuvassa  Hullu Pierrot  ( Pierrot le Fou , 1965).
 Belmondo esitti usein rikollisia, kovanaamoja, seikkailjoita ja myös poliiseja.
 Lino Ventura ja Jean-Paul Belmondo näyttelivät Claude Sautet'n elokuvassa Rikolliset (Classe Tous Risques, 1961). Everett Collection / AOP
 Rikoselokuvistaan tunnetun  Jean-Pierre Melvillen  elokuvassa  Ilmiantaja  ( Le Doulos , 1963) hän esitti alamaailman hahmoa Silieniä, jolla on liian läheiset suhteet poliisiin.
 Toisaalta Melville myös roolitti Belmondon vastoin tyyppiä Ranskan miehitysaikaan sijoittuvassa elokuvassaan  Kiusaus  ( Léon Morin, prêtre , 1961), jossa Belmondo esitti pappia.
 Legendojen kohtaaminen. Henri Verneuilin elokuvassa Un Singe en hiver (1962) Jean Gabin ja Jean-Paul Belmondo esittivät kahta viinaan menevää miestä pikkukaupungissa Normandian rannikolla. Everett Collection / AOP
 Belmondosta tuli yksi Ranskan suosituimmista näyttelijöistä. Hän näytteli maan tunnetuimpien ohjaajien kuten Godardin, Melvillen,  François Truffaut'n. Alain Resnais'n ,  Louis Mallen  ja  Claude Chabrolin  elokuvissa ja esiintyi lukuisissa suosituissa komedioissa ja trillereissä.
 Henri Verneuilin  elokuvassa  Un Singe en hiver  (1962) Belmondo teki vaikutuksen legendaariseen vastanäyttelijäänsä  Jean Gabiniin .
 – Ette sano minulle enää, 'Olisipa minulla nuori Gabin'. Teillä on hänet, Gabin sanoi ohjaajalle Belmondosta.
 Jeanne Moreau ja Jean-Paul Belmondo esiintyivät Peter Brookin ohjaamassa elokuvassa Moderato cantabile (1960). Elokuva perustui Marguerite Durasin romaaniin. Everett Collection / Everett Collection/All Over Press
 Seikkailujen sankari
 Philippe de Brocan  ohjaamassa elokuvassa  Mies Riosta  ( L’homme de Rio , 1965) Belmondo lanseerasi itsensä vahvasti kepeiden seikkailuelokuvien ja komedioiden sankariksi. Elokuva oli yksi hänen suurimmista kassamenestyksistään.
 Vauhdikkaassa seikkailukomediassa viikon lomalla oleva sotilas päätyy aina Amazonin sademetsiin asti etsiessään Pariisissa siepattua tyttöystäväänsä.
 Philippe de Brocan Mies Riosta seikkailukomediassa Belmondo seikkaili Françoise Dorléacin kanssa. Everett Collection / AOP
 Toisin kuin jotkut maanmiehensä Belmondo ei osoittanut intoa opetella englantia ja pyrkiä Hollywoodiin.
 Hän tosin esiintyi sellaisissa kansainvälisissä suurtuotannoissa kuin  Palaako Pariisi?  ( Is Paris Burning , 1966) tai James Bond -parodia  Casino Royale  (1967).
 Vuoden 1970 Borsalino-elokuvassa Jean-Paul Belmondo ja Alain Delon esittivät 30-luvun Marseillen gangstereita François Capellaa ja Roch Siffrediä. Adel Prods / Rex Features / AOP
 Toisen tuon ajan suuren miestähden,  Alain Delonin , kanssa Belmondo esiintyi  Jacques Derayn  1930-luvun Marseilleen sijoittuvassa gangsterielokuvassa Borsalino (1970).
 1970-luvulta alkaen Belmondo alkoi esiintyä yhä enemmän kaupallisesti menestyvissä elokuvissa. Toimintaelokuvissa hän halusi tehdä itse omat stunttinsa.
 Belmondoa myös arvosteltiin siitä, että hän tuhlasi lahjojaan kaupallisissa elokuvissa, minkä hän aina kiisti.
 – Kun näyttelijä on menestyksekäs, ihmiset kääntävät selkänsä hänelle ja sanovat, että hän on valinnut helpon tien, että hän ei halua ponnistella tai ottaa mitään riskejä, Belmondo sanoi kerran uutistoimisto Reutersin mukaan.
 – Mutta jos olisi niin helppoa täyttää elokuvateatterit, elokuvamaailma olisi paremmassa kunnossa kuin se on. En usko, että olisin pysynyt parrasvaloissa niin pitkään, jos olisin tehnyt mitä tahansa roskaa. Ihmiset eivät ole tyhmiä.
 Belmondo voitti César-palkinnon, Ranskan Oscarin,  Claude Lelouchin  elokuvasta  Itinéraire d'un enfant gâté  (1988).
 Belmondo kieltäytyi palkinnosta, koska palkintopatsaan muotoillut  César Baldaccini  oli vähätellyt hänen isänsä töitä.
 1980-luvulla Belmondo myös palasi teatterin lavalle.
 Hänen paluuroolinsa oli näytelmässä  Kean  Pariisissa vuonna 1987.  Alexandre Dumas'n  kirjoittama ja  Jean-Paul Sartren  sovittama näytelmä kertoo brittinäyttelijä  Edmund Keanista  (1787–1833), joka tunnettiin hallitsemattomasta temperamentistaan ja nerokkuudestaan.
 Jean-Pierre Melvillen juonikkaassa rikoselokuvassa Ilmiantaja (Le Doulos, 1962) Belmondo esitti Silieniä, jota epäiltiin poliisin ilmiantajaksi. Petosten ja lojaaliuden vyyhti vie rikolliset tuhoon. Elokuvan alkuteksteissä kerrotaan, että alamaailman slangissa le doulos tarkoittaa sekä hattua että poliisin tiedottajaa. Raymond Voinquel / Rex Features / AOP
 "Eteenpäin, eteenpäin, eteenpäin"
 Belmondo oli kahdesti naimisissa. Molemmat avioliitot päättyivät eroon. Hän myös asui seitsemän vuoden ajan yhdessä ensimmäisestä James Bond -elokuvasta tunnetun  Ursula Andressin  kanssa. Belmondolla oli neljä lasta, joista yksi on kilpa-ajaja  Paul Belmondo .
 Belmondo sai halvauskohtauksen Korsikalla vuonna 2001. Se vaikutti hänen puhekykyynsä ja käytännössä päätti hänen näyttelijänuransa.
 Hän teki vielä yhden elokuvan  Un homme et son chien  (2008), jossa hän esitti vanhaa miestä, jonka ainoa ilonaihe on hänen koiransa. Kyseessä oli uusintaversio  Vittorio de Sican  neorealistisesta klassikosta  Umberto D.  (1952).
 Belmondo palkittiin elämäntyöstään Venetsian elokuvajuhlilla. Shutterstock / Rex Features / AOP
 Vuoden 2016 Venetsian elokuvajuhlilla Belmondo sai Kultaisen leijonan elämäntyöstään.
 – En koskaan ajattele menneisyyttäni. Eteenpäin, eteenpäin, eteenpäin, hän kertoi toimittajille Venetsiassa France24:n mukaan.
 Ranskassa Belmondo tunnettiin lempinimellä Bebel ja häntä kutsuttiin myös usein nimellä Le Magnifique eli Suurenmoinen viitaten vuoden 1973 agenttielokuvaparodiaan  Le Magnifique , jossa hän esitti pääroolia.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoi  Twitter-viestissään , että Belmondo tulee aina olemaan Suurenmoinen.
 Macron luonnehti Belmondoa kansallisaarteeksi ja muisteli näyttelijän tyyliä, naurua ja monipuolisuutta. Belmondo kykeni olemaan yhtäaikaa ylevä sankari ja tutunomainen hahmo.
 – Hänessä me kaikki tunnistamme itsemme, Macron kirjoitti.
 Belmondon ystävä Alain Delon sanoi olevansa murtunut, kun kuuli tämän kuolemasta.
 Korjattu kello 19.19, Belmondon nenä murtui tappelussa koulun pihalla, ei nyrkkeilykehässä.
 Aiheesta muualla:
 The Guardian:  Jean-Paul Belmondo: the beaten-up icon who made crime sexy  6.9.2021
 L'Humanite:  La mort de Belmondo le magnifique  6.9.2021
 France24:  Belmondo, French film's handsome devil, dies at 88  6.9.2021
 BBC:  French film great Jean-Paul Belmondo dies at 88  6.9.2021
 Washington Post:  Jean-Paul Belmondo, jaunty star of New Wave classic ‘Breathless,’ dies at 88  6.9.2021

Ranskalaisen elokuvan suuri tähti Jean-Paul Belmondo on kuollut


Summary: Palkkaverotusta keventävät ensi vuonna muutokset veroluontoisissa sosiaalivakuutusmaksuissa. Budjettiriihessä Veronmaksajain Keskusliittoa huolettaa esillä ollut osinkojen lähdevero. "Emme halua veroa, joka toteutuessaan kohdistuisi paitsi tavallisiin rahastosäästäjiin myös työeläkeyhtiöiden kautta eläkemaksuja maksaviin", sanoo toimitusjohtaja Teemu Lehtinen.

Palkansaajan tuloveroprosentti on laskemassa noin 0,2 prosenttiyksikköä ensi vuonna.
 Käytännössä palkansaajien pakollisiin veronluonteisiin sosiaalivakuutusmaksuihin on odotettavissa muutoksia, jotka vaikuttavat käteen jäävään tuloon.
 – Sosiaalivakuutusmaksut vaihteeksi vähän alenevat. Sairausvakuutusmaksuissa tulee laskua ja työttömyysvakuutuksessa nousua, mutta kun kaikki lasketaan yhteen niin tällä kertaa tulee vähän laskua, ynnää Veronmaksajain Keskusliiton toimitusjohtaja  Teemu Lehtinen.
 Työllisyysrahasto esittää työttömyysvakuutusmaksun kokonaistasoon 0,2 prosenttiyksikön korotusta vuodelle 2022. Tästä puolet, eli 0,1 prosenttiyksikköä kohdistuu työntekijän maksuun.
 Palkansaajan työeläkevakuutusmaksun oletetaan pysyvän ennallaan ensi vuonna. Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun ennustetaan alenevan 0,19 prosenttiyksikköä ja sairausvakuutuksen päivärahamaksun 0,17 prosenttiyksikköä.
 Lisäksi hallitus on toteuttamassa vuodelle 2022 hallitusohjelman mukaiset tarkistukset ansiotulojen veroperusteisiin, jottei yleinen ansiotason nousu nosta veroprosenttia.
 – Se tarkoittaa noin 3500 euroa kuukaudessa tienaavalle keskituloiselle vajaata 100 euroa vuodessa eli 0,2 prosenttiyksikköä keveämpää verotusta, laskee Lehtinen.
 Laskelmissa kunnallisveroprosenttien on tosin oletettu pysyvän ennallaan eli tämän vuoden tasolla.
 – Saa nähdä mitä kunnissa syksyllä päätetään. Kyllä joillakin kunnilla voi olla korotuksiin kiusausta, mutta edessä kyllä häämöttää jo vuosi 2023, jolloin soten myötä verotusta siirretään kunnilta valtiolle, Lehtinen sanoo.
  Budjettiriihen jokerina lähdevero
 – Budjettiriihi ei tule vaikuttamaan työn verotukseen. Osa muistakin budjettiratkaisuista on jo aika hyvin tiedossa, kuten kotitalousvähennyksen muuta kuin remontteja koskeva kaksivuotinen kokeilu, Lehtinen sanoo.
 Palkansaajan kannalta ensi vuosi näyttää ihan hyvältä, sanoo Veronmaksajain Keskusliiton Teemu Lehtinen.  Janne Lindroos / Yle
 Sen sijaan kevään kehysriihestä peritty kiistanalainen lähdevero, joka löytyy nyt myös budjettiriihestä, huolettaa Lehtistä.
 Vasemmistopuolueet haluavat viiden prosentin lähdeveron osinkoveroista vapautetuille rahastoille. Säätiöt ja ammattiyhdistykset on rajattu edelleen veron ulkopuolelle.
 Lue lisää:   Kiistelty lähdevero palaa budjettipöytään riisuttuna – ay-liike ja säätiöt rajattiin pois, Finanssialan mukaan eläkemaksut voisivat nousta
 – Isoin avoin kysymys on tämä 100-150 miljoonaa euroa veronkiristyksiä, joista yhtenä esillä on ollut lähdevero muun muassa sijoitusrahastojen ja eläkerahastojen saamille osingoille. Jos se toteutuu, sen maksajia ovat tavalliset rahastosijoittajat. Se voi myös vaikuttaa työeläkemaksuun ja tuleviin eläkkeisiin. Emme kannata näin epätarkoituksenmukaisella tavalla kohdistuvaa veroa ollenkaan.
 Myös mahdolliset kiristykset lämmityspolttoaineisiin tuntuvat niitä käyttävien kukkarossa. Lisäksi tiedossa on, että tupakka-askin hinta on taas kohoamassa 50 sentillä. Toisaalta kotitalousvähennyksen kasvattaminen hoiva- ja kodinhoidonpalveluissa on Lehtisen mukaan merkittävä parannus.
 – Kokonaisuutena näyttää aika hyvältä. Palkansaajan nettopalkka paranee ja todennäköisesti tiedossa on myös palkankorotuksia kunhan työmarkkinoilta saadaan palkkaratkaisuja, summaa Lehtinen palkkaveroja maksavien ensi vuotta.
 Lue lisää:
 Budjettiriihestä tuskin irtoaa isoja työllisyystoimia, arvioivat asiantuntijat Ylen aamussa – valtion menojen kasvu herättää huolta
 Grafiikat todistavat: Suomen talouden kohtalonkysymykseksi ovat nousemassa investoinnit – yritykset eivät panosta riittävästi uuteen
 Poliisi elää jo nyt yli varojensa ja budjettiriihestä on tulossa lisää kylmää vettä niskaan – selvitimme, mihin poliisi määrärahat käyttää

Palkkaverotus kevenee ensi vuonna – "Keskituloisen verotuksessa se tarkoittaa noin sataa euroa vuodessa", laskee Veronmaksajain Keskusliitto


Summary: Rikosseuraamuslaitoksen tavoitteena on pitää alaikäiset vangit erillään täysi-ikäisistä vangeista, jotta he eivät joutuisi vääriin piireihin. Asiantuntijoiden mukaan alaikäisille vangeille pitäisi tulevaisuudessa järjestää vankilasta erillinen laitos, jossa olisi riittävästi eri alojen erityisosaamista.

Helsingin Koskelassa viime joulukuussa tapahtuneesta 16-vuotiaan pojan murhasta tuomitut kolme alaikäistä poikaa määrättiin Vantaan tutkintavankilaan odottamaan tuomion lainvoimaisuutta.
 Syyttäjillä ja asianosaisilla on ensi perjantaihin saakka aikaa harkita, valittavatko he tuomiosta hovioikeuteen. Uhrin omaisten asianajajan mukaan omaiset eivät aio valittaa tuomiosta, mutta muut osapuolet miettivät yhä asiaa.
 Jos tuomiosta valitetaan, pysyvät tuomitut tutkintavankilassa hovioikeuden tuomioon saakka. Oikeusprosessi saattaa kestää useita kuukausia.
 Rikosseuraamuslaitos tekee yhteistyötä lastensuojelun ja tuomittujen perheiden kanssa heti siitä lähtien, kun alaikäiset saapuvat tutkintavankilaan. Varsinainen rangaistusajan suunnitelma, jossa harkitaan kunkin vangin kuntoutustarpeita ja päätetään sopiva sijoituspaikka tehdään vasta lainvoimaisen tuomion jälkeen.
 – Tutkintavankilassa tehdään kaikki voitava kuntoutus, mutta täällä ei ole niin laajoja kuntouttavia toimenpiteitä kuin muualla, kertoo Vantaan vankilan johtaja  Tommi Saarinen .
 Tutkintavankilassa vangeilla ei ole velvoitetta osallistua vankilan toimintoihin toisin kuin muissa vankiloissa, koska tutkintavangeille täytyy antaa aikaa oikeusprosessiin valmistautumiseen.
 Alaikäisille omat osastot
 Suomessa ei tällä hetkellä ole erillisiä alaikäisille vangeille tarkoitettuja osastoja, vaan alaikäiset ovat yleensä samoilla osastoilla nuorten täysi-ikäisten vankien kanssa tai erillisissä laitoksissa.
 Tähän on kuitenkin tulossa muutos mahdollisesti jo vuoden vaihteessa.  Rikosseuraamuslaitos esittää  pelkästään alaikäisille tutkinta- ja vankeusvangeille omia osastoja Vantaan vankilaan ja Helsingin vankilaan.
 Vantaan vankilaan rakennetaan kokonaan uusi 160 paikan lisärakennus. Alaikäisten osasto on otettu huomioon jo rakennuksen suunnitteluvaiheessa. Vankilanjohtaja Saarisen mukaan täysi-ikäisten vankien seura voi olla alaikäisille haitallista.
 – Se tuottaa vaaran siitä, että joudutaan väärille poluille ja vääriin piireihin mukaan. Silloin vankilan tavoite estää rikosten uusimista heikkenee. Vankilan tulee estää nuorilta kontakti rikostenuusijoihin ja täysi-ikäisiin vankeihin, Saarinen sanoo.
 Rikosseuraamuslaitoksen pääjohtaja päättää alaikäisten vankien osastoista lokakuussa. Tavoitteena on saada uusille osastoille riittävästi henkilöstöä ja erityisosaamista.
 Erillisten alaikäisten vankien osastojen järjestämistä on hankaloittanut se, että alaikäisiä vankeja on vähän ja heidän määränsä vaihtelee paljon. Keskimäärin Suomessa on vankilassa päivittäin hieman vähemmän kuin 10 alaikäistä. Nuoria eli 18–20-vuotiaita vankeja on vankilassa päivittäin noin 65.
 Tälle hetkellä alaikäisiä vankeja sijoitetaan Vantaan tutkintavankilan lisäksi nuorten vankien osastoille Helsingin, Hämeenlinnan ja Turun vankilaan. Myös Keravan ja Jyväskylän avovankiloissa on nuorten osastot.
 Tutkintavankilassa voitava opiskella
 Murhasta tuomituista pojista kaksi on 17-vuotiaita ja yksi vielä 16-vuotias. He olivat aloittaneet toisen asteen opinnot viime syksynä, mutta ne keskeytyivät vankeuden sekä keväällä tehdyn mielentilatutkimuksen vuoksi.
 Lain mukaan alaikäisille on myös tutkintavankeudessa tarjottava mahdollisuus opiskeluun. Opiskelujen jatkaminen samassa oppilaitoksessa, jossa on opintojaan tehnyt ennen vankeutta voi silti olla mahdotonta.
 Esimerkiksi ammattikouluopinnoissa on paljon lähiopetusjaksoja, joita ei aina ole mahdollista tutkintavangeille tarjota. Haasteita opetukseen vankiloissa on tuonut myös koronavirus, jonka vuoksi opinnot on tarjottu etänä.
 Vankiloissa tehdään yhteistyötä 15 ammatillisen oppilaitoksen kanssa, joiden tarjonnasta vangeilla on mahdollisuus valita. Vankilassa voi suorittaa myös lukion kursseja.
 Toisen asteen opintoja voivat tehdä alaikäisten lisäksi täysi-ikäiset vangit.
 – Yksilöllisesti arvioiden alaikäinen voi olla päiväsaikaan ammatillisessa koulutuksessa muiden vankien kanssa, mutta se vaatii resursseja esimerkiksi valvontaan, kertoo vankien koulutusasioista vastaava erityisasiantuntija  Kati Sunimento  Rikosseuraamuslaitoksesta.
 Oppivelvollisuus koskee vankejakin
 Loppukesällä voimaan tulleen lain mukaan oppivelvollisuus jatkuu 18 ikävuoteen saakka niillä, jotka ovat olleet perusopetuksessa tämän vuoden alussa. Koskelan murhasta tuomittuja oppivelvollisuuden laajennus ei siten koske.
 Lain muutos pakottaa Rikosseuraamuslaitoksen suuriin muutoksiin. Sen täytyy mahdollistaa perusopetuksen lisäksi lukio- ja ammattikouluopetus kaikille alaikäisille vangeille, myös tutkintavangeille.  Risen selvityksen  mukaan vankiloissa on ollut haasteita perusopetuksen järjestämisessä.
 Vankeus ei ole syy oppivelvollisuuden keskeyttämiseen.
 – Oppivelvollisuusiän nosto edellyttää sitä, että lähiopetusta on oltava saatavissa. Koulutuksen tuottaa aina se kunta, jossa vankila sijaitsee, joten yhteistyötä koulutuspaikkakuntien kanssa täytyy tiivistää, kertoo Rikosseuraamuslaitoksen kehitysjohtaja  Riitta Kari .
 Tulevaisuudessa alaikäisille vangeille erillinen laitos?
 Rikosseuraamuslaitoksen kehitysjohtaja Kari, erityisasiantuntija Sunimento ja Vantaan vankilan johtaja Saarinen kannattavat ajatusta, jossa alaikäiset vangit sijoitettaisiin vankilan sijasta kokonaan erilliseen laitokseen.
 Mallista on saatu hyviä kokemuksia esimerkiksi Norjassa. Laitos voisi toimia niin, että Rikosseuraamuslaitos vastaisi sen valvonnasta ja muut viranomaiset esimerkiksi opetuksesta, sosiaalityöstä ja nuorisotyöstä.
 Erillinen laitos alaikäisille on kuitenkin vasta ideatasolla.
 – Vankila on kova paikka kasvaa aikuiseksi. Varsinkin viime vuosina, kun Rise on joutunut kamppailemaan isojen resurssiongelmien kanssa. Tähän haavoittuvaan joukkoon (alaikäisiin vankeihin) olisi syytä panostaa, toteaa Kari.
 Lisää aiheesta:
 Isot tatuoidut miehet ottivat nuorukaisen heti piireihin ja tarjosivat huumeita – alaikäisillä vangeilla ei ole omaa osastoa ja se on ongelma
 Koskelan surman tuomio lieveni vaaditusta: Murhasta 10, 9 ja 8 vuoden tuomiot tekijöille
 Alaikäisten väkivaltarikosten määrä kasvoi noin 40 prosentilla Helsingissä – poliisi huolissaan teräaseiden yleistymisestä ja jengeistä

Koskelan murhasta tuomitut päätyivät Vantaan vankilaan, mutta asiantuntijan mukaan aikuisten vankien seura on haitaksi tuomituille teineille


Summary: Koronakaranteenin ja -eristyksen rikkomisiin on tarvittu poliisilta virka-apua eri puolella Suomea. Myös rikosilmoituksia on kirjattu.  Kentällä työtehtävä tarkoittaa tartuntavaaraa, sillä pahimmillaan haettava puree ja sylkee.

Elokuussa koronatartunnan saanut henkilö rikkoi niin räikeästi lääkäriin määräämää eristystä, että poliisi kutsuttiin apuun. Poliisi vei määräyksistä luistelleen pakkoeristykseen lukkojen taakse.
 Tämä tapahtui Etelä-Pohjanmaalla, mutta poliisi on saanut vastaavanlaisia virka-apupyyntöjä eri puolella Suomea.
 Poliisille työtehtävä tarkoittaa joka kerta tartuntariskiä. Pahimmillaan yhteistyöhaluton eristyksen- tai karanteenin rikkoja sylkee, puree, raapii ja yrittää repiä poliisilta suojavarusteita.
 – Uutena ilmiönä poliisia kohtaan onkin tullut, että uhataan tartuttaa korona, kertoo poliisin työsuojeluvaltuutettu  Tero Väyrynen .
 Tartuntojen määrään suhteutettuna virka-apupyyntöä vaatineet karanteeni- ja eristysrikkomukset ovat kuitenkin olleet vähäisiä koko Suomessa, myös pääkaupunkiseudulla.
 Karanteeniin joutuu lääkärin määräyksestä, jos on lähipiirissään altistunut koronalle. Eristykseen joutuu, jos on itse saanut koronatartunnan.
 Sylkevälle vastaanhangottelijalle sylkemishuppu
 Karanteeni- tai eristyskarkuria hakevan poliisipartion suojausvarustus ei ole yhtä massiivinen kuin esimerkiksi koronanäytteitä ottavan hoitajan.
 Partioilla on autoissa erikseen pakattu "koronapussi". Se sisältää FFP3 luokitellun suojaimen, suojalasit, useammat suojakäsineet ja desinfiointiainetta. Mukana ovat myös kertakäyttöiset kenkäsuojat ja suojahaalari, joita voi käyttää tarvittaessa.
 – Suojavälineitä on ollut pienten käynnistysvaikeuksien jälkeen riittävästi saatavilla läpi Suomen, Väyrynen toteaa.
 Poliisilla on oikeus murtaa vastaanhangoittelevan henkilön vastarinta voimakeinoilla. Väyrysen ja Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Konsta Arvelinin  mukaan poliisi toimii lievimmän haitan perusteella eli käyttää lievintä voimakeinoa vastarinnan murtamiseen.
 – Sylkemisen estämiseksi voidaan [kiinniotettavalla] esimerkiksi käyttää niin sanottua sylkemishuppua. Se on suun eteen laitettava suoja, joka estää sylkemisen, mutta ei haittaa hengittämistä, sanoo Arvelin.
 Tero Väyrynen kertoo audiolla tarkemmin sylkemishupun käytöstä:
 Kuka karkaa karanteenista?
 Kyselykierros poliisilaitoksiin ja sairaanhoitopiireihin osoittaa, että koronakaranteenia ja -eristystä rikotaan sekä välinpitämättömyyden että tiedonpuutteen takia.
 – Karanteenirikkomuksiin tuntuvat syyllistyvän nuoret suomalaiset miehet, jotka eivät ymmärrä karanteenin olevan velvoittava rajoituspäätös, toteaa poliisitarkastaja Konsta Arvelin Poliisihallituksesta.
 Sairaanhoitopiirien näkemysten mukaan moni määräysten rikkoja ei päihde- tai mielenterveysongelmansa vuoksi ymmärrä asian vakavuutta.
 – Näissä tilanteissa karanteeni on toteutettu terveydenhuollon yksikössä, mutta tällaisia tapauksia ei ole erikseen tilastoitu, kertoo ylilääkäri  Sanna Isosomppi  Helsingistä.
 Kaikille ei myöskään ole ollut selvää, että karanteeni- ja eristysmääräys on ehdoton. Silloin ei saa käydä pikaisesti edes kaupassa tai apteekissa.
 Tällaisissa tilanteissa tartunnan jäljittäjän uusi yhteydenotto ja ohjeiden uudelleen läpikäyminen ovat usein riittäneet, eikä virka-apupyyntöä poliisille ole tarvittu. Näin on käynyt valtaosaltaan myös esimerkiksi Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirissä infektioylilääkäri  Jennifer Sebernsin  mukaan.
 – Myös kielimuurilla on voinut olla vaikutusta ohjeiden ymmärtämiseen, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Esa Rintala .
 Varsinais-Suomessa ei ole tarvittu poliisin virka-apua karanteeninrikkojien hakemiseen, mutta sairaanhoitopiiri on tehnyt yhden koronaan liittyvän rikosilmoituksen.
 – Vuonna 2021 Oulun poliisilaitoksella on 6.9. mennessä kirjattu yhteensä 17 koronaan liittyvää terveydensuojelurikkomusta. Sakkoja on jaettu 16 kappaletta kertoo Tero Väyrynen. Tero Väyrynen
 Poliisin työsuojeluvaltuutettu Tero Väyrynen työskentelee itse Oulun poliisilaitoksella. Alueella tyypillinen tapa rikkoa karanteenia ja eristysmääräyksiä on kaupassa asioinnin lisäksi kauppakeskuksissa oleskelu.
 – Suurin osa määräysten rikkomisesta sakon saaneista on muita kuin Suomen kansalaisia, hän kertoo.
 Karanteenikarkuruus on rangaistava teko
 Eristyksen tai karanteenin rikkominen on terveydensuojelurikkomus, josta voidaan määrätä sakkoja tai jopa vankeutta.
 Eristysmääräyksen rikkominen on vakavampi rike. Se tarkoittaa taudin levittämistä, koska eristykseen määrätty on itse koronapositiivinen.
 Osa koronaan liittyvistä terveydensuojelurikkomuksista on päätynyt poliisille rikosilmoituksina. Esimerkiksi Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen alueella on tänä vuonna tehty 11 karanteeniin liittyvää rikosilmoitusta. Helsingin poliisilaitoksessa niitä on kirjattu 13 ja Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen alueella yhdeksän.
 – Koronatestistä kieltäytymisestä on lentokentällä kirjoitettu kuusi sakkoa, kertoo rikoskomisario  Leif Malmberg  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Poliisitarkastaja Konsta Arvelinin mukaan uusien maahantulorajoitusten noudattamisen yhteydessä on näkynyt niin sanottua koronadenialismia. Maaahantulija välttää Suomeen tuloon liittyvän covid19-testin, jos hänellä on todistus rokotuksista tai sairastetusta koronavirustaudista.
 – Eräissä tapauksissa maahan palannut suomalainen on periaatteesta kieltäytynyt testistä juuri koronadenialismiin vedoten. Sakothan siitä tulivat, Arvelin kertoo.
 Koronadenialismilla tarkoitetaan esimerkiksi terveysviranomaisten siteeraamien rokote- ja koronatutkimusten tulosten kieltämistä.
 Pohjanmaan poliisi on tänä vuonna kirjannut kuusi ilmoitusta epäillyistä koronarikkomuksista. Viimeisimmät on tehty huhtikuussa 2021. Kaakkois-Suomen poliisilaitoksella puolestaan on kirjattu sama määrä ilmoituksia koko tähänastiselta korona-ajalta.
 – Ahvenanmaalla ei ole tehty yhtään koronakaranteeniin liittyvää rikosilmoitusta, eikä poliisille ole myöskään tehty yhtään koronaan liittyvää virka-apupyyntöä, toteaa polliisipäällikkö  Benjamin Fellman.
 Poliisi altistuu työssään lukuisille taudeille
 Korona on näkynyt poliisin työssä myös omina altistumisina ja karanteeneina, joita on poliisin toimipisteissä paikattu ylitöillä.
 Työtehtävissä tapahtuneista koronatartunnoista ei ole saatavissa tietoa, koska terveystiedot eli taudin sairastaminen, altistuminen ja rokotteen ottaminen eivät ole poliisin tai kenenkään muunkaan osalta julkista tietoa.
 Poliisit ovat saaneet koronarokotukset normaalissa rokotusjärjestyksessä. Vasta osalla on kaksi rokotusta.
 Omassa työssä on jo paljon ennen koronaa joutunut tottumaan ajatukseen, että työn vaatimissa lähikontakteissa voi altistua sairauksille.
 C-hepatiitti ja HIV-altistumiset aiheuttavat pitkän seurannan, jossa varmistetaan, että tauti ei ole kontaktissa tarttunut.
 – Itse olen ollut seurannassa työssä tapahtuneen HIV-altistumisen takia, sekä samoin työssä tapahtuneen tuberkuloosi-altistuksen vuoksi. Se on myös pitkä prosessi, kertoo poliisin työsuojeluvaltuutettu Tero Väyrynen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 7.9. kello 23 saakka.

Poliisi joutunut eristämään karanteenirikkojia eri puolilla Suomea – yleisimmät syyt rikkomuksiin ovat tiedonpuute ja välinpitämättömyys


Summary: Suojatien eteen pysäköity auto on vaarallinen jalankulkijoille. Varsinkin tietä ylittäviä lapsia on silloin vaikea nähdä ratin takaa.

Runsas vuosi sitten uudistunut tieliikennelaki mahdollistaa kadun vasempaan reunaan pysäköimisen taajamissa, mutta moni saa nyt parkkisakot sen takia. Kun auton perä osoittaa kohti suojatietä, monelta autoilijalta unohtuu, että viittä metriä lähemmäs suojatietä ei saa edelleenkään pysäköidä.
 – Jos auto on väärälle puolelle pysäköity – vaikka laillistahan se on nykyisin – niin ihmisiltä saattaa unohtua, että viisi metriä suojatiehen lasketaan myös auton perästä, sanoo Autoliiton viestintäpäällikkö  Jukka Tolvanen .
 Autoliitto halusi muistuttaa asiasta, koska monelta tämä tuntuu nyt unohtuvan. Esimerkiksi Helsingissä suurin osa elokuun alussa parkkisakon saaneista oli jättänyt autonsa liian lähelle suojatietä – ja nimenomaan kaksisuuntaisen tien vasemmalle puolelle.
 – Vasempaan reunaan pysäköivä autoilija voi kokea pysäköivänsä vasta suojatien jälkeen, mutta liikenteen pääasiallisesta lähestymissuunnasta katsottuna auto seisoo ennen suojatietä, toteaa koulutuspäällikkö  Teppo Vesalainen  Autoliiton tiedotteessa.
 Liian lähelle suojatietä pysäköity auto on vaarallinen, koska lähestyvä autoilija ei näe suojatielle astuvia jalankulkijoita. Liikenneturvan  mukaan  jalankulkijoiden loukkaantumisista 60 prosenttia tapahtuu suojatiellä.
 – Vastakarvaan pysäköidyn auton perä peittää näkyvyyttä vieläkin enemmän kuin toiseen suuntaan pysäköidyn auton konepelti. Varsinkin lapsia on vaikea sieltä pysäköidyn auton takaa havaita.
 Suojatien eteen pysäköity iso pakettiauto peittää näkyvistä myös aikuiset.
 Toinen parkkisakkoon helposti johtava virhe vasemmalle puolelle pysäköitäessä on se, että autoilijalta on jäänyt huomaamatta pysäköintiin vaikuttava liikennemerkki. Oikea tapa pysäköidä pitää tarkistaa aina siltä puolelta katua, minne on autonsa jättänyt.
 Millaisia kokemuksia sinulla on vasemmalle puolelle pysäköimisestä? Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Uusi tieliikennelaki on nyt voimassa – tiedä ainakin tämä
 Menisikö autokoulu enää läpi? Moni liikennesääntö muuttui kesäkuun alussa – testaa, osaatko ne

Varo tätä virhettä pysäköidessäsi tien vasempaan reunaan – moni parkkeeraa nyt lähemmäs suojatietä kuin on sallittua


Summary: Mallinnuksesta odotetaan hyötyä niin sukeltajille, biologeille, pelastuslaitoksille kuin tavallisille louhoksesta kiinnostuneillekin. Projektia on vetämässä Thaimaan sankarisukeltajana tunnetuksi tullut Mikko Paasi.

Etelä-Pohjanmaan Kuortaneella sijaitsevasta Kaatialan louhoksesta tehdään 3D-mallinnus, joka auttaa sukelluksen suunnittelussa, lisää sen turvallisuutta ja antaa yksityiskohtaisemnpaa tietoa esimerkiksi pelastusoperaatioihin.
 Veden täyttämä louhos on sukeltajien suosiossa. Siellä on myös sattunut kolme kuolemaan johtanutta sukellusonnettomuutta, viimeisin vuonna 2014.
 Lue lisää:   Oppilaan paniikkikohtaus aiheutti Kaatialan sukellusonnettomuuden
 Luvassa on virtuaalinen jäljennös koko ympäristöstä, luolastoista ja avo-osuudesta. 3D-mallin avulla kuka tahansa voi tutkia pinnan alla olevia autonhylkyjä ja tunneleita omalta älylaitteeltaan.
 Louhoksen historian säilöminen ja tuominen kaikkien saataville on sekin yksi hankkeen tavoitteista. Kaatialasta louhittiin 1940–60-luvuilla maasälpää ja kvartsia.
 Sukeltaja Eero Vihavainen, projektipäällikkö, sukeltaja Mikko Paasi, mallintaja, sukeltaja Fredrik Lindblad ja meribiologi, sukeltaja Pauliina Ahti Kaatialan maisemissa. Antti Kettumäki / Yle
 Luvassa pitkä urakka
 Mallin rakentamisessa käytetään paljon uutta teknologiaa, kuten 3D-fotogrammetriaa, viistokaikuluotausta, dronekuvausta ja navigointi- ja viestintälaitteita. Mallilla on toteutuessaan paljon käyttömahdollisuuksia.
 – Tässä on rajattomat mahdollisuudet. Malli tukee tutkimussukeltajia, biologeja, geologeja, pelastuslaitosta, puolustusvoimia, sanoo sukeltaja  Mikko Paasi.
 Hankkeen takana ovat suomalainen rekisteröity yhdistys Bottomline Projects ja Kuortaneen kunta. Bottomline Projectsin vetäjinä toimivat Jyväskylän yliopiston tohtorikoulutettava  Pauliina Ahti  ja luolasukelluksen ammattilainen Mikko Paasi.
 Kyseessä on pilottiprojekti, joten valmista käsikirjoitusta tekijöillä ei ole. Kuvauksia tehdään sekä pinnan alla että ilmasta.
 – Vastaavia projekteja tehdään maailmalla, mutta kuivaluolista. Tästä sukellus tekee uniikimman homman, sanoo Mikko Paasi.
 Mallinnusta on tehty pinnan alla nyt viikon verran. Suunnittelusta kuvauksiin pääsy vei kuukausia, ja itse kuvaamisessa on paljon teknisiä haasteita.
 – Sukelluksista on pitkä tie siihen, että saa materiaalin muotoon, jota voi aikanaan katsella virtuaalisesti. Se ei ole aivan yksinkertaisimmasta päästä, mutta tehtävissä, sanoo mallintaja  Fredrik Lindblad , joka myös kuvaa veden alla.
 Antti Kettumäki / Yle
 Luolaston selkeys sopii pilottihankkeeseen
 Kaatialan luolasto valikoitui kohteeksi myös yksinkertaisuutensa vuoksi. Avo-osasto on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Maksimisyvyys 80.metrisen tunnelin päässä on 40 metriä, ja tunnelistoa on yhteensä 400 metriä.
 – Tällaisessa kaivoksessa 3D-mallin etu ei tule niin hyvin esille, kun ei ole kauheasti kerroksia. Se tulee paremmin jos tunneleita on kymmeniä kilometrejä ja kerroksia enemmän. Mutta tästä on hyvä aloittaa ja testata, onko se edes mahdollista, sanoo Mikko Paasi.
 Jos hanke saadaan kunnialla maaliin, tarkoitus on jatkaa työtä muissa kohteissa.
 Kuortaneelle projekti tuo lisää tunnettavuutta ja myös avaa uudella tavalla niin kuntalaisille kuin muualta tulevillekin louhoksen historiaa, sanoo kunnanjohtaja  Teemu Puolijoki .
 Kaatiala on kehittämiskohde niin virkistys- kuin sukellustoiminnan osalta. Taannoisessa tuotteistamishankkeessa löydettiin parannettavaa, joka ei vaadi paljon: alueelle kaivattaisiin esimerkiksi jäte- ja grillikatoksia, vessa ja luontoreitistöjä.
 Joskus väläytelty ajatus louhoksen tyhjentämisestä ja louhinnan jatkamisesta ei Puolijoen mukaan ole ajankohtainen, vaan kunta kehittää Kaatialaa nykyisellään.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 7.9. kello 23 saakka.

Sukeltajien suosimasta Kaatialan louhoksesta tehdään 3D-mallinnus – näin maakravutkin pääsevät kurkistamaan pinnan alle


Summary: Aachen sijaitsee kolmen valtion risteyskohdassa Saksan länsikolkassa. Eurooppalaisuutta eletään osana arkea. Paikallisten mukaan yksi syy Armin Laschetin vaikeuksiin saattaa olla paikallinen luonteenlaatu, jota muu Saksa ei aina ymmärrä.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

AACHEN  Annos maksaa kahdeksan euroa, ja siihen tulee lihaa, tomaattia sekä sipulia. Päälle ranskalaiset.
 Saksan valtapuolueen ehdokas seuraavaksi liittokansleriksi tilaa usein tämän kreikkalaisen ruoka-annoksen käydessään kotikaupungissaan Aachenissa.
 – Tämä on hänen lempipaikkansa, sanoo ravintoloitsija  Joannis Bitzakis  tiskin takaa.
 Grillissä pyörii lihavarras. On alkamassa illallisaika. Bitzakisin puolisoa risoo toimittajien jatkuva ramppaaminen. Hän kertoo sen myös suoraan.
 Aiemmin samana päivänä sveitsiläinen ja itävaltalainen kuvausryhmä ovat jo käyneet kyselemässä kansleriehdokkaasta.
 Maailmalla ja etenkin Euroopassa kiinnostaa, minkälainen mies pyrkii  Angela Merkelin  seuraajaksi tämän pitkän valtakauden jälkeen.
 Bitzakis tuntee kansleriehdokkaan  Armin Laschetin  kolmen vuosikymmenen takaa.
 – Lempeä, maanläheinen ja rauhallinen, Bitzakis kuvailee tuttavaansa.
 – Hän tykkää kaikesta kreikkalaisesta ruuasta.
 Viime aikoina kreikkalaiselle lohturuualle on ollut erityistä tarvetta. Saksan valtapuolue on matkalla kohti historiallista tappiota.
 Syy siihen on Armin Laschet.
 Ravintoloitsija Johannis Bitzakis on Armin Laschetin tuttu vuosikymmenten takaa. Laschet käy usein hänen ravintolassaan Aachenissa syömässä. Rinna Härkönen / Yle
 Kristillisdemokraattinen  valtapuolue CDU on johtanut ensin Länsi-Saksaa ja sitten yhdistynyttä Saksaa valtaosan toisen maailmansodan jälkeisestä ajasta.
 Angela Merkel edustaa samaa puoluetta ja jättää politiikan syyskuun 26. päivän vaaleissa 16 kanslerivuoden jälkeen.
 Ensimmäista kertaa vuoden 1949 jälkeen istuva kansleri ei asetu ehdolle. Valta menee uuteen jakoon.
 Vielä keväällä Laschetin vaalivoitto näytti todennäköiseltä. Nyt hänestä on tullut haastaja.
 Mielipidekyselyiden kärkeen on kiilannut sensaatiomaisesti nykyinen valtiovarainministeri  Olaf Scholz . Hän edustaa sosiaalidemokraattista SPD:tä, mutta profiloituu silti vahvimmin CDU:laisen Merkelin linjan jatkajaksi.
 Laschetin kampanja on ollut vaikeuksissa, ja erityisen ongelmallinen on hänen tapansa esiintyä julkisesti.
 Kesällä hänet kuvattiin nauramassa keskellä tulvakatastrofia tilanteessa, jossa toistasataa ihmistä oli kuollut ja tulvavesi tuhonnut kokonaisia asuinalueita.
 Naurukuvan jälkeen suosioluvut romahtivat lukemiin, joista nousu on tuskan takana.

 Ravintoloitsija  Bitzakis kertoo tutustuneensa Armin Laschetiin, kun tämä oli kolmikymppinen ja vasta aloitteli työelämäänsä.
 Berliinin muuri oli pari vuotta aiemmin murtunut ja Bitzakis juuri muuttanut Saksaan, kun miehet tutustuivat 28 vuotta sitten.
 – Tunnen myös hänen isänsä, äiti on valitettavasti jo kuollut, Bitzakis sanoo.
 Laschet on kertonut toistuvasti kampanjassaan, miten hänen isänsä työskenteli kaivostyöläisenä. Poika itse valitsi perinteisen tien Saksan politiikan huipulle.
 Hän opiskeli Länsi-Saksan aikaisen pääkaupungin Bonnin yliopistossa oikeustieteitä ja kuului katolisten miesten veljeskuntaan.
 Saksassa tämä yhdistelmä vastaa lähes samankaltaista konservatiivipoliitikkojen hauduttamoa kuin Britanniassa pääministerikasvattamo Oxfordin yliopisto ja sen väittelykerho.
 Lue lisää: Miesverkostojen valta näkyy Saksan politiikan huipulla – Merkel oli historian sattuma, nyt CDU:n johtoon on ehdolla vain länsisaksalaisia miehiä
 Bitzakis seurasi vuosien kuluessa tuttavansa nousua Saksan politiikan raskassarjalaiseksi. Laschet johtaa nykyään Saksan väkimäärältään suurinta osavaltiota Nordrhein-Westfalenia, ja hänen vahvuutenaan on pidetty nimenomaan kykyä voittaa vaalit.
 Syyskuun parlamenttivaaleissa voittoputki on katkolla.
 – Kaikki poliitikot kohtaavat myös vaikeita aikoja, ravintoloitsija sanoo diplomaattisesti.
 Armin Laschet on saanut vain vähän vetoapua puoluetoveriltaan liittokansleri Angela Merkeliltä. Elokuun 23. päivä Merkel vieraili Düsseldorfissa juhlimassa Laschetin johtaman Nordrhein-Westfalenin perustamisen 75-vuotispäivää. Sascha Steinbach / EPA
 Toisaalla Aachenin  kaupungin keskustan liepeillä rakennustyömaan takana sijaitsee jo ikääntynyt lehtitalo. Pihalle rakennetaan parhaillaan uusia tiloja paikallislehden toimitukselle.
 Aachener Zeitungin päätoimittaja  Thomas Thelen  tulee vastaan parkkipaikalle.
 Toimitukseen pääsee sisään samoilla ehdoilla kuin Saksassa pääsee nykyään ravintoloihin tai kuntosalille – eli näyttämällä koronapassia.
 Laschetin johtaman osavaltion koronaluvut ovat taas nousussa. Tilanne on vaikeampi kuin keskimäärin muualla Saksassa.
 Thelen uskoo, että äänestyspäivän koronaluvuilla on väliä. Saksassa pandemian hoidosta on tullut yksi poliitikkojen onnistumisen mittareista.
 Armin Laschet jäi heti pandemian alussa historian väärälle puolelle. Tai oikeammin: liittokansleri Angela Merkelin väärälle puolelle.
 Saksassa on ollut läpi pandemian kova koronakuri, koska Merkel on niin halunnut. Armin Laschet haastoi Merkelin linjan ensimmäisen aallon loppusuoralla ja vaati nopeampaa yhteiskunnan avaamista kuin Merkel.
 Merkelin kannatusluvut ovat olleet korkeat pandemian ajan eli asemoituminen liittokansleria vastaan saattoi viedä osan kansan tuesta.
 Suurempi ongelma ovat olleet Laschetin kiusalliset esiintymiset julkisuudessa. Hän on jäänyt kiinni asiavirheistä tai tallentunut vaivaannuttaviin uutiskuviin.
 – Ihmiset muualta Saksasta kysyvät minulta, että mitä hän tekee ja mitä hän puhuu, Thelen kertoo johtamansa lehden uutishuoneessa.
 – Laschet ei vain vaikuta poliitikkomaiselta.
 Päätoimittajan mukaan Laschet on tehnyt suoranaisia virheitä. Tulvakatastrofin naurukuva on niistä selvin.
 Mutta osa vaikeuksista selittyy aachenilaisuudella.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Aachen  sijaitsee alueella, jota on historiallisesti kutsuttu Reininmaaksi. Laschetin kotiseutu on katolista kuten ehdokas itsekin, ja siihen kuuluu vahva karnevaaliperinne.
 Hänestä on otettu karnevaalikuvia hupailutilanteissa, joihin nykyinen kansleri Merkel ei virkamiesmäisyydessään ryhtyisi.
 Päätoimittaja Thelenin mukaan reininmaalainen letkeä ja joviaali tapa olla on pelkästään hyvä asia noin yleensä. Kanslerikilpailussa se näyttää kääntyneen Laschetia vastaan.
 – Reinimaalle tyypillinen ilon näyttäminen ja elämäniloisuus voi olla monille Nordrhein-Westfalenin ulkopuolella Saksan itä- ja pohjoisosissa vaikeaa käsittää, Thelen sanoo.
 Saksan seuraava liittokansleri on samalla koko Euroopan edustaja suurimmissa kansainvälisen politiikan pöydissä. Angela Merkelin seuraaja on se, jonka pitää pärjätä tapaamisissa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  tai Kiinan  Xi Jinpingin  kanssa.
 Sillä on väliä, miltä poliitikko julkisesti näyttää ja miten tämä esiintyy.
 Armin Laschet osallistui elokuun 28. päivä tulvauhrien muistomessuun Aachenissa. Hänen johtamassaan osavaltiossa Nordrhein-Westfalenissa suurtulva teki heinäkuun puolivälissä valtaisaa tuhoa. Yli 180 ihmistä kuoli Saksassa. Sascha Steinbach / EPA
 Muuten Aachenin sattumista synnyinkaupungiksi voi pitää vahvuutena Eurooppa-mieliselle poliitikolle. Kaupunki sijaitsee Saksan länsikolkassa. Hollantiin ja Belgiaan on molempiin muutama kilometri.
 Kaupungilla on suuri symbolinen merkitys koko Euroopalle: Frankkien kuningas Kaarle Suuri vaikutti samassa kaupungissa.
 Päätoimittajan mukaan poliitikko, joka kasvaa täällä, kasvaa eurooppalaiseksi. Laschet on työskennellyt aiemmin edustajana Euroopan parlamentissa.
 – Armin Laschet sanoo itsekin, että Eurooppa on hänen elämäntyönsä, Thelen sanoo.
 Armin Laschetin  koti sijaitsee yhä Aachenin kaupunginosassa Burtscheidissa, ja hän pyrkii palaamaan iltaisin sinne osavaltiopääkaupungista Düsseldorfista. Hänellä on vaimonsa  Susanne Laschetin  kanssa kolme jo aikuista lasta.
 Susanne Laschet on vain vähän julkisuudessa. Suurempi julkkis on perheen poika  Johannes Laschet , joka on Saksassa pienimuotoinen tyylivaikuttaja Instagramissa.
 Suosikkiravintola edustaa puolestaan sisustukseltaan vanhaa maailmaa. Lähellä sijaitsee vanhusten palvelutalo, mikä näkyy asiakaskunnassa.
 Bitzakis katoaa haastattelun keskellä keittiöön valmistamaan annoksia ja palaa sitten taas juttelemaan. Hänellä on yksi lupaus, jos Armin Laschet onnistuu pitämään kanslerinpaikan CDU:lla.
 – Minulla ei ole vielä meistä yhteiskuvaa seinällä, Bitzakis sanoo.
 Yhteiskuva otetaan vasta, jos Armin Laschetista tulee liittokansleri.
 Kuva saattaa jäädä ripustamatta. Saksan vaalitapa on yhdistelmä enemmistövaalia ja suhteellista järjestelmää. Jos CDU:n kannatus sukeltaa tarpeeksi, edes Laschetin valinta rivikansanedustajaksi ei ole varmaa.

Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus –  ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys


Summary: Syyskuun 11. päivän terrori-iskuista on kulunut 20 vuotta. Yhdysvalloissa kysytään vuosipäivän lähestyessä, onko maa yhtään turvallisempi nyt kuin tuolloin. Iskujen silminnäkijöiden mielestä ei ole.

WASHINGTON  Maailma muuttui pysyvästi 11.9.2001. Terroristit kaappasivat neljä matkustajakonetta ja iskivät niillä New Yorkiin ja Washingtoniin.
 Yhdysvaltain kongressi sääti pikavauhtia tiukat terrorismilait. Turvatoimet tulivat pysyvästi julkisiin rakennuksiin, joukkotapahtumiin, lentokentille ja satamiin.
 Yhdysvaltoihin luotiin syksyllä 2001 kokonaan uusi teollisuudenala, satojen miljardien dollareiden arvoinen turvallisuusteollisuus.
 – Useita pääkaupungin kohteita eristettiin. Pelkästä rakennuksen kuvaamisesta saattoi joutua kuulusteltavaksi, mikä oli ennenkuulumatonta Yhdysvalloissa. Tämä kaikki muutti kansakunnan psyykettä. Voi sanoa, että viattomuutemme katosi terrori-iskuissa, puolustusministeriö Pentagonin iskusta paikan päältä raportoinut toimittaja  Dave Statter  kuvailee.
 Neljä viikkoa iskujen jälkeen Yhdysvallat aloitti liittolaistensa kanssa ilmaiskut Afganistanissa. Sotaoperaatio päättyi virallisesti vasta viime viikolla, kun viimeiset Yhdysvaltain sotilaat poistuivat maasta.
 Suurin mediatapahtuma
 Toimittaja ja konsultti Dave Statter alkoi raportoida suoraan TV-lähetykseen Pentagonista viisi minuuttia terrori-iskun jälkeen.   Hans Peter Dhuy / Yle
 Terrori-iskut tapahtuivat maailman suurimpien mediayhtiöiden pääkonttoreiden läheisyydessä. Ehkä siksi moni pitää syksyä 2001 tähänastisen mediahistorian suurimpana tapahtumana. Ainakin uutistapahtuman seuranta suorissa lähetyksissä oli ennenkokemattoman laajaa.
 Yötä päivää uutisia lähettäneet amerikkalaiset kaapeliuutiskanavat löivät viimeistään tuolloin itsensä suuren yleisön tietoisuuteen. Nettiuutisten määrä lisääntyi roimasti.  Yhdysvallat janosi uutisia ja eli niissä voimakkaasti mukana.
 Myös valeuutisten järjestelmällinen levittäminen lisääntyi.
 Toisin kuin New Yorkin tornitalojen kahdella iskulla, Washingtonin Pentagoniin kohdistuneella terrori-iskulla on vain kourallinen silminnäkijöitä. Videoita koneen iskeytymisestä Pentagoniin ei ainakaan laajemmassa levityksessä ole.
 Yksi näistä harvoista silminnäkijöistä on nykyisin kiinalaisen kansainvälisen CGTN-kanavan uutisankkurina Washingtonissa työskentelevä  Mike Walter . Hän oli tuolloin USA Todayn reportteri.
 Kotimainen terrori ammentaa voimaa valeuutisista
 Hans Peter Dhuy / Yle
 Walter on joutunut 20 vuoden ajan valeuutisten ja salaliittoteorioiden levittäjien mustamaalauksen kohteeksi. Vain siksi, että hän sattuu olemaan terrori-iskun silminnäkijä.
 Hän on Statterin kanssa todistanut näkemästään niin turvallisuuspalveluille kuin kongressille, mutta salaliittoihmiset eivät faktoista välitä.
 – Minulle on väitetty usein, etten muka oikeasti nähnyt mitä näin. Minua vastaan on hyökätty netissä, että muka valehtelen, teen töitä CIA:lle tai ettei terrori-iskuja muka oikeasti tapahtunut. Tai ainakaan siten kuin olen niistä todistanut, Walter kertoo.
 Yhdysvaltain terrorisminvastaiset toimet ovat siirtyneet viime vuosina ulkomailta yhä enemmän kybermaailmaan.
 Walter uskoo, että jopa suurin uhka Yhdysvaltain turvallisuudelle on nykyisin kansan poliittinen kahtiajako ja siitä sekä valeuutisista voimansa ammentava kotimainen terrorismi.
 Donald Trumpin  presidenttikausi kärjistyi tammikuussa hänen äärimielisten kannattajiensa hyökkäykseen kongressiin. Monet hyökkääjistä olivat liikkeellä vaalituloksesta valehdelleiden uutisten siivittäminä.
 – Yhdysvaltoihin on luotu väärän tiedonvälityksen hirviö. Tämän vaarallisen kehityksen voi mielestäni nähdä alkaneen syyskuun 11. päivän 2001 terrori-iskuista, Walter arvioi.
 Puolustusministeri kantoi haavoittuneita
 Tuo aurinkoisena alkanut, mutta sakeaan savuun verhoutunut päivä ei pyyhkiydy millään Pentagonin iskua todistaneiden toimittajien verkkokalvoilta.
 Mike Walter löi turhautuneena käsiään autonsa rattiin, kun radiossa kerrottiin kahdesta World Trade Centeriin iskeneestä matkustajakoneesta.
 Uutisreportteri arveli, että edessä olisi lähtö New Yorkiin heti, kun hän selviäisi aamuruuhkasta työpaikalle.
 Tyypillisen arkiaamun tapaan hän oli jumittunut valtatie 395:lle. Edessä muutaman sadan metrin päässä näkyi puolustusministeriö Pentagonin valtava viisikulmainen rakennus, sen takana horisontissa siinsivät pääkaupungin keskustan maamerkit.
 Sitten alkoi tapahtua.
 – Taivaalle ilmestyi oudosti vaappuva matkustajakone. Ohitustiellä seistessä näkee läheiselle lentokentälle laskeutuvia koneita, mutta tämä tuli vastakkaiseen suuntaan, meitä kohti.
 – Se alkoi syöksyä. Herra Jumala ei voi olla totta, sehän putoaa, mietin ääneen syöksyä katsellessani. Tuntui kuin aika olisi pysähtynyt. Havahduin, kun joku huusi viereisestä autosta, että nyt Pentagoniinkin on hyökätty, Walter kertoo.
 Myös Dave Statter oli terrori-iskun tapahtuessa matkalla työpaikalleen, aivan sen lähistöllä. Vain viisi minuuttia myöhemmin WUSA 9-kanavan reportteri oli jo suorassa lähetyksessä Pentagonin pihalta.
 – Pentagonin länsisiivessä oli ympäriinsä matkustajakoneen palasia. Koneen runko oli valtatiellä. Haavoittuneita tuotiin rakennuksen sisältä. Yksi paarien kantajista oli silloinen puolustusministeri  Donald Rumsfeld . Ambulansseja ajoi paikalle, valtatielle laskeutui pelastushelikopteri, johon kannettiin palovammoja saaneita. Tulipalo riehui puolustusministeriön rakennuksessa, Statter kuvailee näkemäänsä.
 Hans Peter Dhuy / Yle
 Helikopterit toivat ruumissäkkejä
 Matkustajakone iskeytyi Pentagoniin 11.9.2001 kello 9.37. Kymmenisen minuuttia sen jälkeen poliisi katkaisi liikenteen Washingtonista Virginiaan, missä Pentagon sijaitsee.
 Seurasin itse pelastustoimia kahden kilometrin päästä Washingtonin kantakaupungin puolelta.
 Puolustusministeriöstä nousi sankka savupilvi. Helikopterit toivat mustia säkkejä keskustan kerrostalojen katoille, joista liittovaltion pelastusvirasto FEMA:n työntekijät kantoivat ne pois.
 Kiirettä ei enää ollut, sillä säkeissä oli ruumiita.
 Kuuntele Yle Areenasta:
 Miehemme maailmalla: Kun savupatsas nieli Manhattanin ja Yhdysvallat pysähtyi
 Miehemme maailmalla: Koston syksy Yhdysvalloissa
 Statterin tavoin Mike Walter riensi ruuhkasta Pentagonin pihaan ja alkoi raportoida näkemästään, joka ei pyyhkiydy hänen mielestään. Vuosikausia piinanneet painajaiset palaavat edelleen aika ajoin, varsinkin terrori-iskujen vuosipäivien lähestyessä.
 – Olen raportoinut monista pahoista paikoista. Sodista, hirmumyrskyistä ja erilaisista suuronnettomuuksista. Ne eivät kuitenkaan ole verrattavissa tilanteeseen, johon täysin yllättäen jouduin. Se oli shokeeraava, Walter kertoo.
 – Valehtelisin, jos sanoisin, etten pelännyt. Pelkäsin, että koneita iskeytyy tänne lisää. Olimme koko päivän äärimmäisen jännityksen vallassa. Todistimme hyökkäystä Amerikkaan, Statter kertoo.
 "Kuinka joku voi vihata meitä näin paljon?"
 Pentagonissa kuoli 189 ihmistä, eli paljon vähemmän kuin New Yorkissa, jossa kuolonuhreja oli 2763.
 Pentogonin iskun symbolinen merkitys oli kuitenkin valtava: Yhdysvaltain tulevat hyökkäykset Afganistaniin ja Irakiin saattavat selittyä juuri sillä, että terroristit pystyivät iskemään maailman turvallisimpana pidettyyn rakennukseen.
 Lisäksi neljäs, Pennsylvaniaan pudonnut matkustajakone oli matkalla Washingtoniin. Terroristit tähtäsivät sillä supervallan ytimeen, joko kongressiin tai Valkoiseen taloon.
 Yhdysvaltalaiset tulivat syyskuussa 2001 traagisella tavalla tietoisiksi siitä, että heitä vastaan voidaan hyökätä myös heidän omalla maaperällään.
 Presidentti George W. Bush käynnisti terrorisminvastaisen sodan, jonka päänäyttämönä oli Washington. Walter arvioi tämän muuttaneen koko kansakunnan ajattelua.
 – Terrori-iskujen jälkeen me amerikkalaiset ihmettelimme, kuinka joku voi vihata meitä näin paljon? Se sai meidät ajattelemaan paikkaamme maailmassa ja tekemiemme päätösten vaikutusta muihin, muuhun maailmaan. Minustakin tuli terrori-iskujen jälkeen maailmankansalainen, Walter kertoo.
 Historiallisen kalliit sotatoimet
 20 vuotta kestäneet sotatoimet Afganistanissa vaativat 2 500 yhdysvaltalaissotilaan hengen. Kaikkiaan Afganistanin sotaisuuksissa kuoli tuona aikana noin 150 000 ihmistä.
 Lisäksi Yhdysvallat liittolaisineen hyökkäsi 2003 Irakiin, missä jatkuneissa sotaisuuksissa on kuollut satoja tuhansia irakilaisia ja yli  4500 Yhdysvaltain sotilasta .
 Irakista on koitunut Yhdysvaltain veronmaksajille  yli 1600 miljardin euron lasku . Afganistanin kulut ovat  samaa suuruusluokkaa.
 61 yhdysvaltalaisista on  NBC-yhtiön mittauksessa  on sitä mieltä, ettei Afganistaniin olisi pitänyt mennä lainkaan.
 He eivät usko, että terrorismin vaara olisi vähentynyt. Pikemminkin päinvastoin.
 – Vaikea nähdä Yhdysvaltain hyötyneen Afganistanin operaatiosta juuri millään tavalla. Kuolonuhreja tuli paljon ja rahaa paloi. Mieleen nousee väkisinkin terveydenhuolto, infrastruktuuri ja kaikki muu, mitä tuolla rahalla olisi voinut omassa maassa kohentaa, Walter pohtii.
 – En tiedä olemmeko nykyisin edes paremmin varautuneita terrorismiin. Omahyväisyytemme on mielestäni viime aikoina taas lisääntynyt, Statter arvioi.
 Aiheesta voi keskustella 7.9.2021 klo 23.00 saakka.
 Lue lisää:
 Biden julkistaa syyskuun 11. päivän terrori-iskuihin liittyviä salaisia asiakirjoja
 Afganistanin sodasta tuli millenniaalien Vietnam – ensin sota ei tuntunut missään, mutta sitten Elijah Bales meni rikki
 Rikki ammuttu maa kompuroi välillä valokeilassa, välillä unohdettuna – pitkä sarja virheitä sinetöi Afganistanin epäonnisen tien

Syyskuun 11. päivän terrori-isku muutti Yhdysvaltoja pysyvästi – Ylen kirjeenvaihtaja tapasi 20 vuotta sitten tapahtuneen tragedian silminnäkijöitä


Summary: Itä-Suomen yliopiston mukaan sen tutkijat ovat joutuvat asiattoman arvostelun ja julkisen maalituksen kohteeksi sosiaalisessa mediassa. Yliopiston rehtorin mielestä tieteestä ja sen rahoituksesta tulisi keskustella asiallisesti ja rakentavasti.

Itä-Suomen yliopisto tuomitsee jyrkästi tutkijoiden häirinnän ja uhkailun sosiaalisessa mediassa. Yksittäisistä tutkimuksista ja niiden rahoituksesta on viime päivinä käyty kiivasta keskustelua esimerkiksi pikaviestipalvelu Twitterissä.
 Taustalla on tutkimusrahoituksen leikkaaminen, joka on synnyttänyt keskustelua siitä, millaisille tutkimuksille valtion rahoja pitäisi myöntää.
 Professori tutkimusrahoituksesta leimahtaneesta keskustelusta: "Tässä ilmapiirissä työskentely alkaa olla lähes sietämätöntä"
 Itä-Suomen yliopisto julkaisi tänään maanantaina keskusteluun liittyen  kannanoton , jossa se tuomitsee tutkijoihinsa kohdistuvan asiattoman arvostelun ja maalittamisen sosiaalisessa mediassa.
 Itä-Suomen yliopiston rehtorin  Jukka Mönkkösen  mukaan keskustelussa on arvosteltu tutkijoita ja heidän tutkimushankkeitaan persoonaan kohdistuvasti ja pinnallisesti.
 – Me tuemme tutkijoitamme ja haluamme kertoa, että kaikki meillä tehtävä tutkimus on arvokasta tieteellistä työtä. Eritoten Suomen Akatemian tukemat hankkeet ovat käyneet läpi erittäin laadukkaan ja tiukan kansainvälisen arviointiseulan.
 "Tutkimuksia ei pidä tuomita otsikon perusteella"
 Mönkkönen painottaa, että tutkittua tietoa saa vapaasti kritisoida ja tutkimusrahoituksesta keskustella, kunhan se käydään asiapohjalta. Se tarkoittaa hänen mukaansa esimerkiksi sitä, että tutkimukseen on tutustuttu kunnolla ennen kuin sitä aletaan arvostella.
 – Keskustelua ei pitäisi käydä tutkimushankkeiden otsikoiden tai lyhyiden abstraktien perusteella ja niiden pohjalta tuomita tutkimushankkeita tarpeettomiksi. Tietoa tutkimuksista on kyllä riittävästi saatavilla.
 Jokaisella tieteentekijällä on myös vapaus valita tutkimuskohteensa.
 – Tutkijoilla ja tutkimusyhteisöillä pitää olla päätösvalta, mitkä aiheet ovat tutkimuksen arvoisia. Sitä päätösvaltaa on kunnioitettava. Someraadit eivät sitä pysty arvioimaan.
 Itä-Suomen yliopiston kannanotossa kerrotaan myös, että yliopisto tarjoaa häirintätapauksissa työsuojelullista tukea tutkijoilleen. Jos somehäirintään liittyy uhkailua tai kunnian loukkaamista, on otettava yhteys yliopiston lakipalveluihin.
 – Sellaista ei ole vielä minun tietooni tullut. Halusimme kuitenkin tiedottaa tutkijoillemme, että me autamme heitä sellaisissa tilanteissa.

Tutkijat joutuivat someryöpytykseen, ja nyt Itä-Suomen yliopiston rehtori jyrähtää ryöpyttäjille: "Kaikki meillä tehtävä tutkimus on arvokasta"


Summary: Keskusrikospoliisi on palkannut lisää työntekijöitä pimeän verkon rikollisuuden selvittämiseksi. Pimeässä verkossa tapahtuva huumausainekauppa on levittäytynyt kaupungeista myös syrjäisemmille seuduille, ja kauppaa tekevät yhä nuoremmat.

Keskusrikospoliisi (KRP) on kuluvan vuoden aikana lisännyt verkossa tapahtuvan laittomien aineiden ja esineiden kaupan valvontaa yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa.
 KRP:n kyberrikostorjuntakeskuksessa käynnistetty pimeän verkon seurannan projekti antaa KRP:n mukaan entistä tarkemman kuvan huumausainemarkkinoista Suomessa. Määräaikainen projekti aloitettiin eduskunnan myöntämällä lisärahoituksella.
 Tietoverkoissa tapahtuvan huumausainekaupan määrä on Suomessa kansainvälisestikin vertailtuna suuri, ja huumausaineiden hankkiminen verkosta on helppoa, kertoo KRP tiedotteessaan.
 Projektissa seurataan muun muassa sitä, millä alustoilla kauppaa käydään, ketkä ovat keskeisimpiä toimijoita ja mikä on järjestäytyneen rikollisuuden rooli.
 Huumausaineita saatavilla verkossa aiempaa enemmän
 KRP:n mukaan tarve huumausainerikosten torjunnan tehostamiseen verkossa on noussut, koska huumausaineiden saatavuus tietoverkoissa, erityisesti pimeässä verkossa, on kasvanut.
 Suomi on KRP:n mukaan erityisasemassa myös pimeän verkon suurena käyttäjämaana.
 Kansainvälisessä huumeiden käyttöä koskevassa tutkimuksessa  Suomi oli pimeän verkon huumekaupan kärkimaa. Niistä liki 2 200 suomalaisesta vastaajasta, jotka olivat käyttäneet tai ostaneet huumeita viimeisen vuoden aikana, 45 prosenttia oli hankkinut huumeita pimeästä verkosta.
 Toisella sijalla vertailussa oli Englanti, jossa 29 prosenttia hiljattain huumeita ostaneista tai käyttäneistä vastaajista oli hankkinut niitä pimeästä verkosta, ja kolmannella sijalla Australia, jossa osuus oli 15 prosenttia.
 Kaikki Pohjoismaat eivät olleet mukana vertailussa alhaisten vastaajamäärien vuoksi. Norjassa pimeästä verkosta huumausaineita hankkineiden osuus oli 14 ja Tanskassa 4 prosenttia.
 Satunnais- ja viihdekäyttäjät ostavat verkosta
 Pimeän verkon seurannassa on poliisin mukaan huomattu, että laittomien aineiden ostajien ja myyjien ikähaarukka on laaja, eikä heitä yhdistä mikään tietynlainen sosiaalinen asema. Taustat ja motiivit ovat moninaisia, ja ostajat ja myyjät ovat hajaantuneet eri puolille Suomea.
 – Pidämme huolestuttavana yleistä trendiä, jossa suurien huumausainetakavarikoiden takana on yhä useammin verkkopohjainen toiminta ja yhä nuoremmat tekijät, kertoo KRP:n ennalta estävän toiminnan yksikön päällikkö, rikosylikomisario  Lars Henriksson  poliisin tiedotteessa.
 Henrikssonin mukaan verkon avulla huumausainekauppa on levittäytynyt myös syrjäisemmille seuduille Suomessa, eikä se keskity enää vain suurimpiin kaupunkeihin.
 – Pimeän verkon merkitys huumausaineiden saatavuudelle on todennäköisesti suurinta satunnais- ja viihdekäyttäjien keskuudessa, sillä näillä ryhmillä ei välttämättä ole ennestään huumausaineiden hankintaan tarvittavia kontakteja tuttavapiirissään
 Lain pitkä koura yltää myös pimeään verkkoon
 Pimeän verkon seurannassa on tähän mennessä havaittu tuhansia pimeässä verkossa julkaistuja ilmoituksia, joista yli 90 prosenttia koskee huumeiden tai huumaavien aineiden kauppaa. Pimeässä verkossa on mahdollista toimia anonyymisti.
 – Anonymiteetti ei kuitenkaan poista kiinnijäämisen ja rikosvastuuseen joutumisen riskiä. Vastoin yleistä uskomusta pimeässä verkossa tapahtuva rikollinen toiminta ei ole lainvalvontaviranomaisten ulottumattomissa, toteaa Henriksson.
 Esimerkkeinä verkon huumausainekaupan määrän kasvusta ja viranomaisten kyvystä puuttua siihen poliisi pitää jo valmistuneita esitutkintoja.
 Poliisi on pystynyt yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa selvittämään mittaviakin pimeän verkon huumausainemyyntejä.
 Poliisi pitää valvonnan jatkamista tärkeänä
 Pimeässä verkossa myymiseen käytetyt alustat ja markkinapaikat vaihtuvat nopeasti. Jatkuvat muutokset ja maailmanlaajuinen toiminta aiheuttavat KRP:n mukaan haasteita valvonnalle myös tulevaisuudessa, kun järjestäytyneen rikollisuuden hallinnoima kansainvälinen huumausainekauppa suuntautuu yhä enemmän Suomeen.
 – Rikostorjunnan kannalta näkymät ovat haasteelliset, koska poliisin resurssit ja toimivaltuudet verkossa toimimiseen eivät ole riittävällä tasolla, kertoo Henriksson tiedotteessa.
 – Uudet väylät hankkia ja myydä huumausaineita yhdessä nuorten lisääntyvän henkisen pahoinvoinnin kanssa luovat pahimmillaan edellytykset rikollisen elämäntavan viehättävyystekijöille puhumattakaan pitkäaikaisvaikutuksista yhteiskuntaan.
 Lue myös:
 Näin toimii sivusto, jossa huumekauppiaat, huijarit ja jopa palkkamurhaaja tarjoavat palveluksiaan – "Ei kiinnosta mitä laki sanoo"
 Tor-verkon suomenkieliset huumefoorumit pimenivät – villit huhut lähtivät heti rönsyilemään
 Tor-verkko ei ole niin salainen kuin luulisi: Tekoäly auttaa seulomaan miljoonista viesteistä terroristit, huumekauppiaat ja ääriliikkeet
 Mies oli päässyt eroon huumeista vuosia sitten ja odotti isäksi tuloa – sitten poliisi soitti, että on aika vastata vanhoista teoista Tor-verkossa

Suomi on pimeän verkon huumekaupan kärkimaa, ja se sai KRP:n lisäämään rikollisuuden valvontaa verkossa


Summary: Panaman paperien ja LuxLeaksin nostamat skandaalit eivät ole vähentäneet suurten eurooppalaisten pankkien toimintaa veroparatiiseissa, EU Tax Observatory raportoi. Tutkimuslaitoksen mukaan suuret eurooppalaiset pankit ovat kirjanneet veroparatiiseissa vuosittain 20 miljardia euroa, noin 14 prosenttia kaikista voitoistaan.

Eurooppalaiset pankit ovat pitäneet läsnäolonsa veroparatiiseissa viime vuosien skandaaleista huolimatta, ilmenee EU Tax Observatory -tutkimuslaitoksen  selvityksestä .
 Laajamittaiset  Panaman paperit  ja  LuxLeaks  -vuodot paljastivat, miten suuryhtiöt ja varakkaat henkilöt pyrkivät välttämään veroja veroparatiisien kautta.
 Paljastuksista huolimatta eurooppalaiset pankit ovat säilyttäneet läsnäolonsa veroparatiiseissa.
 Raportin mukaan keskeiset eurooppalaiset pankit kirjaavat 20 miljardia euroa, noin 14 prosenttia kaikista voitoistaan, veroparatiiseissa. Tämä prosenttiosuus on ollut vakaa vuodesta 2014.
 Analyysissa tarkasteltiin 36 pankkia, jotka ovat olleet vuodesta 2015 velvollisia erittelemään tuloksensa maittain. Tarkastelun ajankohta olivat vuodet 2014–2020.
 Selvitystä varten EU Tax Observatory määritti veroparatiiseiksi 17 aluetta: Bahamasaaret, Bermudan, Brittiläiset Neitsytsaaret, Caymansaaret, Guernseyn, Gibraltarin, Hongkongin, Irlannin, Mansaaren, Jerseyn, Kuwaitin, Luxemburgin, Macaon, Maltan, Mauritiuksen, Panaman ja Qatarin.
 Kahdeksan pankeista oli jopa lisännyt veroparatiiseihin kirjattujen voittojen osuutta.
 Tässä joukossa oli myös pohjoismainen Nordea.
 Raportin mukaan vuosina 2014–2016 Nordea kirjasi keskimäärin 4,2 prosenttia voitoistaan ennen veroja veroparatiiseihin. Vuosina 2018–2020 osuus oli 6,3 prosenttia, eli siinä oli havaittavissa 2,1 prosenttiyksikön nousu.
 EU Tax Observatory on riippumaton tutkimuslaitos, joka sijaitsee Pariisin kauppakorkeakoulun yhteydessä. EU rahoittaa sen toimintaa. Laitosta johtaa Berkeleyn yliopiston professori ja veroasiantuntija  Gabriel Zucman .
 Veroparatiisien tuottoisat työntekijät
 Vaikka pankit raportin mukaan kirjaavat 14 prosenttia voitoistaan veroparatiiseissa, niillä on vain 4 prosenttia henkilökunnastaan noissa kohteissa.
 Pankkitoiminnan kannattavuus veroparatiiseissa onkin epätavanomaisen korkea: 238 000 euroa työntekijää kohti verrattuna 65 000 euroon työntekijää kohti maissa, joita ei pidetä veroparatiiseina.
 Raportin mukaan tämä viittaa siihen, että veroparatiiseissa kirjatut voitot on pääosin siirretty veroparatiiseihin muista maista, joissa itse palveluiden tuotanto tapahtuu.
 Noin 25 prosenttia raportin pankkien voitoista kirjattiin maissa, joissa efektiivinen veroaste oli alle 15 prosenttia.
 Veroparatiisien käyttö vaihteli pankkien kesken
 Veroparatiisien käyttö vaihteli merkittävästi pankkien kesken. Yhdeksän selvityksen pankeista kirjasi 0 prosenttia voittoa veroparatiiseihin, kun taas korkeimmillaan luku oli 58 prosenttia.
 Esimerkiksi brittiläisen HSBC:n tapauksessa suuri enemmistö veroparatiisivoitoista tuli vain yhdestä kohteesta, Hongkongista, kun taas toisissa tapauksissa mukana oli useita veroparatiiseja.
 HSBC:n voitoista ennen veroja yli 62 prosenttia oli kirjattu veroparatiiseissa vuosina 2018–2020. Italian Monte dei Paschi kirjasi tuona aikana voitoistaan 49,8 prosenttia veroparatiiseissa.
 Lontoossa päämajaansa pitävän HSBC:n tapauksessa luku on korkea, koska pankilla on tiiviit suhteet Hongkongiin, joka tutkimuksessa kirjattiin veroparatiisiksi. Pankki kiistää välttelevänsä veroja.
 – Ottaen huomioon HSBC:n historian, operaatioiden koon ja strategian, merkittävä osuus ryhmän voitoista tulee Hongkongista, jossa olemme suurina pankki ja meillä on 30 000 työntekijää, HSBC:n edustaja sanoi  The Guardian -lehden  mukaan.
 Tutkimuslaitos: Vähimmäisveroasteella miljardien verotulot
 Tutkimuksessa arvioitiin myös tilannetta, jossa pankeille asetettaisiin kansainvälinen vähimmäisvero.
 Se toimisi näin: Jos kansainvälisesti olisi määrätty 15 prosentin vähimmäisvero, ja saksalainen monikansallinen pankki maksaisi 10 prosentin veron voitoistaan Singaporessa, Saksa asettaisi näille voitoille 5 prosentin lisäveron, jotta päästäisiin 15 prosentin efektiiviseen veroasteeseen.
 EU Tax Observatoryn laskelmien mukaan 25 prosentin vähimmäisveroasteella tutkimuksen pankit maksaisivat 10–13 miljardia euroa lisäveroja vuosittain, 21 prosentin vähimmäisveroasteella lisäveroja koituisi 6–9 miljardia euroa vuodessa ja 15 prosentilla 3–5 miljardia euroa.
 Tämä iskisi ennen kaikkea pankkeihin, jotka siirtävät voittojaan veroparatiiseihin maksaakseen alempia veroja.
 Aiheesta muualla:
 The Guardian:  European banks storing €20bn a year in tax havens  6.9.2021
 Politico:  Big European banks book an extra €20B a year thanks to tax havens: Study  6.9.2021

Raportti: Euroopan pankit eivät ole vähentäneet läsnäoloaan veroparatiiseissa


Summary: Akateemikko Markku Kulmalan johdolla tutkitaan muun muassa metsiä hiilinieluina ja pienhiukkasten tuottajina. Suomalaisista metsistä tiedetään jo paljon, koska  ilmakehätutkimus ja mittausosaaminen ovat täällä kansainvälistä kärkeä.

Suomalainen ilmakehätutkimus on ollut pitkään kansainvälistä kärkeä. Tshernobylin ydinvoimalaonnettomuus vuonna 1986 oli kaikessa karmeudessaan sysäys tieteen alan kehitykselle Suomessa.
 Helsingin yliopiston aerosoli- ja ympäristöfysiikan professori, akateemikko  Markku Kulmala  on ollut alansa johtavia tutkijoita jo pitkään. Hänenkin uransa voi sanoa lähteneen liikkelle toden teolla juuri Tshernobylin seurausten tutkimisesta.
 – Minäkin kiersin ympäri Suomea keräämässä viidenkymmenen kilometrin välein neulasia ja pyyhin liikennemerkkejä, Kulmala kuvailee.
 Kulmala kertoo, että tämän jälkeen perustettiin myös tärkeät mittausasemat – ensin Itä-Lappiin Värriöön ja sitten Pirkanmaalle Hyytiältään.
 Nämä ovat olleet suomalaisen tutkimuksen kannalta merkittäviä paikkoja. Pitkäaikaisten ja laajojen mittausten avulla on saatu monenlaista arvokasta tietoa. Datan avulla on muun muassa selvinnyt, millaisia hiilinieluja suomalaiset metsät ovat, ja myös se, miten metsät toimivat pienhiukkasten tuottajina.
 – Käytännössä tällä muulla on ilmaston kannalta lähes kaksinkertainen vaikutus, hiilinielun lisäksi. Me kutsummekin sitä hiilinielu plussaksi, koska se muu ikään kuin lisää hiilinielua. Mutta valitettavasti tämä tieto meillä on vain vain suomalaisista metsistä. Muualta ei ole vielä riittävän pitkiä mittasarjoja.
 Kulmalan tavoitteena onkin, että vastaavia mittausasemia saataisiin eri puolille maapalloa paljon nykyistä enemmän. Tällä hetkellä niitä on kymmenkunta – arviolta tuhat tarvittaisiin.
 – Datan tarve on ihan ilmeinen, jotta osataan vastata tulevaisuudessa sellaisiin kysymyksiin, joita ei ehkä osata vielä edes kysyä.
 Metsät ovat siis tärkeä apu siihen, että hiilidioksidia saadaan entistä enemmän ilmasta pois. Metsien istuttaminen siis kannattaa, mutta ei toki riitä. Merkittäviä päästövähennyksiä tarvitaan, jotta tavoiteltu hiilineutraalius toteutuu riittävän ajoissa.
 – Jos maailmanlaajuisesti metsät keräisivät hiiltä prosentin nykyistä enemmän joka vuosi, ja päästöt vähenisivät myös prosentin joka vuosi, meillä menisi 45 vuotta ennen kuin olisimme hiilineutraaleja. Jos taas metsät keräisivät kaksi prosenttia ja päästövähennykset olisivat kaksi prosenttia, menisi 23 vuotta. Ja siinä ajassa meidän kyllä oikeasti pitäisi jo päästä hiilineutraaliksi, Kulmala laskee.
 Kulmala kertoo kuitenkin olevansa optimistinen vaikka hänen sanomansa onkin pessimistinen.
 – Mielestäni on myös toivoa. Voimme jokainen joka hetki alkaa elämään kohtuullisemmin ja istuttamaan vaikka niitä puita. Totta kai me tarvitsemme valtioita, teollisuutta, kansalaisjärjestöjä, kaikkia näitä – tämä ei ole mikään yhden ihmisen homma. Mutta tämä ei ole myöskään mikään mielipidekysymys. Tämä ilmasto muuttuu olemme me mitä mieltä hyvänsä.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys tästä:

Ilmakehätutkija Markku Kulmala ilmastonmuutoksen vastaisesta taistelusta: "Tämä ei ole mikään mielipidekysymys – ilmasto muuttuu, olemme me mitä mieltä hyvänsä"


Summary: HUSin Markku Mäkijärven mukaan uusi koronastrategia otetaan käyttöön todennäköisesti oikealla hetkellä. Jarrua pitää hänen mukaansa silti painaa, jos sairaalapotilaiden määrä nousee.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Hallituksen uusi koronastrategia tuskin tarkoittaa pikaista luopumista kaikista koronarajoituksista – ainakaan pääkaupunkiseudulla, jossa koronavirusta esiintyy runsaasti.
 Näin arvioi HUSin virkaatekevä toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  Ylen A-studiossa.
 – Meillä on vielä sen verran koronatapauksia, se on meillä täällä endeemisenä eli sisäsyntyisenä, että täytyy mennä riskiarvioinnin kautta ja varovaisesti rajoituksia poistaa.
 Hallitus  hyväksyi tänään uuden koronastrategian , jonka päätavoitteena on yhteiskunnan avaaminen ja pitäminen auki.
 Uuden strategian mukaan erilaisia koronarajoituksia lähdetään purkamaan asteittain välittömästi. Rajoituksista luovutaan, kun yli 12-vuotiaiden rokotekattavuus yltää 80 prosenttiin, tai kaikille yli 12-vuotiaille on tarjottu mahdollisuutta saada täysi rokotesuoja.
 Markku Mäkijärven mukaan rajoitusten purkamisen aikataulu vaikuttaa todennäköisesti oikealta. Mäkijärvi korostaa silti, että linjaa on myös oltava valmis muuttamaan.
 – Onhan meillä se hätäjarrumekanismikin, jota tarvittaessa tulee uskaltaa myös käyttää.
 Koronastrategian hätäjarrumekanismi tarkoittaa sitä, että jos koronatilanne kääntyy pahaksi, voivat rajoitukset tehdä paluun. Kynnys hätäjarruun turvautumiseen on kuitenkin strategian mukaan korkea.
 Mäkijärven mielestä oikea mittari on sairaalapotilaiden määrän kasvu.
 – Kyllä se minusta kulkee siinä, että vakavat tapaukset alkavat lisääntyä, eli käytännössä sairaalapotilaat alkavat lisääntyä. Siis jo ennen kuin tehohoitopotilaat lisääntyvät.
 Testaamisen ja jäljittämisen uusista linjauksista kuullaan noin kahden viikon sisään
 Uusi strategia tulee muuttamaan myös sitä, miten sairaanhoitopiirit jatkavat koronaepäilyjen testaamista ja jäljittämistä. Tarkkaa linjausta ei saatu vielä tänään, mutta STM:n strategiajohtaja  Liisa-Maria Voipio-Pulkin  mukaan uusi linjaus valmistuu kuitenkin pian.
 – Tästä on neuvoteltu jo sairaanhoitopiirien kanssa ja uskoisin, että kovin kauaa ei mene että meillä on uusi testaus- ja jäljityssuositus käytössä, Voipio-Pulkki arvioi A-studiossa.
 – Veikkaisin, että menee pari viikkoa.
 HUSin Markku Mäkijärvi muistutti, että siinä, miten tautitilanne nyt etenee, suuri vaikutus on ihmisten käytöksellä.
 – Maskeja edelleen kannattaa tietyissä tilanteissa käyttää, etätyötä edelleen kannattaa tietyissä tilanteissa suosia ja kohtaamisia välttää, jos on oireinen niin olla varovainen ja tietyissä tilanteissa mennä testiin.
 Markku Mäkijärvi ja Liisa-Maria Voipio-Pulkki keskustelivat uudesta koronastrategiasta Ylen A-studiosta. Katso koko haastattelu  Yle Areenasta . Voit keskustella aiheesta tiistaihin 7.9.2021 klo 22 asti.
 Lue lisää:
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa
 THL:n riskiarviot: Kirjastot ja koulut todetaan uudessa taulukossa turvallisimmiksi – korkein riskiarvio anniskeluravintoloille ja massatapahtumille

HUSin Markku Mäkijärvi A-studiossa: Uuden koronastrategian hätäjarrua on uskallettava käyttää ajoissa


Summary: Someyhtiöt näkevät alastomuuden lähtökohtaisesti seksuaalisena ja siksi säädyttömänä – ainakin silloin, kun on kyse naisen kehosta.

Rintojen pienennysleikkauksen jälkeen  Säde Vallarénin  nänni muuttui mustaksi. Hän kysyi apua komplikaatioon Facebookin suljetussa vertaistukiryhmässä. Yhteisösääntöjen vuoksi hän peitti kuvissa nänninsä ja kertoi tilanteestaan sanallisesti.
 Naisen nännin näyttäminen on  Facebookin käyttäjäehtojen  vastaista. Edes terveyteen liittyvän keskustelun yhteydessä rintoja ei saa esittää paljaana. Poikkeuksen muodostavat kuvat, jotka liittyvät rinnanpoistoleikkaukseen, imettämiseen tai poliittiseen protestiin.
 Somealustojen vaikea suhtautuminen alastomuuteen nousi jälleen esiin elokuun lopulla, kun intiimistä sisällöstään tunnettu  Onlyfans yllättäen ilmoitti kieltävänsä "epäsiveellisen" sisällön, ja vain kuutta päivää myöhemmin pyörsi päätöksensä .
 Onlyfansin edestakainen veivaaminen osoitti sen, että teknojätit saattavat hetkessä määritellä uudelleen, miten käyttäjät voivat esittää kehojaan somessa.
 Facebookin, Instagramin ja Tiktokin yhteisösäännöt ovat alastomuuden suhteen paljon Onlyfansia tiukemmat, ja ne kohtelevat käyttäjiään eriarvoisesti.
 Turun yliopiston mediatutkimuksen professorin  Susanna Paasosen  mukaan yhtiöt näkevät paljaan pinnan lähtökohtaisesti seksuaalisena ja siksi säädyttömänä – ainakin silloin, kun on kyse naisen kehosta.
 – Taustalla on puritanismia ja seksismiä.
 Säde Vallarénin mielestä säännöt kertovat naisvihasta.
 – Kun meidän kehoja sensuroidaan ja kontrolloidaan, myös meidän ajatuksia, tekoja ja koko olemista sensuroidaan ja kontrolloidaan.
 Mainostajien ja rahamaailman intressit sanelevat yhteisösäännöt
 Vallarén tunnetaan  Cult Cunth  -aktivistiryhmästä,  joka on järjestänyt tissiflashmobeja eri puolilla Suomea . Tapahtumissa naiset riisuvat yläosansa tasa-arvon edistämiseksi.
 Osana aktivismiaan Vallarén on julkaissut Instagram-tilillään kuvia, joissa hän esiintyy rinnat paljaana. Yhteisösääntöjen vuoksi hän on peittänyt kuvissa nänninsä.
 Moderointi on silti poistanut julkaisut.
 Facebookista poiketen Instagram ei salli naisen rintojen esittämistä edes aktivismin yhteydessä.
 – Kun paljastamiseen liittyy poliittista agendaa, se koetaan vaarallisena ja sensuuri iskee. Tilini on poistettu monta kertaa, Vallarén kertoo.
 Säde Vallarénin mukaan some heijastelee yhteiskunnan vallitsevia arvoja, mutta myös rakentaa niitä. Hän uskoo syrjivien yhteisösääntöjen lisäävän naisvihaa. Jorge Gonzalez / Yle
 Kuvat miesten rinnoista ja nänneistä sen sijaan menevät lähtökohtaisesti moderoinnin läpi.
 Lue myös:   Naisen nänni pysyy piilossa, vaikka huippumallit paljastavat rintansa ja tekonännejä käytetään koruina – syynä on amerikkalainen seksivastaisuus
 Alastomuutta sääteleviin yhteisösääntöihin vaikuttaa kulttuuriset käytänteet, mutta mediatutkijan Susanna Paasosen mukaan myös mainostajien, rahamaailman ja someyhtiöiden omat intressit sekä amerikkalainen lainsäädäntö.
 Someyhtiöt ovat mainosalustoja, jotka myyvät mainostajille oikeanlaisia silmäpareja.
 – Seksuaaliset julkaisut saavat paljon huomioita, mutta kaikki mainostajat eivät halua ilmoitustaan sellaisen sisällön viereen, Paasonen sanoo.
 Epäonnistunut laki sai someyhtiöt varpailleen
 Someyhtiöden suhtautuminen alastomuuteen muuttui aiempaa jyrkemmäksi vuonna 2018. Silloin Yhdysvalloissa säädettiin lakipaketti, jonka oli tarkoitus muun muassa estää netissä tapahtuva ihmiskauppa kieltämällä prostituutioon liittyvät ilmoitukset somessa.
 Lain myötä someyhtiöt tulkitaan nyt sisällöntuottajiksi, mikä tarkoittaa, että ne ovat vastuussa käyttäjiensä julkaiseman sisällön laillisuudesta.
 Laki koskee vain seksuaalista sisältöä.
 Someyhtiöt, kuten Facebook, Instagram ja Tumblr reagoivat lakiin kieltämällä kaiken seksuaalissävytteisen sisällön. Pelatakseen varman päälle, someyhtiöt tulkitsevat kaiken alastomuuden seksuaaliseksi sisällöksi.
 Moderointi suosii hoikkia vartaloita
 Kun moderointi on automatisoitua tai sitä tehdään halvan työvoiman maissa, sen täytyy perustua yleispäteviin ohjeisiin.
 Automatisoitu moderointi tunnistaa kahta sukupuolta, jättää muunsukupuoliset kehot huomioimatta ja rajoittaa tiukemmin naisten kehojen esittämistä.
 Naiskehotkaan eivät ole keskenään tasavertaisessa asemassa.
 Esimerkiksi  Britney Spears  saa julkaista Instagram-tilillään kehopositiivisia videoita, joissa hän on yläosattomissa ja peittää nänninsä käsillään.
 Videot menevät Paasosen mukaan moderoinnin läpi kahdesta syystä: koska Britney Spears on hoikka ja hänellä on paljon seuraajia.
 Isokehoisen naisen vastaava sisältö ei mene moderoinnin läpi.
 Esimerkiksi kehopositiivinen aktivisti  Tytti Shemeika  kertoi  Me Naisissa , että hänen vähäpukeiset kuvansa poistetaan toistuvasti Instagramista. Hän uskoo sensuurin johtuvan siitä, että hänen kehonsa ei sovi vallitseviin kauneusihanteisiin.
 Moderointi vaikuttaa olevan tiukempaa myös ei-valkoisten kehojen osalta. Englantilaisen malli  Nyome Nicholas-Williamsin  julkaisema paidaton kuva poistettiin Instagramista, vaikka hän oli siinä peittänyt rintansa käsillään.
 – Instagram julkaisee miljoonia alastomien hoikkien valkoisten naisten kuvia päivittäin, mutta isokokoinen musta nainen, joka haluaa juhlistaa omaa kehoaan, bännätään, hän kertoi  The Guardian -lehden haastattelussa .
 Myöhemmin  Instagram pahoitteli Nicholas-Williamsille , että hänen kuvansa oli joutunut algoritmin poistamaksi.
 Katso Yle Areenasta:   Perjantai – Kenen tissit saavat näkyä?
 Jos teknologia menee Kiinaan, paljaalla pinnalla ei ole somessa tulevaisuutta
 Kaikki somealustat eivät ole alastomuuden suhteen yhtä tiukkoja. Esimerkiksi Twitterissä voi yhä julkaista ja nähdä alastomuutta ja suoranaisen seksuaalista sisältöä, jos niin haluaa.
 Säde Vallarén onkin harkinnut ottavansa käyttöön Twitter-tilin.
 – Siellä on vapaammat yhteisösäännöt, mutta vihamielisempi keskustelukulttuuri.
 Vallarén on harkinnut aktivisminsa siirtämistä Twitteriin vapaampien yhteisösääntöjen perässä. Hän kuitenkin pelkää, ettei tavoittaisi siellä kohdeyleisöään. Jorge Gonzalez / Yle
 Kaikki somejätit eivät myöskään tule Yhdysvalloista. Esimerkiksi Tiktok on kiinalainen. Se tosin ei ole sananvapauden kannalta yhtään parempia asia.
 – Jos teknologia menee Kiinaan, paljaalla pinnalla, seksillä ja seksuaalisuudella ei ole tulevaisuutta somessa, mediatutkimuksen professori Susanna Paasonen sanoo.
 Tutkijan mukaan seksuaalisuuteen ja alastomuuteen liittyvän sisällön ja keskustelun rajoittamisen voi nähdä ihmisoikeuskysymyksenä.
 Oikeus nautinnolliseen seksielämään ja itseilmaisuun ovat siveyssääntöjen takia vaarassa. Niin ikään tuiki tavallinen terveystiedotus voi tulla sensuroiduksi.
 Myös Säde Vallarén on huolissaan seksuaalioikeuksien toteutumisesta somessa.
 Instagram ei nimittäin ole puuttunut ainoastaan Vallarénin yläosattomiin kuviin. Vallarén on Instagram-tilillään kertonut kokemastaan seksuaalisesta väkivallasta. Kyseiset julkaisut poistettiin, ja Vallarénia varoitettiin käyttäjätilin jäädyttämisestä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 9. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Seksityöläinen Anna Roininen kauhistui, kun oli menettää elantonsa Onlyfansin pornokiellon takia: "Sama asia kuin McDonald's lakkaisi myymästä hampurilaisia"
 Naisen nänni pysyy piilossa, vaikka huippumallit paljastavat rintansa ja tekonännejä käytetään koruina – syynä on amerikkalainen seksivastaisuus
 Kenen alastomuus on hyväksyttyä? Asenteemme alastomuutta kohtaan on vääristynyt, väittää seksologi

Miksi some sensuroi kehoja? Aktivisti Säde Vallarén syyttää yhtiöitä naisvihasta, mediatutkijan mukaan taustalla on raha ja amerikkalainen laki


Summary: Laboratorion työntekijöitä varoitettiin työn vaarallisuudesta.

Yhdysvaltalainen journalismisivusto  The Intercept  on saanut haltuunsa 900 sivua dokumentteja, jotka koskevat Wuhanin virologisen tutkimuslaitoksen työtä ja sen saamaa rahoitusta.
 Dokumentit ovat peräisin Yhdysvaltain kansalliselta terveysinstituutilta. The Intercept pyysi niitä jo vuosi sitten hallinnon läpinäkyvyyden takaavan lain nojalla.
 Tiedoista käy ilmi, että yhdysvaltalainen terveystietoa tutkiva laitos EcoHealth Allience käytti 3,1 miljoonaa dollaria koronavirustutkimusten tukemiseen. Wuhanin viruslaboratorio sai tästä rahasta 599 000 dollaria.
 Laboratorioon koottiin tuhansia lepakoilta otettuja koronavirusnäytteitä. Tutkimukseen myös otettiin näytteitä ihmisiltä, jotka työskentelevät eläinten parissa.
 Kiinan tiedeakatemian hallinnoiman Wuhanin virologisen instituutin tehtävä oli identifioida ja muunnella koronaviruksia, jotka saattoivat tarttua ihmiseen.
 Toisin kuin tähän asti on luultu, tärkeimmät kokeet suoritettiin Wuhanin yliopiston eläinkoekeskuksessa. Sen bioturvallisuustaso on 3, mikä vaaditaan hengenvaarallisten aineiden käsittelyyn. Tähän saakka on uskottu, että kokeet tehtiin Wuhanin virusinstituutin tiloissa, The Intercept kertoo.
 Wuhanin virologisen tutkimuskeskuksen työntekijöitä. Getty Images
 Tutkijoita varoiteltiin tarttumisriskistä
 Sivuston tiedoista ei voi päätellä, että pandemian aiheuttanut koronavirus olisi päässyt karkuun laboratoriosta, niinkuin on uumoiltu. Tiedot antavat kuitenkin pontta teorialle, että se oli mahdollista.
 – [Apuraha]ehdotuksessaan EcoHealth Alliance painottaa, kuinka riskialtista työ on. He puhuvat mahdollisuudesta saada [lepakon]purema ja pitivät kirjaa puremista. Onko EcoHealth Alliancella vielä ne muistiinpanot? Ja jos ei, kuinka he voivat sulkea pois tutkimuksessa sattuneen vahingon mahdollisuuden, kyselee Interceptin haastattelema Broad Instituten molekyylibiologi  Alina Chan .
 Rutgers-yliopiston molekyylibiologi  Richard Ebright  muistuttaa, että Wuhanin laboratoriossa luotiin uusia koronaviruksia ja niitä testattiin juuri niiden kyvystä tunkeutua koe-eläinhiiriin, joiden elimistöä oli muunneltu muistuttamaan ihmisen solujen reseptoreita.
 Jo aiemmin on tullut julkisuuteen tieto, että Valkoisen talon korona-asiantuntija  Anthony Fauci  sai jo tammikuun 2020 lopussa tiedon, että tautia levittävän koronaviruksen perimää on muokattu.
 Fauci kuitenkin tyrmäsi julkisesti keväällä 2020 teorian siitä, että pandemian aiheuttanut Sars-Cov-2 -koronavirus olisi peräisin kiinalaisesta laboratoriosta.
 Myös Maailman terveysjärjestö WHO tuli alkuvuodesta johtopäätökseen, ettei pandemian aiheuttanut koronavirus suurella todennäköisyydella ollut peräisin laboratoriosta. WHO ei kuitenkaan voinut saada asiasta täyttä varmuutta.
 Sähköpostit paljastavat: Tutkija varoitti varhain Yhdysvaltain korona-asiantuntija Anthony Faucia, että virusta on mahdollisesti muokattu

The Intercept: Wuhanin laboratoriossa tutkittiin ja muunneltiin lepakoiden koronaviruksia – Yhdysvaltain rahoituksella


Summary: Helenin myyntipäällikkö uskoo, että hinnat nousevat vielä ensi talvenakin, mutta horisontissa häämöttävät edullisemmat hinnat. Suurin syy nousulle on kiristynyt ilmastopolitiikka ja ratkaisu puhtaampi energiantuotanto.

Helsinkiläisten kotien kaukolämmön tuottava Helen nostaa syyskauden hintoja roimasti.
 Keskimääräisessä kerrostaloasunnossa kaukolämpölasku oli vielä viime syksynä 61 euroa kuussa, mutta nousee nyt 76 euroon kuussa.
 Rivitaloasunnossa kuukausilasku nousee 85 eurosta 105 euroon ja omakotitalossa 181 eurosta 217 euroon.
 Syyshinta koskee loka, marras ja joulukuuta.
 Myyntijohtaja: hinnat todennäköisesti nousevat myös talvikaudella
 Helen nosti jo aiemmin kesäkauden, eli  touko-syyskuun energiamaksuja lähes yhtä paljon . Kesähintojen nousu ei kuitenkaan vaikuta kokonaislaskuun yhtä paljon, koska kesällä suurin osa laskusta on kiinteää vesivirtamaksua, jota ei ole nostettu.
 Lämpölaskun nousua on odotettavissa myös vuodenvaihteen jälkeen talvikaudella eli tammi-helmikuussa, sekä kevätkaudella maalis-huhtikuussa.
 – Varmaan prosenteissa nousu ei ole ihan yhtä suuri, koska silloin verrataan tämän vuoden alkuun. Mutta ainakin tämän hetkisillä tiedoilla pääajurit taustalla tulevat olemaan korkealla myös ensi vuoden alkupuolella, sanoo Helenin myynti- ja asiakaspalvelujohtaja  Anu-Elina Hintsa .
 Helsinkiläisten saattaakin olla syytä varautua koviin lisämenoihin ainakin tammi-helmikuussa, koska silloin lämpöä kuluu eniten, eikä talvihinnoissa ole vielä nähty samanlaista hintahyppäystä kuin kesä- ja syyshinnoissa.
 Helenin myyntijohtaja Hintsa kuitenkin uskoo, ettei nousu jatku tämän jälkeen ainakaan samalla tahdilla.
 Sanojensa takeeksi Hintsa muistuttaa, että asiakkaat voivat tehdä myös kiinteähintaisen kaukolämpösopimuksen, jolloin eri kausien energiamaksut ovat seuraavat kolme vuotta lukkoon lyötyjä. Tällaisessa sopimuksessa syyskauden hinta on 15 prosenttia alhaisempi, kuin nyt julkistettu uusi syyskauden hinta.
 Soininvaara: laskukaava osoitti jopa 50 prosentin nousua energiamaksulle
 Helenin hallituksen puheenjohtaja  Osmo Soininvaara (vihr.)  on avannut  blogitekstissään  hinnanmuodostuksen taustoja. Hän kertoo, että normaalisti kaukolämmön myyntihinnat määräytyvät yhtiön kustannusten mukaan ja nämä laskelmat olisivat osoittaneet kaukolämmön energiahinnalle jopa 50 prosentin nousua.
 Nousu päätettiin kuitenkin rajata 30 prosenttiin.
 Blogitekstissä käsitellään kulutuksen mukaan määräytyvää energian hintaa, ei siis lämpölaskun kokonaishintaa, johon kuuluu myös kiinteä vesivirtamaksu.
 Päästöoikeuksien hinnannousu yllätti energiayhtiön
 Hinnankorotus johtuu siis siitä, että kaukolämmön tekeminen on energiayhtiölle aiempaa kalliimpaa.
 Syitä ovat polttoaineiden ja päästöoikeuksien hinnannousu, sekä verotuksen kiristyminen.
 Kustannusten nousu vuodentakaisesta Päästöoikeudet + 100 % Maakaasu + 270 % Kivihiili + 170 % Sähkö + 90 % Verot n + 30 % Lähde: Helen Oy
 Erityisesti päästöoikeudet ovat nyt historiallisesti katsottuna erittäin kalliita.
 Energiayhtiöiden pitää ostaa sitä enemmän päästöoikeuksia, mitä enemmän ne tuottavat ilmastonmuutosta kiihdyttäviä kasvihuonekaasuja.
 – Kun päästöoikeuksien hintakehitystä mietittiin joitakin vuosia sitten, ei osattu povata sitä, millä tasolla ne tänä päivänä ovat. Kyllä se on ollut yllätys, sanoo Hintsa.
 Helen pyristelee irti saastuttavista laitoksistaan
 Polttoaineiden ja päästöoikeuksien hinta sekä veropolitiikka tuntuvat helsinkiläisten kukkaroissa pohjimmiltaan siksi, että kaupunki lämpenee edelleen pitkälti uusiutumattomilla polttoaineilla, eli kivihiilellä ja maakaasulla.
 Erityisesti verojen kiristys ja päästöoikeuksien hinnannousu ovat seurausta aiempaa kunnianhimoisemmasta ilmastopolitiikasta.
 Siksi hintojen nousupaineet eivät hellitä, ennen kuin Helen muuttaa tapansa tuottaa lämpöä.
 – Kyllä on nähtävissä, että siinä vaiheessa kun pystytään pääsemään eroon fossiilisten polttoaineiden polttamisesta ja polttamisesta ylipäätänsä, silloin tämä kustannusperusta tulee laskemaan ja näkymään hinnoissa. Mutta ei se ihan vuodessa tapahdu, sanoo Hintsa.
 Olisiko yhtiön pitänyt muuttaa tuotantotapojaan jo aiemmin?
 – Tuo on erittäin hyvä kysymys ja näin jälkikäteen ajateltuna kyllä varmasti olisi pitänyt, sanoo Hintsa.
 Kaukolämmön tuotannon muutoksista ja sen vaikutuksista kaukolämmön hintaan voit lukea lisää kesällä julkaistusta kolmiosaisesta juttusarjasta.
 Kaukolämpölaskut nousseet pääkaupunkiseudulla 46–70% reilussa vuosikymmenessä – selvitimme, kannattaako nyt vaihtaa maalämpöön
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Maalämpö toi lämpövaraston pyykkitupaan, energiayhtiö rakentaa omansa kallioluolaan – kumpi vastaa paremmin energiamurroksen haasteisiin?

Helsinkiläisten kaukolämpölasku kasvaa neljänneksen – päästöoikeuksien hinnannousu yllätti energiayhtiön


PIrkanmaan käräjäoikeus on tuominnut vuonna 1989 syntyneen miehen tapon yrityksestä, törkeästä ryöstöstä, törkeästä kotirauhan rikkomisesta ja lukuisista muista rikoksista 5 vuoden ja 6 kuukauden vankeuteen.
 Tapaus sai paljon julkisuutta, koska uhri oli hyökkääjälle tuntematon ja satunnaisesti valittu. Tuomittu hyökkäsi taloon Lempäälässä viime keväänä ryöstötarkoituksessa.
 Mies vei vanhukselta tavaraa autotallista ja sisältä. Väkivallan käyttö tapahtui sekä asunnon pihalla että asunnon sisällä.
 Uhri sai teräaseesta ja useista lyönneistä vakavat vammat ja hän oli sairaalahoidossa.
 Oikeus piti tekoa törkeänä, koska se kohdistui puolustuskyvyttömään vanhukseen ja uhri oli yksin kotona.
 Tuomittu oli käyttänyt tekohetkellä huumausaineita.
 Pirkanmaan käräjäoikeus määräsi tuomitun maksamaan uhrille 12 000 euroa kivusta, särystä ja tilapäisestä haitasta sekä 10 000 euroa henkisestä kärsimyksestä. Vastaaja myönsi syytteet oikeiksi.
 Tuomiosta voi valittaa hovioikeuteen.
  Lue lisää:
 Uhri sairaalassa: Tuntematon epäilty hyökkäsi taloon Lempäälässä, kokenutta rikoskomisariota hirvittää järjettömien ryöstöjen määrä

Tunkeutui tuntemattoman vanhuksen kotiin Lempäälässä ja löi puukolla: tapon yrityksestä 5 vuotta 6 kuukautta vankeutta


Summary: Venäläismedian mukaan onnettomuus tapahtui ministeriön koulutusvideon kuvauksissa. Ministeri Jevgeni Zinitšev yritti ilmeisesti pelastaa jyrkänteen reunalta veteen pudonnutta kuvaajaa ja osui kiveen. Toinen mies kuoli myös onnettomuudessa.

Venäjän hätätilaministeri  Jevgeni Zinitšev  on kuollut Norilskissa meneillään olleiden pelastusharjoitusten aikana, Venäjän media kertoo.
 Uutistoimistojen mukaan ministeri kuoli yrittäessään pelastaa ihmistä.
 RBK-lehti kertoo  nettisivullaan, että onnettomuus tapahtui, kun kuvausryhmä oli tekemässä koulutusvideota. Ministeri yritti ottaa kiinni kuvausryhmän jäsentä, joka putosi jyrkänteeltä. RBK:n lähteen mukaan myös kuvausryhmän jäsen kuoli.
 Valtiollisen RT-uutismedian päätoimittajan  Margarita Simonjanin   Telegram-viestin mukaan  ministeri ja kuvaaja seisoivat kielekkeen reunalla. Kuvaaja liukastui ja putosi veteen. Zinitšev syöksyi veteen pudonneen perään ja loukkasi itsensä kiveen.
 RBK:n lähteen mukaan ministerin tehtäviä hoitaa väliaikaisesti varaministeri  Aleksandr Tšuprijan .
 Zinitšev oli arktisella alueella seuraamassa laajamittaisia eri virastojen välisiä harjoituksia, joihin osallistuu Venäjän seitsemän aluetta Murmanskista aina Venäjän Kaukoidässä sijaitsevaan Tšukotkaan.
 Aiemmin keskiviikkona hän vieraili myös Norilskin uuden paloaseman rakennustyömaalla ja tutustui alueen etsintä- ja pelastusryhmien toimintaan, ministeriö kertoi aiemmin.
 Takana pitkä ura turvallisuuspalveluissa
 55-vuotias Zinitšev johti hätätilaministeriötä toukokuusta 2018.
 Hän työskenteli aiemmin Neuvostoliiton turvallisuuspalvelussa KGB:ssä. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Zinitšev palveli liittovaltion suojelupalvelussa FSO:ssa, joka vastaa valtionjohdon turvallisuudesta.
 Vuosina 2006–2015 Zinitšev oli presidentti  Vladimir Putinin  henkilökohtainen adjutantti.
 Sittemmin hän toimi turvallisuuspalvelu FSB:n Kaliningradin alueen päällikkönä ja alueen virkaatekevänä kuvernöörinä sekä FSB:n varajohtajana ennen kuin siirtyi ministeriksi.
 Hänen edeltäjänsä  Vladimir Putškov  erosi Siperiassa tapahtuneen yli 60 ihmisen kuolemaan johtaneen  Kemerovon ostoskeskuspalon  jälkeen.
 Kremlin edustaja  Dmitri Peskov  kertoi, että Putin on ilmaissut syvät surunvalittelunsa Zinitševin kuolemasta.
 – Presidentti ja Zinitšev työskentelivät yhdessä monia vuosia. Tämä on suuri menetys, Peskov sanoi uutistoimisto Tassin mukaan.

Venäjän hätätilaministeri kuoli tapaturmassa harjoituksissa Norilskissa


Summary: Elisa Sairasen ja Siiri Kirmasen ylioppilasjuhlat siirtyivät, koska he eivät päässeet keväällä ruotsin kirjoituksiin korona-altistumisen takia. Nyt Savonlinnan lyseon lukion abiturientit valmistautuvat kirjoituksiin toistamiseen.

Savonlinnalaista  Elisa Sairasta , 19, harmittaa, kun hän ajattelee asiaa. Hän voisi opiskella tällä hetkellä yliopistossa vaikka psykologiaa. Toisin kävi.
 Sairasen piti valmistua ylioppilaaksi Savonlinnan lyseon lukiosta viime keväänä, mutta  lakkiaiset lykkääntyivät . Hän altistui koronalle, eikä päässyt ruotsin kirjoituksiin.
 Nyt ruotsin kirjoitukset kolkuttelevat jälleen ovella. Tällä kertaa abiturientti ei halua ottaa riskejä, joten hän vetäytyi alkuviikosta omaehtoiseen karanteeniin, kuten  monet muutkin syksyn kokelaat .
 – En liiku isommissa porukoissa, että ei vain tarttuisi mitään.
 "Kenellekään ei kuuluisi käydä näin"
 Ruotsin kirjoitukset jäivät keväällä välistä myös kerimäkeläiseltä  Siiri Kirmaselta , 19. Hänkin haluaa välttää riskejä, mutta ei voi vetäytyä täysin omiin oloihinsa töiden takia.
 – Olen kuitenkin koettanut olla varovaisesti. En ole kauheasti nähnyt kavereita.
 Siiri Kirmanen työskentelee paikallisessa ruokakaupassa. Niko Mannonen / Yle
 Kirmanen ja Sairanen ovat hyväksyneet kohtalonsa, vaikka tilanne harmittaa edelleen.
 – Kenellekään ei pitäisi käydä näin, Kirmanen toteaa.
 Porrastettu sisääntulo ja maskit kasvoille
 Parikymmentä Savonlinnan lyseon lukion abiturienttia on ilmoittautunut omaehtoiseen karanteeniin kirjoitusten alla. He ovat saaneet rehtorilta luvan etäopiskeluun.
 Osuus kokelaista on pieni, sillä kirjoittamaan astelee enimmillään noin 120 abiturienttia päivässä. Lukion opinto-ohjaaja  Pia Riekkinen  tosin arvelee, että uusia karanteenilaisia saattaa vielä ilmaantua.
 – Olemme suositelleet omaehtoista karanteenia kaikille meidän kokelaille.
 Viime keväänä korona esti 11 Savonlinnan lyseon lukion opiskelijan ruotsin kirjoitukset. Kolmelle kokelaalle se tarkoitti ylioppilasjuhlien lykkääntymistä.
 – Tiedottaminen, tiedonkulku ja joustava yhteistyö ovat avaimet tällaisten tilanteiden välttämiseen. Olemme oppineet aikaisemmista kerroista. Luotan siihen, että olemme tehneet hyvät ennakkojärjestelyt ja tulemme selviämään hyvin syksyn kokeista, Riekkinen sanoo.
 Opinto-ohjaaja Pia Riekkinen luottaa siihen, että syksyn ylioppilaskirjoitukset sujuvat hyvin ennakkojärjestelyjen ansiosta. Kati Rantala
 Lukio torjuu koronatartuntoja kirjoituksissa muun muassa porrastetuilla sisääntuloajoilla, jotta pukutiloihin ei synny tungosta. Kokelaiden pitää myös käyttää kasvomaskeja kirjoitusten aikana.
 Lukiosta löytyy karanteenitila, johon mahdollisesti altistuneet abiturientit pääsevät kirjoittamaan, jos he saavat tarjolla olevasta pikatestistä negatiivisen tuloksen. Viime keväänä karanteenitila ja pikatestitkään eivät auttaneet, koska tieto altistumisista tuli myöhään ruotsin koetta edeltävänä iltana.
 Avoimen yliopiston opintoja ja töitä
 Elisa Sairanen käy nyt psykologian perusopintoja avoimessa yliopistossa. Keväällä hän alkaa lukea alan pääsykokeisiin.
 Niistä hänellä on jo kokemusta.
 Sairanen osallistui keväällä psykologian pääsykokeisiin, vaikka tiesi, että ei voisi päästä opiskelemaan. Hän halusi tutustua koketilanteeseen.
 – Luulen, että menen ensi keväänä pääsykokeisiin vähän rauhallisemmalla mielellä, koska olen käynyt sen jo kerran.
 Siiri Kirmasen välivuosi vierähtää ainakin marraskuun loppuun asti töissä. Sen jälkeen Kirmanen saattaa jatkaa töissä, opiskella avoimessa yliopistossa tai tehdä jotain ihan muuta.
 – Olen halunnut pitää kaikki vaihtoehdot avoinna.
 Korona jännittää enemmän kuin ylioppilaskoe
 Nyt Sairasta ja Kirmasta jännittää.
 Se ei johdu niinkään tulevasta ruotsin kokeesta. Takana on jo monta ylioppilaskoetilannetta.
 Jännitys johtuu korona-ajasta.
 – Mitä jos käykin jotain, vaikka itse sairastuisi koronaan, eikä pääsisi taaskaan kirjoittamaan, Sairanen pohtii.
 – Se on suurempi stressin aihe kuin itse ruotsin kirjoitus, Kirmanen sanoo.

Korona stressaa enemmän kuin ruotsin kirjoitus – "Entä jos sairastun", pohtii Elisa Sairanen, jonka ylioppilasjuhlat siirtyivät jo kerran


Summary: Ehrnroothien sijoitusyhtiö ostaa Rettigien omistaman Purmo Groupin. Yhtiö on Helsingin pörssin suurimpia listauksia vuosiin.  Globaalisti toimiva Purmo tekee lämmitys- ja viilennysjärjestelmiä muun muassa hotelleihin.

Kesällä perustettu  uudenlainen, niin sanottu SPAC-sijoitusyhtiö on saanut tulosta aikaan odotettua nopeammin – jopa niin nopeasti, että sen voi sanoa olevan kappale suomalaista teollisuushistoriaa.
 SPAC eli special purpose acquisition company on pörssiyhtiö, jonka ainoa tehtävä on ostaa jokin toinen kasvukykyinen yritys ja listata se pörssiin. SPAC-yhtiöön rahansa laittavat sijoittajat tekevät sen siis tietämättä mitä tarkkaan ottaen saavat.
 Ehrnroothien suvun spac-yhtiö, Virala Acquisition Companyn (VAC) onnistui keräämään 107 miljoonaa euroa yhteensä 3 100 sijoittajalta. Tavoitteeksi kerrottiin etukäteen, että ostettava yhtiö pyritään löytämään kolmen vuoden kuluessa, muuten yhtiö purettaisiin ja sijoittajille palautettaisiin heidän rahojaan.
 Nyt valmista saatiin kuitenkin huomattavasti nopeammin, muutamassa kuukaudessa.
 VAC:n  Alexander Ehrnrooth  hehkuttaayrityskaupan merkittävyyttä.
 – Ilman tätä kauppaa Purmo olisi mahdollisesti päätynyt ulkomaiseen pörssiin, pääomasijoittajalle tai sitten ei olisi tapahtunut mitään. Tämä on osoitus siitä, että Suomessa saadaan aikaan merkittäviä asioita, kun puhalletaan yhteen hiileen.
 – Nyt Helsingin pörssiin tulee yhtiö, jolla on vahva omistajapohja ja erinomaiset kasvumahdollisuudet, Ehrnrooth sanoo Ylelle.
 Suomi ehti Ruotsin edelle
 Pohjoismaiden ensimmäinen spac-yhtiö on perustettu Ruotsissa, mutta se ei ole vielä julkistanut ostokohdetta. Niinpä Purmosta tulee Pohjoismaiden ensimmäinen päätökseen saatu spac-hanke.
 – Toivottovasti tämä pioneerihanke auttaa Suomen pääomamarkkinoita kehittymään.
 Purmo Group on 1950-luvulla perustettu ja 1970-luvulta Rettigien omistama yhtiö, joka valmistaa lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiä muun muassa asuntoihin ja julkisiin tiloihin. Purmo toimii 19 maassa ja työllistää 3300 ihmistä.
 Sen liikevaihto oli viime vuonna 670 miljoonaa euroa, joten sen listautuminen on yksi suurimpia Helsingin pörssin listautumisia viime vuosina.
 VAC tutki yli 60 mahdollista ostettavaa yritystä. Kolme niistä päätyi analysoitavaksi perusteellisemmin ja lopulta Purmo Groupin kanssa sovittiin kaupasta, jossa VAC ja Purmo yhdistyvät.
 Uuden yhtiön nimeksi tulee Purmo Group ja VAC:n omistajat saavat siitä vajaan 27 prosentin omistusosuuden. Enemmistöomistus jää Purmon nykyisille omistajille.
 VAC:n osakekurssi oli puolilta päivän 25 prosentin nousussa.
 Lue lisää:
 Pörssin uusimman yhtiön ainoa tavoite on ostaa yritys – Ehrnroothien spac-yhtiö on listautumisten ennätysvuoden uusin tulokas
 8.9. klo 13.49 Kuvateksti korjattu

Suomi ehti Ruotsin edelle: Pohjoismaiden ensimmäinen spac-kauppa tuo Helsingin pörssiin yhtiön, joka muuten "olisi ehkä päätynyt ulkomaille"