Summary: Ukrainan tilanne vaatii, että suurvaltajohtajien on heti yritettävä purkaa jännitystä. Ukrainan rajalla sodanuhka on ilmeinen.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja hänen venäläinen virkaveljensä  Vladimir Putin  käyvät tänään puhelinneuvottelun.
 Kyseessä on presidenttien ensimmäinen neuvottelu sen jälkeen, kun miehet keskustelivat puhelimitse heinäkuussa. Lisäksi he tapasivat Geneven huippukokouksessa viime kesäkuussa.
 Videoneuvottelun on määrä alkaa noin kello 17 Suomen aikaa.
 Suurvaltajohtajien keskustelunaiheita olisi loputtomasti. Asiantuntijat ovat poimineet todennäköisimmät.
 1. Ukrainan kriisi
 Ukrainan tilanne on tämän hetken polttavin suurvaltakriisi. Venäjä valtasi Ukrainalta Krimin niemimaan ja alkoi tukea Itä-Ukrainan separatisteja vuonna 2014, minkä seurauksena Ukraina on ollut käytännössä jakautuneena.
 Yhdysvallat ja EU asettivat tuolloin Venäjälle pakotteita, joihin Venäjä vastasi omilla pakotteillaan. Yhdysvaltain ja Venäjän suhteet ovat noista ajoista lähtien olleet surkeat.
 Nyt Venäjän pelätään aloittavan uuden hyökkäyksen Ukrainaan. Rajalle on koottu lähes 100 000 sotilaan joukko. Tiedustelutiedot ennakoivat, että hyökkäys voisi alkaa tammikuussa.
 Lue lisää:
 Asiantuntija: Venäjän välitön hyökkäys Ukrainaan ei ole näköpiirissä, mutta tilanne on silti "vakavasti huolestuttava"
 Biden kävi ennen puheluaan Putinin kanssa pikaisen neuvottelukierroksen tärkeimpien länsijohtajien kanssa. Yhteinen sanoma on, että jos Venäjä toteuttaa hyökkäyksen, siihen kohdistetaan ankaria taloudellisia pakotteita. Ukrainaa aiotaan myös tukea, mutta toistaiseksi länsimaat eivät ole sanoneet täsmällisesti, onko myös sotilaallista tukea luvassa.
 Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi tapaa etulinjalla taistelevia sotilaita 6. joulukuuta 2021. Ukrainan presidentin lehdistöpalvelu / AFP
 Talouspakotteet kohdistuisivat todennäköisesti Putinin lähipiiriin, Venäjän pankkeihin ja energiasektoriin. Venäjältä mahdollisesti estettäisiin ruplien vaihtaminen muihin valuuttoihin.  Uutiskanava CNN väläyttää  rajuinta vaihtoehtoa. Siinä Venäjä suljettaisiin pankkien käyttämästä SWIFT-maksujärjestelmästä. Tämä estäisi lähes koko Venäjän ulkomaankaupan.
 2. Venäjän vaatimukset
 Venäjän suurin pelko on, että sotilasliitto Nato laajenisi lisää sen rajoille.
 Putin on julkisesti ilmoittanut Venäjän vaativan laillisesti päteviä takeita sille, ettei Ukraina liity Natoon.
 Nato-maat ovat todenneet, että vain Natolla itsellään on valtuudet päättää, mikä maa siihen liittyy. Maat ovat tyrmänneet Venäjän halun määritellä itselleen etupiirin, jonka sisällä sillä olisi valta sanella maiden turvallisuuspoliittisista ratkaisuista.
 Lue lisää:
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa
 Venäjä on myös torjunut pelkoja, että se olisi hyökkäämässä Ukrainaan. Venäjän mukaan ase voi liikutella joukkojaan rajojensa sisällä niin kuin itse haluaa.
 Venäjän maajoukkoja varusteita lähellä Jelnyaa Venäjällä 9. marraskuuta 2021.  Maxar Technologies / AFP
 Putin nostanee esiin mahdollisuuden järjestää uusi Venäjän ja Yhdysvaltain johtajien huippukokous.
 3. Iranin ydinaseet
 Iranin ydinaseuhka on todennäköinen puheenaihe. Iran solmi vuonna 2015 sopimuksen, jolla valvottaisiin sen väitettyjä aikomuksia kehittää ydinase.
 Bidenin edeltäjä  Donald Trump  piti sopimusta epäonnistuneena ja irrotti maansa siitä. Tämän jälkeen Iranin on pelätty kiihdyttäneen ydinaseiden kehittelyä.
 Venäjä on Iranin liittolainen ja edelleen ydinasesopimuksen sopimuskumppani. Biden yrittänee saada Venäjän painostamaan Irania noudattamaan sopimusta.
 4. Kyberturvallisuus
 Biden nostanee esiin Venäjän jatkuvat kyberiskut Yhdysvaltoihin. Venäjään kytkeytyneiden tahojen on todettu vaikuttaneen jo edellisiin presidentinvaaleihin.
 Lue lisää:
 Joe Biden kutsuu Vladimir Putinia tappajaksi ja uhkaa seurauksilla Venäjän vaalihäirinnän takia
 Vuosi sitten tapahtui suuri SolarWinds-nimellä tunnettu kyberisku, jonka taustalla oli turvallisuusyhtiö Mandiantin mukaan Venäjän ulkomaantiedustelu SVR.
 Lue lisää:
 Venäläiset hakkerit murtautuivat Yhdysvaltojen valtiollisiin järjestelmiin mittavassa operaatiossa – CIA:n entinen johtaja: “Ehkä vahingollisin isku koko Yhdysvaltain kyberhistoriassa”
 Jo kesäkuun tapaamisessa Biden painosti Putinia laittamaan kyberiskut kuriin, mutta asiassa ei tiettävästi ole tapahtunut edistystä.
 5. Yhdysvaltalaiset vangit
 Yhdysvalloissa on paljon julkisuutta saanut kahden yhdysvaltalaisen merijalkaväen sotilaan,  Paul Whelanin  ja  Trevor Reedin  vangitseminen Venäjällä. Vangitsemispäätöstä pidetään laittomana.
 Biden yrittänee saada miehet vapautettua.
 6. Ihmisoikeudet ja ilmasto
 Bidenin hallinnon asialistalla ihmisoikeudet ja ilmasto ovat korkealla. Hän tuskin voi jättää näitä asioita kokonaan huomioimatta.
 Venäjä on vähitellen alkanut hyväksyä ajatuksen ilmastonmuutoksen hillinnän tärkeydestä. Se oli mukana hyväksymässä Edinburghinilmastosopimusta, joskin vesitetyssä muodossa. Venäjälle fossiilinen energiantuotanto on edelleen ratkaisevan tärkeä, mutta Biden saattaisi tehdä ehdotuksia, joilla edistettäisiin päästötöntä energiaa.
 Ihmisoikeuskysymyksistä Biden saattaa nostaa esiin Venäjän opposition heikentämisen sekä oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  vankilatuomion.
 Katso lisää Ukrainan tilanteesta

 Voit keskustella tästä aiheesta 8.12. klo 23 saakka.

Biden ja Putin käyvät tänään puhelinkeskustelun – Ukraina ja viisi muuta todennäköistä puheenaihetta


Summary: Luottamuspulan taustalla on sairaala Novan rakennuskustannusten nousu sekä potilastietojärjestelmä Asterin hankinnan kaatuminen.

Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus esittää sairaanhoitopiirin johtajan  Juha Kinnusen  irtisanomista.
 Sairaanhoitopiirin hallitus esittää perjantaina kokoontuvalle valtuustolle, että se asettaisi tilapäisen valiokunnan valmistelemaan Kinnusen irtisanomista tai siirtämistä muihin tehtäviin.
 Syynä on sairaanhoitopiirin johtajaan kohdistuva epäluottamus, kertoo hallituksen puheenjohtaja  Tony Melville .
 – Erinäiset tahot, kunnanjohtajat ja jotkut valtuutetut, ovat viitanneet siihen jo pitemmän aikaa. Hallituksen käsitys on, että sairaanhoitopiirin johtajan luottamus on mennyt ja erottamisprosessi on pakko käynnistää.
 Luottamuspulan syntyyn ovat Melvillen mukaan vaikuttaneet sairaala Novan rakennuskustannusten ylittyminen sekä potilastietojärjestelmä Asterin hankinnan kaatuminen.
 Eroilmoitusluonnos on jo valmiina
 Kinnusella on voimassa oleva johtajasopimus, joka tarkoittaa, että irtisanoutuessaan hänellä on oikeus 12 kuukauden palkkaa vastaavaan erokorvaukseen. Kinnunen kertoo jättävänsä eroanomuksensa perjantaina, mikäli sairaanhoitopiirin valtuusto toteaa kokouksessaan epäluottamuksen.
 Kinnunen myöntää, ettei hallituksen ratkaisu tullut yllätyksenä.
 – Tietenkin tässä täytyy mennä pykälien mukaan, mutta kyllä se nyt tämän päivän esityksen perusteella aika selkeää on. Jotain aika erikoista pitäisi tapahtua, että valtuusto johonkin toiseen lopputulemaan päätyisi.
 Kinnunen haluaa vielä jatkossakin tehdä töitä sairaanhoidon ympärillä, mutta ei osaa sanoa missä muodossa. Hän ei kuitenkaan usko voivansa työskennellä enää sairaanhoitopiirissä. Hän vihjaa myös mahdollisista kirjallisista töistä.
 – Olen taustaltani terveyshallintotieteen professori. Tässä olen saanut kokemusta siitä, mitä se suolakaivos tarkoittaa. Nyt on ainakin aineistoa sille, että voisin yrittää jäsentää, mikä tämä ilmiö oikein on.
 Tilapäinen valiokunta vaikuttaa hyvinvointialueen valmisteluihin
 KSSHP:n johtaja Juha Kinnunen on vuosilomalla vuoden 2021 loppuun saakka. Sijaisena toimii KSSHP:n johtajaylilääkäri  Juha Paloneva .
 Jos sairaanhoitopiirin valtuusto päättää asettaa tilapäisen valiokunnan Kinnusen tilalle, on sillä vaikutusta tulevan hyvinvointialueen valmisteluun.
 – Kinnunen valmistelee omalta osaltaan hyvinvointialuetta, mutta olen ymmärtänyt, että prosessi olisi ohi helmikuun lopussa joka tapauksessa. Totta kai seurannaisefektit ovat melkoisia, hallituksen puheenjohtaja Tony Melville sanoo.
 Kinnusen mukaan irtisanomisen taustalla on myös poliittisia vaikutteita. Pöytää halutaan hänen mukaansa puhdistaa vanhoista päättäjistä ja tuoda tilalle uusia toimijoita sekä näkemyksiä hyvinvointialueisiin siirtymisestä.
 – Kyllä tässä pystyy aistimaan sen, että asetelmia haetaan hyvinvointialueille ja aluevaaleihin.
 Epäluottamuksen taustalla useita kohuja
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtoon on viime aikoina kohdistunut paljon kritiikkiä ja epäluottamusta. Satojen miljoonien eurojen potilastietojärjestelmä Asterin kustannusten nousu on kiristänyt kuntien ja sairaanhoitopiirin välejä.
 Aster-hankkeen kaatuminen  Keski-Suomessa kaatoi yhteisen hankkeen myös Pohjois-Karjalan Siun soten, Vaasan sairaanhoitopiirin sekä Etelä-Savon sote-kuntayhtymä Essoten osalta.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin konsulttioyhtiö Ernst & Youngilla teettämä selvitys paljasti vakavia puutteita hankkeen valvonnassa ja raportoinnissa.
 Selvityksen mukaan Asterin hankinnassa on ollut epäselvyyksiä muun muassa riskien- ja kokonaiskuvan hallinnassa sekä hankkeen taloudessa.
 Jo kaksi vuotta sitten kymmenet lääkärit kertoivat harkitsevansa työpaikan vaihtoa sairaanhoitopiirin  johtajakriisin kärjistyttyä . Ylilääkäreiden mielestä johto ei arvostanut heidän näkemystä potilastyöstä eikä ymmärtänyt käytännön työtä.
 Kuntien luottamus sairaanhoitopiirin johtoon alkoi horjua, kun Jyväskylään pystytetyn Keski-Suomen uuden Nova-sairaalan hinnan  kokonaiskustannukset paisuivat  yli 50 miljoonalla eurolla.
 Lue myös:
 Konsulttiyhtiön selvitys potilastietojärjestelmä Asterin hankinnasta: riskienhallinta puutteellista, kokonaiskuvan hallinnassa ja taloudessa epäselvyyksiä
 Mikä epäonnistui satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinnassa? Aiotko erota? Kysyimme Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajalta kuusi tiukkaa kysymystä

Keski-Suomen sairaanhoitopiirin luottamus johtaja Juha Kinnuseen loppui – "Erottamisprosessi on pakko käynnistää", sanoo hallituksen puheenjohtaja


Summary: Vuonna 1994 kadonneen miehen murhan oikeudenkäynti alkoi tänään tiistaina Turussa. Syyttäjä esitteli palapelimaisen näytön, joka koostuu muun muassa teletunnistetiedoista ja syytetyn tekemisiin liittyvistä pienistä ristiriidoista ja epätavallisesta käytöksestä.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on aloittanut harvinaisen murhajutun käsittelyn. 68-vuotiasta miestä syytetään edelleen kateissa olevan lakimiehen  Ilpo Härmäläisen  murhasta.
 Murhasta syytetty entinen mainostoimistoyrittäjä saapui tiistaina oikeussaliin pipo päässään ja maski kasvoillaan. Hän peitteli kasvojaan, kunnes media lopetti kuvaamisen.
 Tiistaina ensimmäisessä käsittelyssä käytiin läpi muun muassa syyttäjän ja omaisten vaatimukset sekä puolustuksen vastaus. Lisäksi läpi käytiin kirjallista todistelua, kuten teletietoja. Salissa oli paikalla muun muassa Ilpo Härmäläisen nyt jo aikuinen poika, joka oli isänsä katoamisen aikaan vauva.
 Syyttäjä uskoo, että murha tapahtui pian sen jälkeen, kun Härmäläinen nähtiin viimeisen kerran 3. elokuuta 1994 noin kello 12.15 kotirappunsa Eerikinkatu 20 B:n edustalla Turussa.
 Syyttäjän mukaan nyt murhasta syytettynä oleva mainosmies otti Härmäläisen auton kyytiin ja ajoi muutaman kilometrin päähän venerantaan, jossa surmasi Härmäläisen purjeveneessä.
 Puolustus kiistää syytteen. Puolustuksen mukaan vastaajalla ei ole ollut motiivia surmata Härmäläistä.
 Härmäläisen pojan asianajaja  Hanna-Maria Seppä  sanoo, etteivät omaiset usko Härmäläisen kadonneen omasta tahdostaan. Omaiset yhtyvät syyttäjän rangaistusvaatimukseen.
 Rauhallisesti käyttäytynyt vastaaja pyöritteli päätään kuunnellessaan aluesyyttäjä  Niina Merivirran  näkemystä tapahtumainkulusta.
 Syyttäjän näyttö perustuu useisiin päätelmiin esimerkiksi teletiedoista ja vastaajan käytöksestä. Syyttäjä katsoo, että hänen rakentamansa palapelimainen näyttö riittää todistamaan, ettei Härmäläistä ole voinut surmata kukaan muu kuin mainosmies.
 Oikeustieteen kandidaatti Ilpo Härmäläinen oli kadotessaan 33-vuotias. Poliisi
 Syyttäjä: Mainosmies punoi murhasuunnitelman
 Poliisi on uskonut Ilpo Härmäläisen katoamisen linkittyvän laskutuspetokseen, josta nyt murhasta vastaajana oleva mainosmies  tuomittiin  vuonna 1996.
 Vastaaja on halunnut pelastaa taloudellisissa vaikeuksissa olleen mainostoimistonsa hankkimalla Saksasta valuuttalainaa, jonka vakuudeksi on tarvittu käteistä. Tätä varten on tarvittu factoring-sopimus, jolla laskusaatavat voi muuttaa rahaksi.
 Vastaaja on solminut rahoitusyhtiön kanssa keväällä 1994 kaksi factoring-sopimusta laskusaatavien rahoittamisesta.
 Vastaaja on tuonut asiakkaaksi Ilpo Härmäläisen, jonka edustaman konsulttiyrityksen nimissä on valmisteltu kolme rahoitusyhtiölle laskutettavaksi mennyttä tekaistua laskua. Laskut oli tehty yhteensä 790 000 markan summille, joista rahoitusyhtiö on maksanut mainosmiehen yritykselle 60 prosenttia summasta. Vastaaja on nostanut rahoitusyhtiöltä 474 000 markkaa.
 Syyttäjän mukaan Ilpo Härmäläinen on suostunut edellä mainittuun järjestelyyn 10 000 markan palkkiota vastaan, jonka vastaaja on tälle maksanut.
 Härmäläinen ei ole kuitenkaan maksanut tekaistuja laskuja eikä syyttäjän mukaan hänen ole pitänyt niitä alkuperäisen suunnitelman perusteella maksaakaan. Laskut on pitänyt maksaa vastaajan suunnittelemalla valuuttalainalla, joka ei kuitenkaan ole toteutunut.
 Vastaaja on heinäkuussa 1994 saanut rahoitusyhtiöltä tiedon, ettei Härmäläinen ole maksanut laskuja. Syyttäjän mukaan vastaaja on painostanut Härmäläistä maksamaan erääntyneet laskut rahoitusyhtiölle, mutta Härmäläinen ei ole tähän suostunut.
 Syyttäjä uskoo, että tajutessaan joutuneensa erehdytetyksi Härmäläinen on aikonut mennä ilmoittamaan asiasta poliisille. Tämän estääkseen ja pelastaakseen yrityksensä ajautumasta konkurssiin vastaaja on syyttäjän näkemyksen mukaan tehnyt suunnitelman Härmäläisen surmaamiseksi.
 Syyttäjä: Murha tehtiin Satavan venerannassa
 Syyttäjän mukaan vastaaja on 1. elokuuta 1994 kesälomalta palattuaan varannut Härmäläisen katoamispäivän aamulle lainaneuvotteluajan pankkiin kiinteistön tai asunto-osakkeen ostamista varten. Tällä on syyttäjän näkemyksen mukaan haluttu varmistaa tulevaa alibia.
 Pankinjohtaja oli ihmetellyt, miksi vastaaja tuli pyytämään lainaa, kun hän ei esittänyt mitään konkreettista suunnitelmaa sitä varten.
 Vastaaja on soittanut 2. elokuuta 1994 Härmäläiselle ja he ovat tavanneet toisensa.
 Teletiedoista selviää, että vastaaja on jälleen katoamispäivänä 3. elokuuta soittanut Härmäläiselle kello 9.29 ja rahoitusyhtiöön kello 9.33. Vastaajalla on ollut kello 10 aiemmin sopimansa lainaneuvottelu Suomen Yhdyspankissa.
 Syyttäjän mukaan vastaaja on katoamispäivänä tavannut Härmäläisen noin kello 11.40:n aikaan mainostoimistonsa kanssa samassa rakennuksessa sijaitsevassa kahvila Fontanassa Turun keskustassa. Härmäläinen on tapaamisen jälkeen palannut kotiinsa Eerikinkadulle.
 Murhasta syytetyn miehen mainostoimisto sijaitsi 1990-luvun puolivälissä tässä rakennuksessa Turun keskustassa. Johanna Manu/Yle
 Vastaaja on soittanut uudestaan Härmäläiselle kello 12.15. Syyttäjän mukaan hän on houkutellut Härmäläisen mukaansa katsomaan jotain olemassa olevaa tai keksittyä asuntoa. Härmäläinen on lähtenyt mainosmiehen puhelun jälkeen kotoaan tapaamaan vastaajaa. Syyttäjän mukaan Härmäläinen on mennyt Eerikinkadulla tämän käytössä olleen ajoneuvon kyytiin.
 Vastaajan auto oli lainassa hänen sukulaisillaan, mutta syyttäjän mukaan vastaajalla oli käytössä vanhempiensa Nissan Sunny.
 Syytteen mukaan vastaaja ja Härmäläinen ovat menneet Satavan venerantaan, jossa vastaajalla on ollut venepaikka ja omistamansa purjevene. Paikka sijaitsee Turussa Hirvensalon ja Kakskerran alueella.
 Syyttäjän mukaan vastaaja on saanut houkuteltua Härmäläisen purjeveneeseensä ja tahallaan surmannut tämän ennalta suunnittelemallaan tavalla. Syyttäjä uskoo, että vastaajana oleva mainosmies on teon jälkeen kätkenyt Härmäläisen ruumiin. Vainaja on edelleen kateissa.
 Katoamishetkestä lähtien mainosmiehen puhelutiedoissa on kahden tunnin tauko. Hän oli soittanut taksinumeroon kello 14.10, jonka jälkeen syyttäjän mielestä oli lähtenyt taksilla Raisioon. Mainosmiehen puhelin on paikannettu kello 13.44 Naantalin Viljavaraston tukiasemaan.
 Telian arvion mukaan Satavan alueen puhelinliikenne on vuonna 1994 linkittynyt Naantalin Viljavaraston gsm-tukiasemaan.
 Motiivina tekoon on syyttäjän mielestä ollut estää Ilpo Härmäläistä ilmoittamasta laskutuspetoksesta poliisille ja näin ollen välttää törkeän petoksen ilmitulo ja mainostoimistonsa ajautuminen konkurssiin.
 Syyttäjä katsoo, että surmaaminen on tapahtunut vakaasta harkinnasta ja omanvoitonpyynnöstä. Surmaamista on syyttäjän mukaan kokonaisuutena pidettävä erityisen törkeänä.
 Ilpo Härmäläinen nähtiin viimeksi elossa 3. elokuuta 1994 tällä paikalla, kotitalonsa Eerikinkatu 20 B:n edustalla. Hän nousi todennäköisesti autoon. Jesse Mäntysalo / Yle
 Raivostui työntekijöilleen tappopuheista
 Syyttäjän mukaan vastaaja oli puolitapäivin eli Härmäläisen katoamisaikaan passittanut kaikki kolme mainostoimistonsa työntekijää lounaalle ja maksanut sen. Työntekijöiden mukaan tämä oli täysin poikkeuksellista.
 Syyttäjä uskoo tämän osoittavan, ettei mainosmies ole halunnut työntekijöidensä tietävän, ettei ole ollut Härmäläisen katoamisen aikaan työpaikallaan.
 Myöhemmin mainosmies on syyttäjän mukaan väärentänyt lounaskuitin näyttämään siltä, että lounaalla olisivatkin käyneet erään toisen yrityksen työntekijät.
 Haastehakemuksesta selviää, että Ilpo Härmäläisen vaimo yritti katoamisen jälkeen aktiivisesti ottaa yhteyttä vastaajaan, mutta ei saanut tätä kiinni koko päivänä. Härmäläisen vaimo jätti myös soittopyynnön mainostoimistoon, jonka työntekijät välittivät tiedon tavoittelusta ja Härmäläisen katoamisesta mainosmiehelle.
 Työntekijät vitsailivat vastaajalle, onko tämä tappanut Härmäläisen. Syyttäjän mukaan työntekijät kertoivat mainosmiehen raivostuneen tästä silmittömästi.
 Seuraavana päivänä 4. elokuuta vaimo teki katoamisilmoituksen Ilpo Härmäläisestä.
 Puolustus: Ei motiivia eikä varmuutta henkirikoksesta
 Murhasta syytettynä oleva mainosmies kiistää syyllistyneensä Härmäläisen surmaamiseen. Vastaaja on asunut tapauksen aikaan Naantalissa.
 Puolustuksen näkemys vastaajan soittamista puheluista ja muusta tapahtumainkulusta on täysin erilainen kuin syyttäjällä.
 Puolustuksen mukaan mies ei ole painostanut Härmäläistä maksamaan kolmea satojen tuhansien markkojen laskua eikä hän ole tavannut uhria tämän katoamispäivänä.
 Puolustus sanoo, että vastaaja on lähtenyt työpaikaltaan mainostoimistosta kello 13 aikaan Raisioon erään tutun miehen luo. Mainostoimiston työntekijät ovat tällöin olleet lounaalla poissa toimistolta. Puolustuksen mukaan vastaaja on ollut poissa toimistoltaan noin tunnin ajan.
 Hänen puhelimensa on paikannettu kello 13.44 Naantalin Viljavaraston tukiasemaan. Puolustuksen mukaan puhelin on voinut linkittyä tukiasemaan silloin, kun vastaaja on ollut matkalla Turusta Raisioon.
 Puolustus sanoo, ettei vastaajalla ole ollut mitään motiivia surmata Härmäläistä. Vastaaja on olettanut, että maksut rahoitusyhtiölle tulevat kyllä hoidetuksi. Puolustus myös katsoo, ettei teolle ole voinut jäädä riittävästi aikaa.
 Puolustuksen mukaan vastaaja ja uhri ovat olleet puhelimitse yhteydessä sinä päivänä, mutta asia on todennäköisesti liittynyt maksamattomiin laskuihin. Mainosmies on puolustuksen mukaan ollut kyseisenä päivänä lainaneuvottelussa, mutta ei siksi, että olisi halunnut vahvistaa alibiaan. Vastaaja ei ollut aluksi esitutkinnassa muistanut kyseistä lainaneuvottelua.
 Puolustusasianajaja  Heikki Uotila  vetosi istunnossa todistajankertomusten epäluotettavuuteen. Hän viittasi väitöstutkimukseen, jonka mukaan muistikuvien ja todistajien kertomusten yksityiskohdat voivat 27 vuodessa muuttua merkittävästi, mikä vaikuttaa niiden luotettavuuden arviointiin.
 Puolustus muistutti myös, ettei ole vainajaa eikä teknistä näyttöä, joka tukisi väitettyä henkirikoksesta. Näin ollen puolustuksen mukaan ei ole saatu riittävää varmuutta siitä, onko Härmäläinen joutunut henkirikoksen uhriksi.
 Lisäksi vastaajan tiedossa ei puolustuksen mukaan ole ollut, että Härmäläinen olisi ollut aikeissa kertoa laskutuskuviosta poliisille.
 Jutun käsittely jatkuu käräjäoikeudessa ensi viikon maanantaina 13. joulukuuta. Käsittelylle on kaikkiaan varattu viisi päivää.
 Lisää aiheesta:
 Liikekumppania epäillään jo yli 27 vuotta kateissa olleen Ilpo Härmäläisen murhasta – harvinainen tutkinta on valmis, vainajaa etsitään Turun Airistolta
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin
 Syyttäjä yrittää todistaa "mainosmiehen" syylliseksi 27 vuotta vanhaan murhaan, jonka uhri on kateissa – harvinainen oikeudenkäynti alkaa Turussa

Syyttäjä: Mainosmies punoi murhajuonen ja surmasi Ilpo Härmäläisen purjeveneessä pian viimeisen havainnon jälkeen – puolustus kiistää 27 vuotta vanhan teon


Summary: Poliisi löysi ampumisesta ja puukon iskuista haavoittuneen uhrin leikkipuistosta Helsingin Kurkimäessä. Hän oli ollut kävelyllä, kun kaksi miestä oli käynyt hänen kimppuunsa.

Helsingin poliisi epäilee kahta miestä noin 20-vuotiaan miehen murhan yrityksestä. Poliisi epäilee 24-vuotiaan ja 25-vuotiaan miehen käyneen uhrin kimppuun Itä-Helsingissä 5. lokakuuta. Uhria kohti ammuttiin useita laukauksia ja häntä lyötiin teräaseella.
 Hätäkeskukseen tehtiin useita ilmoituksia epäilyttävistä tapahtumista Kurkimäessä Karpalokujan ja Karpalopolun tienoilla iltapäivällä noin kello 12.30. Alueella oli muun muassa kuultu laukauksen ääniä.
 Paikalle kutsuttiin useita poliisipartioita. Uhri löytyi leikkipuistosta kehossaan ampumahaava ja useita muita vammoja.
 Poliisi sai tapauksen esitutkinnassa selville, että uhri oli kävelemässä Kurkimäen alueella, kun kaksi miestä kävi hänen kimppuunsa. Yksi miestä kohti ammutuista laukauksista osui häneen. Vaara-alueella oli ainakin yksi sivullinen henkilö.
 Ampumisen uhri toimitettiin sairaalan saamaan hoitoa. Hän sai tilanteessa hengenvaaralliset vammat.
 Poliisin valmiiksi saaman esitutkinnan mukaan epäillyt tunkeutuivat kahden sivullisen henkilön kotiin noin puoli tuntia ennen ampumista. Miesten epäillään uhanneen toista asukasta aseella. Heidän epäillään etsineen ampumisen uhria asunnosta.
 – Uhrin etsintää oli tehostettu uhkaamalla sivullisia henkilöitä aseella, sanoo tapauksen tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Jari Koski  poliisin  tiedotteessa.
 Epäiltyjen hallusta löytyi pistooli
 Poliisi otti murhan yrityksen jälkeen nopeasti kiinni 14 henkilöä, joiden epäiltiin liittyvän tapahtumiin. Pian selvisi, että heillä ei ollut tekemistä epäillyn murhan yrityksen kanssa.
 Kiinniotetuilta takavarikoitiin kiinniottojen yhteydessä veitsi, luotiliivit, kommandopipoja, marihuanaa ja ekstaasitabletteja. He oleskelivat tapahtumapaikan läheisyydessä omien sanojensa mukaan sattumalta. Takavarikoidut esineet löytyivät henkilöiden yltä tai heidän autoistaan.
 – Jos tällaisella varustuksella ollaan heti tapahtumien jälkeen ampumispaikan läheisyydessä, herää kysymys, onko se ollut satunnaista, Koski sanoo.
 Myöhemmin poliisi otti kiinni epäillyt parikymppiset miehet, joita epäillään murhan yrityksestä. Heiltä takavarikoitiin 22 kaliiperin pistooli.
 Kosken mukaan kumpikaan epäillyistä ei asu vakituisesti Suomessa. Toinen oli tullut Suomeen Ruotsista ja toinen Iso-Britanniasta. He olivat oleskelleet tuttaviensa luona ennen epäiltyä murhan yritystä.
 Tapausta tutkittiin murhan yrityksen lisäksi törkeänä kotirauhan rikkomisena, ampuma-aserikoksena, vaaran aiheuttamisena ja laittomana uhkauksena.
 Uhri pahoinpideltiin aiemmin Kontulassa
 Juttukokonaisuuteen liittyy myös 30. syyskuuta 2021 tapahtunut pahoinpitely. Toisen murhan yrityksestä epäillyn miehen epäillään pahoinpidelleen asianomistajan Kontulan ostoskeskuksella. Häntä lyötiin muun muassa teleskooppipatukalla.
 Kuulusteluissa epäillyt olivat vaitonaisia epäillyn murhan yrityksen motiivista.
 – Teon motiivi liittyy varmaankin jollain tavalla tähän aiempaan yhteenottoon, mutta en lähde sitä arvailemaan, Koski toteaa.
 Koski ei ota kantaa siihen, liittyykö tapaus poliisin esiin nostamiin katujengeihin. Hänen mukaansa poliisin tutkintaan tulleista jutuista ilmenee, että uhkailua ja väkivaltaista toimintaa sisältävää ryhmäytymistä on pääkaupunkiseudulla tapahtumassa.
 – On vaikeaa määritellä, onko tässä tapauksessa katujengeistä kysymys. Tässä on selkeästi henkilöitä, joilla on puolet, Koski kertoo.
 Kokonaisuus siirtyy syyteharkintaan viimeistään keskiviikkona 8. joulukuuta.
 Lisää aiheesta:
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille
 Katujengiläiset suunnittelivat väkivaltaa Helsingin Kaivohuoneella – poliisi otti 10 kiinni, kaksi vangittu
 KRP:n rikosylikomisario jengirikollisuudesta Suomessa: “Kasvaa, kansainvälistyy ja kovenee”
 Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua

Noin 20-vuotiasta miestä ammuttiin Helsingissä keskellä päivää – poliisi epäilee kahta murhan yrityksestä


Summary: Eduskunta keskusteli hallituksen puolustusselonteosta, jossa linjataan politiikkaa tällä vuosikymmenellä. Selonteko sai eduskunnasta laajan tuen.

Puolustusvaliokunnan puheenjohtajan  Ilkka Kanervan  (kok.) mukaan tapahtumat Ukrainan ja Venäjän rajalla osoittavat valitettavan konkreettisesti, ettei voimankäyttö ole poissuljettu vaihtoehto. Sotilaallisen voiman käyttö ja sillä uhkaaminen näyttävät hänen mukaansa säilyvän keskeisenä Venäjän keinovalikoimassa.
 Venäjän ja Yhdysvaltain presidenttien tiistaille sovitulla keskustelulla on Kanervan mukaan ratkaisevan tärkeä merkitys kriisin liennyttämisessä. Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  keskustelevat etäyhteyksin.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Biden oli valmistautunut varoittamaan Putinia siitä, että Ukrainan häirinnällä olisi kipeät seuraukset Venäjän taloudelle. Putinin odotetaan puolestaan vaativan takeita siitä, ettei Nato ota Ukrainaa sotilasliiton jäseneksi.
 – Nyt tarvitaan johdonmukaista ja yhtenäistä toimintalinjaa kohtuudella niin Euroopan unionilta kuin Natoltakin, Kanerva sanoi eduskunnassa.
 Eduskunta keskusteli tiistaina hallituksen puolustusselonteosta, josta puolustusvaliokunta antoi yksimielisen mietintönsä. Suomen linjana on, että se pitää yllä liikkumatilaa ja voi tarvittaessa hakea sotilasliitto Naton jäseneksi.
 Voit katsoa vajaa neljä tuntia kestäneen keskustelun tästä:

 Selonteossa todetaan, että Venäjän tavoitteena on edelleen etupiirijakoon perustuva turvallisuusrakenne Euroopassa. Kanervan mukaan minkäänlaista etupiirijakoa on mahdotonta hyväksyä.
 Presidentti  Sauli Niinistö  linjasi viime viikolla tiukasti, että jäsenyydestä päättäminen on hakijamaan ja Naton jäsenmaiden välinen asia.
 Niinistö kommentoi asiaa STT:lle sen jälkeen kun Venäjän presidentti Putin oli vaatinut sotilasliitolta sitoumusta siitä, ettei se laajene kohti itää.
 Päätös hävittäjistä lähiaikoina
 Valtioneuvosto on päättämässä lähiaikoina Suomen seuraavan hävittäjän.
 Puolustusvaliokunnan jäsenen  Kimmo Kiljusen  (sd.) mukaan “kriittisen tärkeä kysymys” on, mitkä hävittäjäkandidaateista pystyvät kokonaan korvaamaan Hornetien suorituskyvyn.
 – Tämä tarjoaa pohjan arvioida eri kandidaattien mahdollisia eroja teollisen yhteistyön, huoltovarmuuden ja elinkaarikustannusten osalta. Olennaista on jatkossa kyetä säilyttämään puolustusbudjetin sisäinen tasapaino ilman pysyviä korotuspaineita, Kijunen sanoi.
 Viikonloppuna  Iltalehti kertoi  nimettömiin lähteisiin pohjaten, että Puolustusvoimien esitys Hornetien seuraajaksi on yhdysvaltalainen F-35, jonka valmistaja on Lockheed Martin.
 Muut ehdokkaat ovat Boeingin Super Hornet, Dassaultin Rafale, Eurofighter Typhoon ja Saabin Gripen. Valtioneuvoston on tarkoitus tehdä päätös vielä tämän vuoden aikana.
 Hävittäjävalinnalla Suomen arvioidaan vahvistavan puolustusyhteistyötään kyseiseen valmistajamaahan.
 Lue myös:
 Kaikkonen: Puolustusvoimien esitys hävittäjähankkeesta valmis – hallitus päättää ennen joulua
 Suomeen on tarjolla viisi hyvää hävittäjää – yksi niistä vie niin lähelle Natoa ja Yhdysvaltoja kuin on mahdollista

Kanerva: Minkäänlaista etupiiriajattelua mahdotonta hyväksyä Venäjältä – eduskunta keskusteli hallituksen puolustuspolitiikasta


Summary: Yhdysvallat ei lähetä Pekingin talviolympialaisiin korkean tason kisavieraita. Yhdysvallat sanoo vastustavansa boikotilla ihmisoikeusloukkauksia. Kiina vaatii USA:ta lopettamaan urheilun politisoimisen.

Kiina on arvostellut ankarasti Yhdysvaltain päätöstä Pekingin talviolympialaisten diplomaattisesta boikotista. Kiinan mukaan Yhdysvallat loukkaa urheilun poliittista puolueettomuutta ja uhkaa “päättäväisillä vastatoimilla”.
 Kiinan ulkoministeriön edustaja  Zhao Lijian  sanoi tiedotustilaisuudessa, että Yhdysvallat tulee maksamaan hintaa virheistään.
 – Yhdysvaltain pyrkimys häiritä Pekingin talviolympialaisia valheisiin ja huhuihin perustuvien ideologisten ennakkoluulojen takia vain tuo esiin sen synkät pyrkimykset, hän sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Yhdysvaltain hallinto ilmoitti eilen boikotoivansa Pekingin talviolympialaisia Kiinan ihmisoikeusrikkomusten takia. Yhdysvaltain urheilijat kilpailevat Pekingissä hallituksen täydellä tuella, mutta Yhdysvaltain diplomaatteja ja virallisia vieraita ei Pekingin kilpailuihin saavu.
 Valkoisen talon lehdistösihteeri  Jen Psaki  korosti erityisesti Kiinan läntisen Xinjiangin maakunnan uiguurivähemmistön kokemia ihmisoikeusloukkauksia. Yhdysvallat syyttää Kiinaa uiguurivähemmistön kansanmurhasta. Kiina kiistää syytökset.
 – Yhdysvaltain diplomaattinen ja virallinen edustus antaisi ymmärtää, että kaikki on normaalia Kiinan törkeistä ihmisoikeusloukkauksista ja Xinjiangissa tehdyistä julmuuksista huolimatta, emmekä yksinkertaisesti voi toimia näin, Psaki sanoo.
 Lumitykit töissä Kiinan Pekingin talviolympialaisten näyttämöllä Zhangjiakoussa. Kirsi Crowley / Yle
 Tennispelaajan kohtalo huolettaa
 Kongressin edustajat ja ihmisoikeusjärjestöt ovat vaatineet hallintoa boikotoimaan kisoja jo pitkään muun muassa uiguurien alistamisen ja Hongkongin demokratialiikkeen murskaamisen takia. Uusin kohu nousi äskettäin, kun tennistähti  Peng Shuai  katosi syytettyään Kiinan entistä varapääministeriä seksiin pakottamisesta.
 Kansainvälisen olympiakomitean edustajat keskustelivat videoyhteydellä Pengin kanssa, mutta tapaaminen ei lieventänyt maailmalla noussutta huolta huippu-urheilijan hyvinvoinnista. Naisten tenniksen ammattilaiskiertue WTA on perunut ottelunsa ja toimintansa Kiinassa Pengista tuntemansa huolen takia.
 Kiina varoitti, että diplomaattinen boikotti voi vahingoittaa Kiinan ja Yhdysvaltain välisiä suhteita ja yhteistyötä tärkeissä asioissa entisestään. Yhdysvaltain ja Kiinan johtajat keskustelivat vain muutama viikko sitten maiden välisten suurten jännitteiden lieventämisestä.
 Kiinan mukaan Yhdysvallat loukkaa päätöksellään olympialaisten henkeä. Zhao Lijianin mukaan Yhdysvaltain “juoni olympialaisten häiritsemiseksi on tuomittu epäonnistumaan”.
 Kiina on pyrkinyt laimentamaan kohua myös sanomalla, että koronaviruspandemian takia kisojen vieraslistaa rajoitetaan joka tapauksessa eikä Yhdysvaltojen edustajia olisi edes vielä kutsuttu seuraamaan olympialaisia.
 Zhangjiakoun rinteitä viritellään jo kisakuntoon. Kirsi Crowley / Yle
 Suomen suurlähettiläs: koronapandemia isoin epävarmuustekijä
 Australia ja Britannia ovat myös aiemmin uhanneet diplomaattisella boikotilla, mutta toistaiseksi mikään maa ei ole seurannut Yhdysvaltain esimerkkiä.
 Uusi-Seelanti on ilmoittanut, että se ei lähetä olympialaisiin arvovieraita. Syyksi se kuitenkin ilmoittaa lähinnä koronaviruspandemian ja matkustamiseen liittyvät hankaluudet.
 Viime viikolla Suomen suurlähetystö, olympialaisten kisapaikan Shougang-puiston ja sen kaupunginosan edustajat videoivat Pekingissä yhteiskonsertin maiden olympialaisyhteistyön kunniaksi.
 Suomen Pekingin-suurlähettiläs  Leena-Kaisa Mikkola  kommentoi boikottiuhkaa viime viikolla videon tekemisen yhteydessä. Hän sanoi Ylelle, että boikottikeskustelut ovat tiedossa, mutta Suomi ottaa ihmisoikeuskysymykset Kiinan kanssa avoimesti esille kahdenvälisillä ja kansainvälisillä foorumeilla.
 – Pidämme sitä ihan normaalina kanssakäymisenä ja tärkeänä osana dialogia Kiinan kanssa, hän sanoo.
 Mikkola kuvaa, että olympialaisissa on kyse vuorovaikutuksesta kansakuntien ja urheilijoiden välillä.
 Mikkolan mukaan suurin epävarmuustekijä kisojen järjestämiseen on koronaviruspandemian paheneva tilanne.
 – Katsotaan miten se vaikuttaa järjestelyihin, hän sanoo.
 Mitä mieltä olet USA:n päätöksestä boikotoida Pekingin talviolympialaisia? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Yhdysvallat asettaa Pekingin talviolympialaiset diplomaattiseen boikottiin
 Kadonneeksi pelätty Peng Shuai ilmaantui tennisotteluun Pekingissä – uudet videot tennistähdestä eivät hälvennä huolta hänen turvallisuudestaan
 Saksalainen ihmisoikeusjärjestö teki tutkintapyynnön uiguurien kohtelusta Kiinassa – syyttää Lidlin ja muiden yritysten hyötyneen pakkotyöstä
 Yle jäljitti tuttujen ketjujen yhteyksiä uiguurien sortoon Kiinassa – Reiman takki on kuvattu pakkotyöhön liitetyssä yrityksessä, Lidlin toppahousuja on tehty Xinjiangissa

“Yhdysvallat loukkaa olympialaisten henkeä” – Kiina tuomitsee USA:n päätöksen boikotoida Pekingin olympialaisia


Summary: Kotieläintiloilla parhaimmaksi suojaksi petohyökkäyksiä vastaan on havaittu suurpetoaita, mutta sen rinnalle kehitellään parhaillaan uusiakin keinoja. Osa niistä on osoittautunut jo alkumetreillä hyviksi.

SusiLIFE-hankkeen  aikana on ehditty jo kokeilla lampaiden GPS-pannoitusta sekä laidunten valvontaa riista- ja valvontakameroilla. Niiden avulla lampaiden mahdollisesti poikkeava liikehdintä on selvinnyt nopeasti. Tarkoitus on keksiä keinoja ennaltaehkäistä petovahinkoja kotieläintiloilla.
 Seuranta on tuonut mielenrauhaa tilallisille, kertoo hankesuunnittelija  Jaakko Alalantela  SusiLIFE-hankkeesta. Hyöty on ollut ilmeinen juuri maisemanhoitolaitumilla, jotka sijaitsevat kaukana tilasta, usein jopa kymmenien kilometrien päässä. Lampaat tekevät maisemanhoitotyötä hehtaarien kokoisilla hakamailla, joissa näkyvyys on huono.
 – Helpotusta tuo jo pelkästään tieto siitä, että heti aamulla näkee, missä lampaat ovat ja ovatko ne liikehtineet tavanomaisesti. Jos lampaat olisivat esimerkiksi aitauksen ulkopuolella, tilallinen tietäisi, että jotain poikkeavaa on tapahtunut.
 Kokeilun aikana pantoja on käytössä 38 kappaletta seitsemällä eri laidunalueella.
 Lue myös :  Susien lampaille aiheuttamat vahingot lisääntyivät roimasti – Riistakeskus yrittää nyt suojella lampaita gps-seurannan avulla
 SusiLIFE-hankkeessa kokeillaan myös, pysyvätkö pedot poissa kotieläinten laitumilta valo- ja äänikarkottimien avulla.
 Petoaidan on todettu olevan  tehokas suoja suurpetoja vastaan . Kesällä petoaita menettää kuitenkin tehonsa, jos niittämätön kasvillisuus osuu jännitteisiin lankoihin. SusiLIFE-hake on mukana kehittämässä puhelinsovellusta, jolla aidan jännitteisyyttä voi tarkkailla. Haussa on myös keinoja helpottaa sähköaidan vierustan puhtaanapitoa.
 Työkalupakki tekeillä
 Tilat voivat hakea petoaitaa Suomen Riistakeskuksesta. SusiLIFE-hanke on myös myöntänyt hakemuksia vastaan aitaa tiloille. Hankesuunnittelija Jaakko Alalantela toteaa, että varatusta lähes 100 aitakilometristä on myönnetty jo puolet.
 Hankkeeseen on kirjattu myös tavoite löytää keinoja suojata metsästyskoiria susilta. Vuonna 2020 korvattiin  55 metsästyskoiravahinkoa .
 Lue myös:   Voiko susien aiheuttamia vahinkoja ehkäistä muuten kuin tappamalla eläimiä? Uusia keinoja etsinnässä esimerkiksi koirien suojaamiseen
 SusiLIFE-hankkeen päätteeksi julkistetaan koti- ja tuotantoeläintiloille ja metsästäjille työkalupakki, jossa on useita keinoja ehkäistä susivahinkoja.
 Suojeltu susi on levittäytynyt viime vuosina Länsi-Suomeen, jossa kotieläintuhot erityisesti lammastiloilla ovat lisääntyneet.
 Viime vuoteen asti Suomessa keskimäärin noin sata lammasta vuodessa joutui suden raatelemaksi. Vuonna 2020 koettiin vahinkojen ennätysvuosi, sillä lampaita raadeltiin noin 300. Riistakeskuksen hankesuunnittelija Jaakko Alalantela arvioi, että vahingot kohoavat myös tänä vuonna keskimääräistä suuremmiksi.
 Luonnonvarakeskus arvioi, että vuonna 2021 maaliskuussa  Suomessa oli 279-321 sutta . Niiden reviireistä 57% sijaitsi Länsi-Suomessa.
 SusiLIFE-hanke SusiLIFE välittää tietoa sudesta ja sen käyttäytymisestä, edistää paikallistason vuorovaikutusta ja tuo työkaluja susien aiheuttamien haittojen ja vahinkojen ennaltaehkäisyyn. Hankeaika 1.10. 2019-30.9. 2025 Rahoitus noin 5,5 miljoonaa euroa: EU:n LIFE-ohjelma, maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö, MTK ja eri organisaatioita.  SusiLIFE-hanke
 Lue myös:   Suden DNA-näytekeräyskausi käynnistyi – kuka tahansa jätöksiä ja jälkiä tunnistava luonnossa liikkuja voi ryhtyä vapaaehtoiseksi näytekerääjäksi

Lampaiden GPS-pannoista ja kameravalvonnasta on saatu hyviä kokemuksia susialueilla – työkalupakkiin kootaan keinoja ennaltaehkäistä petotuhoja


Summary: Suomalaisen Bufon tuottama elokuva Guled & Nasra on hyväksytty Somalian Oscar-ehdokkaaksi parhaan kansainvälisen elokuvan kategoriaan. Se ja Hytti nro 6 ovat yli 90 elokuvan listalla, josta karsitaan varsinaiset ehdokkaat.

Parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-palkintoa tavoittelee poikkeuksellisesti kaksi suomalaistuotantoa.
 Juho Kuosmasen  ohjaama  Hytti nro 6  on Suomen ehdokas palkintokategoriaan. Lisäksi Yhdysvaltain elokuva-akatemia on hyväksynyt  Khadar Ayderus Ahmedin  ohjaaman  Guled & Nasra  -elokuvan Somalian ehdokkaaksi tavoittelemaan kansainvälisen elokuvan palkintoa.
 Aiemmin oli epäselvää, voidaanko  Guled & Nasra  määritellä somalialaiseksi elokuvaksi.  Guled & Nasra , kansainväliseltä nimeltään  The Gravedigger’s Wife , on suomalaisen Bufon tuottama elokuva. Se on näytelty somaliaksi ja kuvattu Djiboutissa, joka on aiemmin ollut osa Somaliaa. Monilla elokuvan tekijöillä on juuria Somaliassa.
 Guled & Nasra  sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla, jossa se pääsi osaksi kriitikoiden viikon ohjelmaa. Sen jälkeen elokuva on palkittu muun muassa Afrikan elokuva-akatemian palkinnoilla. Lokakuussa se voitti afrikkalaisen Fespaco-elokuvafestivaalin pääpalkinnon. Lisäksi elokuva on palkittu muun muassa Toronton elokuvajuhlilla.
 Hytti nro 6  ja  Guled & Nasra  ovat mukana Yhdysvaltain elokuva-akatemian listalla, josta seulotaan varsinaiset Oscar-gaalan ehdokkaat. Yli 90 elokuvan lista karsitaan 15 elokuvan mittaiseksi joulukuun 21. päivänä, ja varsinaiset ehdokkaat kerrotaan helmikuussa. Oscar-gaalaa juhlitaan 27. maaliskuuta 2022.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 8.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Suomalaiselokuva Guled & Nasra niittää menestystä maailmalla – voitti viisi palkintoa "Afrikan Oscareissa"
 Hytti nro 6 Suomen Oscar-ehdokkaaksi

Harvinainen tilanne: kaksi suomalaistuotantoa tavoittelee Oscar-palkintoa


Summary: Keskustajohtaja Saarikko kertoo peruneensa itse osallistumisensa valtiovarainministerikokoukseen Brysselissä saatuaan tiedon ministerien korona-altistuksesta.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) näyttää jättäneen noudattamatta valtioneuvoston omia koronasuosituksia.
 Marin lähti lauantaina yökerhoon siitä huolimatta, että oli saanut tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Marin altistui koronavirukselle tavattuaan Haaviston perjantaina.
 Valtioneuvoston kanslian vajaat kaksi viikkoa sitten päivittämissä toimintaohjeissa suositellaan, että ministerit välttäisivät kontakteja heti, kun he ovat saaneet tiedon korona-altistumisesta.
 Ohjeissa todetaan, että täyden rokotussarjan saanutta henkilöä ei yleensä aseteta altistumisen jälkeen karanteeniin. Tällöin on kuitenkin vapaaehtoisesti vältettävä kontakteja.
 Ristiriidasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Marin  on itse kertonut , että ohjeistus kontaktien välttämisestä ei tavoittanut häntä lauantai-iltana. Marin sai lauantai-iltana tiedon Haaviston tartunnasta valtiosihteeriltään  Henrik Haapajärveltä.  Marin on kertonut, ettei hän saanut tässä yhteydessä ohjeistusta kontaktien välttämiseen.
 Virkapuhelimeen myöhemmin lauantai-iltana lähetetyt kehotukset välttää kontakteja jäivät Marinin mukaan saamatta, koska hänellä oli mukana baarissa vain eduskuntapuhelin.
 Maanantaina Marin sanoi Ylelle, että jälkikäteen ajateltuna hänen olisi pitänyt ymmärtää tarkistaa puhelimitse saamansa informaatio vielä toiseen kertaan.
 Saarikko: En ole oikea henkilö tuomaroimaan
 Valtiovarainministeri, keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  sanoo, että toiminta korona-altistuksen jälkeen on Marinin omassa harkinnassa.
 Saarikko sanoi tiistaina toimittajille, että ei ole oikea henkilö tuomaroimaan, pettikö Marinin harkinta.
 Saarikko kertoi, että hän sai lauantai-iltana korona-altistuksesta kaksi valtioneuvoston tekstiviestiä ja oli tuolloin itse yhteydessä valtioneuvoston turvallisuusjohtajaan. Linjausten pohjalta hän perui osallistumisensa tärkeään valtiovarainministerikokouksen Brysselissä. Sijaiseksi lähti valtiosihteeri  Maria Kaisa Aula .
 – Molemmissa viesteissä, joita lähetettiin ministereille lauantai-iltana kello 20:n ja 22:n aikaan, todettiin suositus välttää kontakteja toistaiseksi. Olin vielä yhteydessä turvallisuusjohtajaan, koska omalla kohdallani se tarkoitti monen sovitun menon perumista ja sijaisten hankkimista valtiovarainministerikokoukseen, Saarikko kertasi.
 Toisin kuin Marinilla, Saarikolla on käytössään vain yksi puhelin, johon hän kertoo saavansa kaikki puhelut.
 Saarikko sanoo varmistaneensa heti lauantai-iltana turvallisuusjohtajalta tulkintansa, että hänen on syytä jäädä karanteeniin omaehtoisesti ja hakeutua koronatestiin. Taustalla oli, että Saarikon ja Haaviston ohjelmat olivat perjantaiaamupäivänä hyvin yhtenäiset.
 Saarikon mukaan yksittäisten ministerien toiminta tilanteessa ei ole puoluepoliittinen kysymys, vaan kunkin omassa harkinnassa.
 – Kun on kyse omasta koronaratkaisusta, ei vastata toisille puolueille, vaan vastuussa ollaan kanssaihmisille. En ota puoluepoliittiseksi kysymykseksi välillemme, miten kukin on tänä viikonloppuna toiminut. Kerroin omasta ratkaisustani, Saarikko muotoili eduskunnassa.
 Oppositiosta moitteita ravintolaan lähtemisestä ja kännykän jättämisestä
 Oppositio arvosteli tiistaina Marinin toimintaa. Perussuomalaisista vaaditaan, että pääministerin on annettava ilmoitus toiminnastaan eduskunnalle.
 Kansanedustaja  Arja Juvonen  (ps.) pitää virheinä, että Marin lähti juhlimaan ravintolaan huolimatta saamastaan altistumistiedosta ja jätti virkapuhelimen kotiin.
 Juvonen moittii Marinin toimintaa välinpitämättömäksi ja huolimattomaksi.
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  sanoo, että Marinin harkintakyky petti. Essayahin mukaan keskellä epidemiaa pitäisi olla äärimmäisen varovainen, kun on tieto altistuksesta.
 Essayah pitää olellisena kysymyksensä sitä, onko valtioneuvoston jäsenillä muita tiukempi ohjeistus altistusten suhteen. Essayah arvioi, että Marin olisi rikkonut ministeriön toimintaohjetta ainakin jättäessään virkakännykän pois matkasta.
 Kokoomuksen kansanedustaja  Sari Sarkomaa  sanoo, että olisi toivonut Marinin harkitsevan tarkemmin toimintaansa, kuten Marin on itsekin sanonut. Sarkomaa piti tärkeänä, että vastuullisissa tehtävissä olevat noudattavat tarkkaan ohjeita, mutta ei halunnut arvioida Marinin toimia tarkemmin.
 Pääministeripuolueessa luotetaan Marinin selvitykseen viikonlopun tapahtumista.
 – Hänellä on ryhmän täysi tuki takana, sanoo SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Lue lisää:
 Marinin yökerhoillasta tehty kaksi kantelua oikeuskanslerille
 Pääministeri Marin jätti virkapuhelimen tarkoituksella kotiin – "Olisi suotavaa, että saisin viestit myös eduskunnan puhelimeen"
 Valtioneuvoston kanslian turvallisuusjohtaja: Pääministeri on noudattanut ohjetta, hän on tavoitettavissa koko ajan

Marin ei noudattanut valtioneuvoston uusia koronasuosituksia – Saarikko Marinin yökerhoon menosta: Kukin toimii oman harkintansa mukaan


Summary: Oulussa poliisi kohtasi lauantaina teräaseella aseistautuneen ihmisen, joka teki poliisin mukaan voimakasta vastarintaa. Poliisi käytti ampuma-asetta hyökkääjän pysäyttämiseksi.

Poliisin lauantaisesta  ampuma-aseen käytöstä  Oulussa tehdään esitutkintalain mukainen alustava selvitys.
 Poliisipartio käytti ampuma-asetta teräaseella aseistautuneen henkilön kiinnioton yhteydessä Oulun Kaukovainiolla lauantai-iltana.
 Henkilö sai tilanteessa ampumahaavan alaraajaansa, eikä hänellä ole hengenvaaraa.
 Poliisi käyttää Suomessa asetta hälytystehtävissä vain harvoin.
 Tutkinnanjohtajana toimii syyttäjä.

Poliisin aseenkäytöstä Oulussa lauantaina tehdään selvitys


Summary: Suurvaltajohtajien odotettu puhelu kesti hieman yli kaksi tuntia. Päivitämme tähän juttuun tuoreimmat tiedot neuvottelun sisällöstä.

Maailma seurasi tiistai-iltana jännityksellä Yhdysvaltain ja Venäjän presidenttien  Joe Bidenin  ja  Vladimir Putinin  odotetun kahdenvälisen videopuhelun antia.
 Keskustelu tapahtui kireissä tunnelmissa etenkin Ukrainan kiristyvän tilanteen vuoksi. Venäjä on siirtänyt joukkojaan rajan tuntumaan ja sodan uhkaa pidetään ilmeisenä.
 Länsimaat ovat yhdessä uhanneet Venäjää talouspakotteilla, mikäli hyökkäys tapahtuisi. Valkoisen talon  tiedotteen  mukaan Biden toisti tämän kannan Putinille sanoen, että Yhdysvallat ja liittolaiset ovat valmiita vastaamaan "ankarilla taloudellisilla ja muilla" toimilla.
 Uutissivusto  Bloomberg  kertoi jo etukäteen, että mahdolliset pakotteet voisivat kohdistua Nord Stream 2 -kaasuputkeen. Uutistoimisto Reutersin lähteen mukaan Yhdysvallat on sopinut Saksan kanssa, että syksyllä valmistuneen kaasuputken käyttöönotto laitetaan jäihin jos Venäjä hyökkää Ukrainaan.
 Myös eurooppalainen diplomaattilähde kertoo Reutersille Yhdysvaltojen painottaneen liittolaisilleen, että sen uudet pakotteet kohdistuisivat Nord Stream 2:een.
 Valkoisen talon tiedotustilaisuudessa lehdistölle puhunut Bidenin turvallisuuspoliittinen neuvonantaja  Jake Sullivan  ei halunnut kommentoida suunnitelmissa olevien pakotteiden yksityiskohtia. Hän kuitenkin sanoi Yhdysvaltojen olevan valmiina tekemään asioita, joita ei tehty silloin, kun Venäjä miehitti Krimin vuonna 2014.

 Kreml: Nato ei saa laajentua itään
 Kremlin  tiedotteessa  Putin syyttää puolestaan Ukrainaa provokatiivisista toimista Venäjän tukemia separatistialueita vastaan.
 Putinin mukaan vastuuta tilanteen kärjistymisestä ei pidä sälyttää Venäjän harteille, kun Venäjän näkökulmasta Nato yrittää käyttää hyväkseen Ukrainan aluetta kasvattaakseen sotilaallista kapasiteettiaan Venäjän rajoilla.
 Venäjä vaatii takeita, että Nato ei laajene itään ja sijoita Venäjän rajoilla sijaitseviin maihin hyökkäyksellisiin iskuihin soveltuvia asejärjestelmiä.
 Valkoisen talon Jake Sullivanin mukaan Biden ei suostunut Putinin esittämiin vaatimuksiin.
 Läpimurtoja ei odotettu
 Presidentti  Sauli Niinistö  arvioi eilen Ylelle, että jännitteisessä maailmanpoliittisessa tilanteessa käytävä neuvottelu on "ehkä yksi tärkeimmistä puhelinkeskusteluista tällä vuosituhannella".
 Valkoisen talon mukaan kyberturvallisuus ja Iranin tilanne olivat myös kokouksen asialistalla. Venäläisen uutistoimisto Tassin mukaan presidentit puhuivat Naton laajentumisesta ja sivusivat myös Afganistanin tilannetta.
 Odotusten taso ei ollut kuitenkaan korkealla. Sekä Valkoinen talo että Kreml toppuuttelivat jo etukäteen toiveita uusista läpimurroista. Molemmin puolin on tosin huomautettu, että puhelinkeskustelun toteutuminen on jo itsessään edistysaskel.
 Voit  lukea täältä tarkemmin , mistä kaikesta suurvaltojen johtajat todennäköisesti keskustelivat.
 Neuvottelut kestivät kaksi tuntia
 Keskustelu käytiin suljetuin ovin salatulla videoyhteydellä, mutta sen sisältöä avattiin julkisuuteen jälkeenpäin.
 Puhelu alkoi hieman kello 17 jälkeen kohteliaaseen sävyyn. Tapaamisen alusta välitetyssä kuvamateriaalissa presidentit tervehtivät toisiaan hyväntuulisen oloisina. Biden sanoi toivovansa, että ensi kerralla tapaaminen voitaisiin järjestää kasvotusten.
 Neuvottelut kestivät noin kaksi tuntia.
 Valkoisen talon mukaan Biden keskusteli heti tapaamisen jälkeen Saksan, Ranskan, Britannian ja Italian johtajien kanssa. Presidentti kävi keskusteluja eurooppalaisten kumppaneiden kanssa myös ennen Putinin tapaamista.
 Täydennämme tähän päivittyvään juttuun tiedot keskustelun sisällöstä ja osapuolten kommenteista.

 Lue lisää:
 Biden ja Putin käyvät tänään puhelinkeskustelun – Ukraina ja viisi muuta todennäköistä puheenaihetta
 Asiantuntija: Venäjän välitön hyökkäys Ukrainaan ei ole näköpiirissä, mutta tilanne on silti "vakavasti huolestuttava"
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa
 Venäläiset hakkerit murtautuivat Yhdysvaltojen valtiollisiin järjestelmiin mittavassa operaatiossa – CIA:n entinen johtaja: “Ehkä vahingollisin isku koko Yhdysvaltain kyberhistoriassa”

Biden uhkasi Putinia ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan – Reuters: Nord Stream 2 -kaasuputki laitettaisiin jäihin


Summary: Sähkön myyntiyhtiö Energia 247 lopetti sähkön myynnin asiakkailleen kahden päivän varoitusajalla. Muiden yhtiöiden ongelmista ei toistaiseksi ole tietoa.

Pohjolaa koettelevat pakkaset, vähäinen vesivoima ja niukaksi jäänyt tuulivoima ovat nostaneet sähkön pörssihintaa lähelle kaikkien aikojen ennätyksiä.
 Tänä aamuna hinta nousi jo 1,24 euroon kilowattitunnilta.  Tätä kalliimpaa sähkö on ollut vain vuonna 2010 , jolloin hetkellisesti sähkö maksoi 1,40 euroa kilowattitunnilta. Iltapäivällä hinta pomppaa jälleen yli euron aina 1,20 euroon saakka.
 Viime päivien erittäin kallis sähkön hinta asettaa kuluttajille sähköä myyvien yhtiöiden kassat koetukselle.
 Sähkön myyntiyhtiön on maksettava tukkumarkkinoilta ostamansa sähkö heti, mutta omilta asiakkailtaan se saa maksut ehkä vasta kuukauden kuluttua.
 Maksusaamisten odottelu vaatii yhtiöltä riittävän suurta kassaa. Viikonloppuna taakka kävi liian suureksi ensimmäiselle yhtiölle.
 Energia 247 -yhtiö lopetti sähköntoimitukset kaikille 16 000 asiakkailleen. Asiasta kerrottiin asiakkaille vain  kahden päivän  varoitusajalla.
 Energiavirasto oli saanut tiedon yhtiön talousvaikeuksista kahta päivää aiemmin, ja tilanteeseen yritettiin löytää ratkaisua, kertoo Energiaviraston johtaja  Antti Paananen . Ratkaisua ei onnistuttu löytämään, eikä yhtiö pystynyt jatkamaan sähkönhankintaa.
 Energia 247 -yhtiön sähköntoimitukset keskeytettiin viikonloppuna. Vielä muutamaa päivää aikaisemmin edullisia sopimuksia markkinoitiin yhtiön verkkosivulla.  Kuvakaappaus energia247.fi-sivulta
 Energiaviraston Paanasen mukaan toistaiseksi ei ole tiedossa, että muilla yhtiöillä kassa olisi tyhjentymässä.
 – Energiavirastolla ei tietoa, että muut yhtiöt olisivat ongelmissa. Mutta riippuu paljon riippuu siitä, millainen asiakaskunta niillä on, millaisia sopimukset ovat ja miten ne on suojattu.
 Energia 247:n kassa ei kestänyt sitä viivettä, joka kuluu rahan saamiseen yhtiön omilta asiakkailta.
 Yle ei ole tavoittanut Energia 247:n toimitusjohtaja  Jussi Määttää . Yhtiön oikeudellisen avustajan, asianajaja  Heikki Penttilän  mukaan ongelmien ydinsyynä ovat sähkömarkkinoiden rajut hintavaihtelut.
 – Viime viikkojen sähkönhinta johti tämän kokoisessa yhtiössä siihen, että ei ollut kassavaroja maksaa tilattua sähköjä. Joka aamu piti maksaa ennakkoon jokainen tilaus, minkä myyntiyhtiö pörssissä teki, Penttilä kuvailee.
 Pakkanen laittaa sähköyhtiöiden riskinhallinnan koetukselle
 Energia 247:ää edustava Penttilä arvelee, että sähkön hintojen raju vaihtelu vaikeuttaa muidenkin pienten sähkön myyntiyhtiiden tilannetta.
 Penttilän mukaan Energia 247:lle ei jää yhtään asiakasta, mutta sen tulevat maksutulot riittävät kattamaan verot ja muutkin velvoitteet niin, että yhtiöitä ei täydy viedä konkurssiin.
 – Tällä hetkellä on tarkoitus, että velkojat saavat omat saatavansa. Ainoat, jotka voivat jäädä saamapuolelle ovat omistajat.
 Energiaviraston Paanasen mukaan on mahdotonta ennakoida uhkaako kalliina pysynyt sähkön hinta muidenkin sähkön myyjäyhtiöiden tulevaisuutta.
 – Mahdotonta sanoa tuleeko muitakin kaatumaan. Energiavirasto ei valvo sähkönmyyjien taloudellista asemaa, riskien hallintaa ja sopimuskantaa.
 Paljon ratkaisee, tuleeko talvella kovia hintapiikkejä. Siihen vaikuttaa puolestaan sää ja se, tuleeko pakkasjaksoja yhtäaikaa laajoille alueille Pohjoismaihin ja Saksaan.
 Energia 247 on vuonna 2014 perustettu suomalainen yksityinen yhtiö. Sillä ei ollut omaa sähköntuotantoa, vaan se osti kaiken myymänsä sähkön markkinoilta.
 – Kyllä tämä on ikävä tapaus. Yhtiöllä ei muutoin ollut ongelmia. Eihän ole hyvä kilpailullekaan, jos uusia toimijoita lähtee markkinoilta, Paananen harmittelee.
 Sähköt eivät katkea
 Suomessa on nyt noin 70 sähkön myyjäyhtiöitä. Historiassa vain kerran aikaisemmin sähkön myyjä on kaatunut. Niin kävi tämän vuoden kesäkuussa, kun Finergy Voima ja 365 Hankinta eivät enää pystyneet toimittamaan asiakkailleen sähköä. Yhtiö on ollut viranomaisten kanssa tekemisissä moneen otteeseen ja viimeksi syyskuussa, kun se  lähetti edelleen laskuja entisille asiakkailleen .
 Energia 247:n asiakkaista osan oli sovittu siirtyvän suoraan Lumo Energialle, mutta osalla on ollut sellainen sähkösopimus, jota Lumo Energia ei halunnut jatkaa.
 Kukaan ei jää kuitenkaan ilman sähkösopimusta, sillä ne, jotka eivät siirtyneet Lumo Energian asiakkaiksi siirretään väliaikaisesti oman alueensa sähkön jakeluverkkoyhtiön asiakkaiksi. Heille tehdään kuitenkin uusi sähkösopimus, jonka ehdot voivat kuitenkin poiketa paljonkin nykyisestä. Myös sopimuksen siirrosta tulevat kustannukset tulevat asiakkaan maksettavaksi.
 – Kustannusten suuruus riippuu siitä, millä hinnalla yhtiö on tehnyt ostosopimuksia markkinoilla. Nyt asiakkaiden pitäisi olla aktiivisia ja etsiä nopeasti itselleen sopiva sopimus, Paananen hoputtaa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 8.12. klo 23:een asti.
 Lue myös :
 Sähkön pörssihinta kohoaa tiistaina taas ennätykseen – Suomessa ja Baltian maissa Euroopan korkein keskihinta
 Joko kallis energian hinta haittaa talouskasvua? OP:n ennuste: Inflaatioriskit ylöspäin, korkonäkymät muuttuneet

Sähkö on nyt niin kallista, että yksi sähköyhtiö kaatui jo – viimeksi yhtä korkeita hintoja nähtiin yli 10 vuotta sitten


Summary: Rikosten epäillään tapahtuneen Raahessa marraskuun lopussa. Kaivos käynnistettiin Raahessa jo kolmannen kerran marraskuun alussa.

Marraskuun alussa kolmannen kerran avattu Raahen kultakaivos on joutunut jälleen vaikeuksiin.
 Taloussanomat  kertoo, että Oulun käräjäoikeus on vanginnut viime viikon perjantaina Laivan kaivoksen avanneen yrityksen Otso Goldin toimitusjohtajan todennäköisin syin epäiltynä törkeästä kavalluksesta ja maksuvälinepetoksesta.
 Rikosten epäillään tapahtuneen Raahessa marraskuun lopussa
 Oulun poliisi ei kommentoi tässä vaiheessa tapausta vielä lainkaan.
 Yhtiöstä kerrotaan, että kaivoksen toiminta jatkuu rikosepäilyistä huolimatta kuitenkin ennallaan.
 Yle kertoi  marraskuussa, että virallisesti avatun Raahen kultakaivoksen tuotannon nosto jatkuu kevään ajan. Kanadalaisen Otso Goldin tavoitteena on tuottaa kultaa yli 2 500 kiloa vuosittain. Kaupallinen tuotanto alkaa vuodenvaihteessa, ja kaivoksen yhdyskuntasuhteista vastaavan johtajan  Juha Tiaisen  mukaan tavoitetahtiin päästään kesään mennessä. Sitä ennen tuotantoon on tehtävä vielä lisäinvestointeja.
 Otso Gold ja urakoitsijat työllistävät Raahessa yli 250 ihmistä.
 Edellisen kerran Raahen kultakaivos on ollut tuotannassa kolme vuotta sitten, ennen kuin toiminta keskeytettiin maaliskuussa 2019.
 Lue lisää :
 Tavoitteena 2 500 kiloa kultaa vuodessa: kanadalaisyhtiö avaa jälleen kaivoksen Raahessa isoin odotuksin, vaikka toiminnalla on värikäs historia
 Raahen kultakaivos sai miljoonien rahoituksen kyproslaiselta yhtiöltä – uudesta rahoittajasta on vaikea löytää tietoa, mutta jäljet vievät Venäjälle

Taloussanomat: Raahen kultakaivoksen toimitusjohtaja vangittu epäiltynä törkeästä kavalluksesta ja maksuvälinepetoksesta


Summary: Koronapassien tarkistamisesta tulee AVI:lle jatkuvasti ilmoituksia. Yleensä valitukset tulevat ravintoloiden asiakkailta. Yhtäkään ravintolaa ei ole jouduttu vielä kuitenkaan sulkemaan koronapassiin liittyvien ongelmien vuoksi.

Tapahtumapaikat ja ravintolat tarkistavat koronatodistuksia hyvin eri tavoin, kertoo Etelä-Suomen aluehallintovirasto. Liian yksityiskohtaisesta tai liian löyhästä tarkistamisesta tulee AVI:lle jatkuvasti ilmoituksia.
 Yleensä valitukset tulevat ravintoloiden asiakkailta. Lähes kaikki Etelä-Suomen AVI:n 15 kenttätarkastajaa saavat päivittäin tietoonsa pari kolme valitusta. Valituksia tulee parikymmentä viikossa.
 – Päivittäin niitä tulee sähköpostiin. Osalta on kyselty liikaa yksityiskohtaisia henkilötietoja, ja joissain paikoissa ei olla kyselty mitään todistuksia. Joku valittaa perusoikeuksien rikkomisesta, toinen liian lepsusta sisäänpääsystä, kertoo Etelä-Suomen AVI:n ylitarkastaja  Pirkko Lamminpää .
 Anniskeluravintolan ovella koronapassi tarkistetaan oikeaoppisesti pyytämällä todistus OmaKannasta, mistä tarkistaja lukee QR-koodin koodinlukijalla. Lisäksi asiakkaan on näytettävä mikä tahansa kuvallinen henkilöllisyystodistus.
 – Mitään terveystietoja tai muuta ei asiakkaalta saa kysellä, Lamminpää sanoo.
 Koronapassin eli virallisen EU-koronatodistuksen saa täyden rokotesarjan lisäksi antigeenitestillä tai luotettavammaksi määritellyllä PCR-testillä. Passin saa myös, jos korona on sairastettu puolen vuoden sisällä. Sillä ei AVI:n mukaan ole väliä, millä näistä tavoista passi on hankittu.
 – En usko, että ravintolat vapaaehtoisesti haluaisivat hyväksyä vain tietyn testin ottaneet asiakkaat. He kun tarvitsevat nyt kaikki asiakkaat, mitkä saavat, Lamminpää sanoo.
 Rangaistuksena ravintola voidaan sulkea kuukaudeksi
 Marraskuun lopussa koronatodistuksen kysymisestä tehtiin pakollista kello 17 jälkeen, mikäli ravintolassa on anniskelu. Jos jonkin ravintolan tarkastustoimista on valitettu, AVI ottaa ravintolaan yhteyden.
 AVI:n tarkastaja ei voi pyytää asiakkailta koronapassia, mutta voi velvoittaa ravintoloitsijan tekemään tämän.
 Jos ravintola ei ota koronapassia käyttöön, on heidän lopetettava anniskelu kello 17 ja kerättävä alkoholijuomat pois kello 18. Mikäli rajoituksia ei noudata, AVI ja poliisi voivat väliaikaisesti sulkea ravintolan enintään kuukaudeksi. Päätös voidaan tarvittaessa tehdä välittömästi.
 Passin käyttö on vapaaehtoista kello 17 saakka ja senkin jälkeen, kunhan ei anniskele.
 AVI:n alkoholihallinnon yksikön päällikkö  Riku-Matti Lehikoisen  mukaan heille kantautuu jatkuvasti huhuja ravintoloista, jotka eivät tarkista koronapasseja oikein. Heille on tullut esimerkiksi ilmiantoja paikoista, joihin pääsisi sisään ilman passia maksua vastaan.
 – Meidän tarkistuksissamme mikään paikka ei ole jäänyt kiinni tällaisesta, Lehikoinen sanoo.
 Lehikoisen mukaan yhtäkään ravintolaa ei ole jouduttu vielä sulkemaan koronapassiin liittyvien ongelmien vuoksi.
 – Ravintoloitsijat ovat olleet hyvässä yhteistyössä meidän kanssamme.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 8.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Pikakoronatesteihin pitkät jonot – "kaikkia halukkaita ei ehditä testata"
 Kokoontumisrajoituksia kiristetään Uudellamaalla – avi kieltää yli 20 hengen yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset sisätiloissa

Koronapassia tarkistetaan jatkuvasti väärin – “Valituksia tulee joka päivä”


Summary: Pääministeri Sanna Marinin tavoittamatta jääminen valtioneuvoston puhelimella lauantai-iltana on herättänyt runsaasti keskustelua. Me kysyimme tapahtuman herättämiä ajatuksia Tampereella, Marinin kotikaupungissa.

Pääministeri  Sanna Marinin  tavoittamatta jääminen valtioneuvoston puhelimella lauantai-iltana on herättänyt runsaasti keskustelua. Tampereen yliopiston valtio-opin professori  Ilkka Ruostetsaari  ymmärtää, että kohu on saanut sijaa keskusteluissa ja mediassa.
 – Tietysti tässä on taustalla se, että viime aikoina julkisuudessa on ollut useampiakin Sanna Mariniin liittyviä kohuja. Aika paljon on keskusteltu bilettämisestä ja tämä on tavallaan jatkokertomusta sille.
 Kaikkiaan kohu on Ruostetsaaren mielestä historiallisessa mittakaavassa pieni, vaikka siinä on asiaakin. Ja monta kohua toisensa perään ei tiedä välttämättä hyvää tulevaisuudessa.
 – Tämä on vähän kuin lumipallo, joka lähtee vyörymään ja tässä kertyy uutta lunta matkan varrella. Jos lumen kerääntyminen tähän palloon vielä jatkuu, niin tästä voi poikia isompiakin kysymyksiä. Todennäköisesti oppositio tekee tästä nyt luottamuskysymyksen. Joka tapauksessa on selvää, että poliittinen keskustelu tästä kyllä jatkuu.
 Tampereen yliopiston valtio-opin professori Ilkka Ruostetsaari varoittaa kuitenkin, että uudet kohut voivat olla vahingollisia.  Marjut Suomi / Yle
 Tamperelainen  Jasmin Koivuviita  ei ole seurannut asiaan liittyvää lukuisaa uutisointia, ja suhtautuu asiaan rauhallisesti.
 – Koetan miettiä, mikä on asian poliittinen relevanssi. Jos ministeri on ollut viikonloppuiltana juhlimassa ilman työpuhelinta, ja ilmeisesti mitään dramaattista ei ole tapahtunut tämän seurauksena, niin ei ole kauhean merkittävä asia. Meillä on paljon isompiakin ongelmia.
 Tamperelainen Jasmin Koivuviita näkee suurempiakin uutisaiheita, kuin illanvietosta puuttunut kännykkä.  Marjut Suomi / Yle
 Pääministerin yksityisyys ja työrooli?
 Pääministerin vapaa-aikaan liittyvä kiinnostus on Ruostetsaaren mukaan osa politiikan henkilöitymistä.
 – Ainakin media olettaa, että se kiinnostaa myös kansalaisia ja siitä syntyy paljon juttua.
 Työn ja yksityisyyden suhde pohdituttaa myös tamperelaista  Joni Forsellia , joka on pohtinut myös uutisen mittasuhteita.
 – Näen ihan hyvänä, että tarkastellaan pääministerin julkista toimintaa ja julkista positiota, mutta jatkuva asian toisto eri paikoissa on se kysymys, että missä vaiheessa painopiste siirtyy työn ja toimenkuvan tarkastelusta enemmän sinne kohutyyppiseen.
 Vaikka Sanna Marin toimi yleisten ohjeiden mukaisesti, hän ei selviä puhtain paperein valtio-opin professorinkaan arvioista.
 – Kysymyshän oli siitä, että Sanna Marin toimi ihan niin kuin meitä kansalaisia on kehotettu toimimaan silloin, kun kun me altistumme koronavirukselle. Taustalla on tietenkin se, että että ministereitä koskevat  vielä tarkemmat ohjeistukset .
 Tampereen yliopistossa opettava Unni Leino ihmettelee, miksi pääministerin illanvietto nousee suuremmaksi uutiseksi kuin terrorismi.  Marjut Suomi / Yle
 Huomioon siirtäminen uutisesta toiseen
 Tampereen yliopistossa opettava  Unni Leino  on hyvin perillä pääministerin illanviettoon liittyvästä uutisoinnista. Hän haluaa nostaa siihen liittyen esille kaksi yhteiskunnallisesti merkittävää asiaa.
 – Toinen liittyy siihen, että miten vallassa olevat ihmiset käyttäytyvät ja toinen siihen, miten suhtaudutaan tähän yhteiskuntajärjestelmään ja yritetään rikkoa sitä.
 Pääministeri Sanna Marinin lauantai-illasta ilman valtioneuvoston puhelinta on julkaistu jo kymmeniä juttuja eri medioissa.  Marjut Suomi / Yle
 Leino kertoo havainneensa mediassa uutisaiheiden osalta huolestuttavia valintoja.
 – Tämä on ollut näppärä tapa kiinnittää huomio pois esimerkiksi äärioikeistolaisesta terrorismista. Juuri katsoin tänne tullessa iltapäivälehtien lööppejä ja Marinista oli tehty hyvin korkeat otsikot. Toisaalta oli hyvin vahvasti pantu lainausmerkkeihin ja vähätellen sekä ymmärtäväisesti kuvailtu aatteen miehiksi näitä terroristeja.
 Lue lisää:
 Oikeusoppineet Marinin yökerhokohusta: Tekemällä tehtyä – professori: Ei ole juridisesti selvää, että pääministerin tulee olla tavoitettavissa virkapuhelimestaan
 Marinin yökerhoillasta tehty kaksi kantelua oikeuskanslerille

Marin-kohuista rakentuu jatkokertomus – Asiantuntija vertaa tapausta kasvavaan lumipalloon: ”Tässä kertyy uutta lunta matkan varrella"


Summary: Sairaanhoitopiirit ovat joutuneet jo siirtämään kiireettömiä leikkauksia ja siirtämään koronapotilaita muille alueille hoidettaviksi.

Tehohoidon tarve kasvaa koko maassa. Tällä hetkellä koronaviruksen takia tehohoidossa on yhteensä 54 potilasta, mikä on kolme enemmän kuin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ilmoittama luku.
 – THL:n tietojen päivittymisessä on viiveitä itsenäisyyspäivän vuoksi, sanoo tehohoitoa koordinoiva professori  Matti Reinikainen .
 Enemmistö tehohoitoa tarvitsevista koronapotilaista on nyt tehohoidossa muualla kuin Helsingin yliopistollisen keskussairaalan vastuualueella (HYKS-erva).
 – Jos tarkastellaan uusien tehohoitojaksojen määrää, kehitys on ollut hieman laskevaa HUSin alueella ja tehohoidon tarve näyttää kasvavan muualla, Reinikainen sanoo.
 Korona leviää Oulussa
 Viime aikoina uusia tehohoitojaksoja on aloitettu paljon esimerkiksi Oulun yliopistollisen sairaalan vastuualueella (OYS-erva), jossa on todettu paljon koronatartuntoja rokottamattoman väestön keskuudessa.
 Reinikaisen mukaan tehohoidon tilanne Suomessa on haasteellinen. Yli 50 koronapotilasta vastaa noin viidennestä maan kaikista tehohoitopaikoista.
 – Käytännön kokemus on osoittanut, että reservissä olevaa kapasiteettia on hyvin vähän. Jos merkittävä osa tehohoidon paikoista on pitkään varattuna, tarvitaan erityisjärjestelyjä, Reinikainen sanoo.
 Sairaanhoitopiirit ovat joutuneet jo siirtämään kiireettömiä leikkauksia ja siirtämään potilaita muille alueille. Koronapotilaan tehohoito kestää  keskimäärin 11 vuorokautta .
 Lomakausi lähestyy
 Reinikaisen mukaan tehohoidon tarve voi vielä kasvaa entisestään, koska tartuntamäärät ovat korkealla, mikä yleensä näkyy sairaalahoidon tarpeessa noin kahden viikon viiveellä.
 – Joulun ja uudenvuoden lomakausi lähestyy ja silloin sairaaloiden henkilöstön mitoitus on jo valmiiksi vähissä, Reinikainen sanoo.
 Päivystyksestä tai kiireellisestä sairaanhoidosta ei voida siirtää resursseja koronapotilaiden hoitoon. Reinikaisen mukaan kasvavaa tehohoidon tarvetta ei voi myöskään ratkaista täysin potilaiden siirroilla.
 – Tämän hetken suunta näyttää huolestuttavasti siltä, että tilanne hankaloituu. Toivotaan, että kiristyneet rajoitukset alkavat vaikuttaa, Reinikainen sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Koronapotilaiden tehohoidon tarve selvässä kasvussa – sairaaloissa jo 52 potilasta, alle 40-vuotiaiden osuus yli kaksinkertaistunut aiemmasta
 Tehohoidon ylilääkäri on huolissaan sairaaloiden koronapaineesta: "Sydänpotilaat joutuvat sinnittelemään kotosalla"
 Katarina, 23, uskoi salaliittoteorioita eikä ottanut koronarokotetta – sitten hetki kauppakeskuksessa sai hänet muuttamaan mielensä

Tehohoidon tarve kasvaa nyt koko maassa: Enemmistö koronapotilaista on hoidossa muualla kuin HUSin alueella


Summary: Uudenmaan kouluissa ja päiväkodeissa ulkoillaan välitunneilla paukkupakkasillakin. Harrastuksiakin pyritään pitämään kylmällä ilmalla normaalisti, mutta pakkasen kiristyessä harjoituksia voidaan myös perua.

Kylmä viima ja yli kymmenen asteen pakkaset ovat saapuneet viilentämään myös eteläisintä Suomea.
 Pakkaslukemien seuraamisen sijaan esimerkiksi kouluissa ja päiväkodeissa ulkona liikkuminen arvioidaan tilannekohtaisesti. Uudellamaalla päiväkotien ulkoleikit pysyvät päiväohjelmassa, mutta lyhenevät, kun reilun kymmenen asteen pakkaslukemia seuraa viima.
 Vanhempien toiveet pitää lapset pelkästään sisätiloissa ei usein järjesty, mutta esimerkiksi jalkapallotreeneistä voi tarvittaessa jäädä kovien pakkasten paukkuessa myös pois.
 Jalkapallotreenit toteutuvat pakkasellakin
 Jalkapalloharjoitukset pidetään talviaikaan usein kuplahallissa, joka voi tuntua jopa ulkoilmaakin kylmemmältä. Kuplahalliin kertyvä kosteus lisää hyytävää tunnetta entisestään.
 Jalkapalloseura Lohjan Pallon joukkueenjohtaja  Jaana Aarnion  mukaan pakkasrajoja noudatetaan joukkueesta ja ikäryhmästä riippuen. Joukkueenjohtaja ja valmentajat saavat itse päättää, miten harjoituksia rajoitetaan. Aarnion mukaan pakkasraja on yleensä kymmenen tai viidentoista asteen välillä.
 Aarnio toimii vuonna 2013 syntyneiden poikien joukkueenjohtajana.
 – Sunnuntaina peruttiin harjoitukset, kun mittari näytti 16 astetta pakkasta. Totesimme, ettei poikia voi laittaa sinne juoksemaan kovaa ja hengästymään. Se ei olisi keuhkoille kauhean hyväksi.
 Lämmin pukeutuminen on jalkapallossa hankala toteuttaa. Aarnion mukaan suurin haaste ovat ahtaat nappulakengät, joihin ei paksu sukka mahdu. Väljien vaatteiden alle voisi saada enemmän lämmittäviä kerroksia.
 – Vanhempien ja lasten mielipiteitä otetaan huomioon kovilla pakkasilla. Uusille pelaajille voi tulla järkytyksenä, miten jäätävän viileää kuplahallissa on, Aarnio sanoo.
 – Harjoitukset eivät ole pakollisia, jos joku kokee, että omalle lapselle ulkona on liian kylmä.
 "Oikeanlainen pukeutuminen korostuu pakkasella"
 Kalasataman peruskoulussa Helsingissä pakkasraja on määritelty tarkasti. Rehtori  Kati Pennasen  mukaan liikunnanopetuksen aikana pakkasraja on 15 astetta ja ulkovälituntien rajana pidetään 20 astetta.
 – Lapsi saa silti halutessaan mennä ulkoilemaan, vaikka pakkasta olisi mittarin mukaan enemmänkin, Pennanen kertoo.
 Varhaiskasvatuksen puolella yhtä oikeaa pakkasrajaa ei ole määritelty. Helsingin eteläisen alueen varhaiskasvatuksen aluepäällikkö  Katariina Laakso  muistuttaa, että Helsingin alueilla ja päiväkodin pihan sijainnilla on eroja.
 – Joskus 10 pakkasastetta ja tyyni sää on mahtava ulkoilukeli, mutta esimerkiksi eteläisessä Helsingissä rannoilla tuuli voi olla hyvinkin kylmää. Tuulen vaikutus pitää silloin ottaa huomioon, Laakso sanoo.
 Suojaisella päiväkodin sisäpihalla pakkasraja voi Laakson mukaan olla hyvin erilainen kuin vaikka Lauttasaaressa rannan alueen päiväkodeissa.
 – Henkilökunta kyllä katsoo hyvin tarkastikin, miten tuuli vaikuttaa pakkasen purevuuteen. Ulkoilemaan pyritään joka päivä, oli keli mikä tahansa, Laakso kertoo.
 Oikeanlainen pukeutuminen korostuu etenkin purevalla pakkasella. Päiväkodin henkilökunta varmistaa lapselle kaikki tarvittavat vaatekappaleet ylle, sillä lapsi tarvitsee paukkupakkasilla useampia vaatekerroksia. Riittävästä pukeutumisesta on vanhemmilla vastuu.
 Benjamin Suomela / Yle
 Laakson mukaan on joitain vanhempia, jotka ihmettelevät pakkasrajoja ja toisaalta jotkut voivat olla huolissaan, paleltuuko oma lapsi ulos pakkasella.
 – Joskus tarvitaan sensitiivistä keskustelua, jotta yhteinen näkemys vanhempien kanssa löytyy. Yhden huoltajan toiveiden mukaisesti ryhmämuotoista varhaiskasvatusta ei voi kuitenkaan pyörittää, Laakso toteaa.
 Mitä ajatuksia artikkeli sinussa herätti? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Sää lauhtumassa loppuviikosta – lämpötila saattaa kivuta paikoin plussan puolelle

Pakkanen paukkuu myös Uudellamaalla – kysyimme, miten  pakkasrajoja noudatetaan kouluissa, päiväkodeissa ja ulkotreeneissä


Summary: Uutta moottoritietä on rakennettu Jyväskylän pohjoispuolelle keväästä 2019 lähtien.  Tie avataan liikenteelle useita kuukausia ennakoitua aiemmin, todennäköisesti jo jouluviikolla.

Kiertoteitä, reittimuutoksia, räjäytyksiä, pysäytyksiä ja alennettuja nopeusrajoituksia. Kaikkea tätä ovat autoilijat saaneet tuta viime vuodet Nelostiellä Jyväskylän pohjoispuolella, kun yhtä Suomen maantieliikenteen valtasuonta on uudistettu.
 Autoilijoiden kärsivällisyys ja tien rakentajien urakointi palkitaan pian.
 Nelostien liikenne pyritään siirtämään täysin uudelle moottoritieosuudelle 20. tai 21. päivä joulukuuta, kertoo projektipäällikkö  Jarmo Niskanen  Väylävirastosta.
 Avauspäivä varmistuu Niskasen mukaan ensi viikolla, 15. joulukuuta. Tie on määrä avata viimeistään tammikuussa.
 – Ihan täyttä varmuutta avauksesta ei vielä ole, koska pakkanen aiheuttaa nyt viivästyksiä töihin. Meillä on kesken kriittiset kaidetyöt, jotka vaikuttavat suoraan turvallisuuteen. Ilman kaiteita tielle ei voida päästää. Muilta osin rakenteet ja muut asiat ovat tiellä valmiit, kuvailee Niskanen.
 Uutta moottoritietä  (vayla.fi) on rakennettu yhteensä 16 kilometriä Jyväskylän Kirristä Tikkakoskelle ja edelleen Laukaan Vehniälle.
 Moottoritien lisäksi urakan aikana on syntynyt uutta maantietä yli 20 kilometriä ja uusia kevyen liikenteen väyliä noin 30 kilometriä.
 Kaikki alueelle rakennetut poikittaiset yhteydet ja uudet rampit otetaan käyttöön yhtä aikaa uuden moottoritien kanssa.
 Nelostiellä Jyväskylän Kirrissä kulkee Väyläviraston mukaan vuorokaudessa noin 20 000 ajoneuvoa. Raskasta liikennettä on paljon.  Jarkko Riikonen / Yle
 Liikenteen siirtoa uudelle tielle on suunniteltu Niskasen mukaan huolellisesti etukäteen ja h-hetkessä on mukana kymmeniä ihmisiä, jotka ovat yhteydessä toisiinsa, kun esteet vanhoilta reiteiltä uusille poistetaan.
 – Meillä menee siinä etuauto, joka vie letkan molemmista suunnista moottoritielle ja siitä liikenne lähtee kulkemaan. Väylävirasto eikä urakoitsija järjestä hankkeelle mitään erityisiä avajaisia, sanoo Niskanen.
 Nopeusrajoitus uudella tiellä on avauksesta alkaen sata kilometriä tunnissa.
 Niskanen arvioi, että autoilijoita yllättää uudella reitillä ehkä eniten Tikkakosken pohjoispuolella oleva lentokoneiden varalaskupaikka ja se, kuinka nopeasti matka hujahtaa Kirristä Vehniälle.
 – Varalaskupaikalla on erittäin isot valonheittimet ja tieleveys noin 40 metriä. Se on aika vaikuttavan näköinen paikka. Laskennallisesti matka-aika vanhaan Nelostiehen verrattuna tulee lyhenemään noin viisi minuuttia suuntaansa ja nykyiseen rinnakkaistiellä olevaan kiertotiehen verrattuna kymmenisen minuuttia, ruuhka-aikaan enemmänkin.
 Tie auki kuukausia etuajassa
 Vaikka liikenteen siirto uudelle väylällä tapahtuisi vasta tammikkuussa, on urakka silti jopa kahdeksan kuukautta etuajassa.
 Väyläviraston mukaan töiden ripeä eteneminen johtuu uudenlaisista toimintatavoista suunnittelussa, rakentamisessa ja laadunvalvonnassa.
 Hanke on toteutettu niin kutsutulla suunnittele ja toteuta –urakkamallilla, jossa suunnitelmia on voitu tarkentaa ja muutoksia tehdä tarvittaessa toteutuksen aikana.
 Suunnittelu on Niskasen mukaan tehty täysin mallipohjaisesti, eikä paperisia piirustuksia ole hankkeessa juuri teetetty.
 Niskanen laskee, että aikasäästöt suunnittelussa ovat olleet noin 20-22 viikkoa eli lähes puoli vuotta on säästetty suunnitteluajassa. Tämä on heijastunut myös rakentamisaikatauluun.
 – Hankkeessa on otettu käyttöön aika paljon uutta rakentamistekniikka, laadunhallintatekniikkaa ja suunnittelua. Niillä on mahdollistettu merkittävät aikasäästöt. Meillä ei ole tuotettu piirustuksia muuta kuin ihan pakollisista kohdista, jotka ovat vaatineet esimerkiksi ulkopuolisia lausuntoja. Kaikki muu on tehty kolmiulotteisessa tietokonemallissa, kuvailee Niskanen.
 Mittakeppejäkään ei työmaalla ole asennettu rakentamisen vuoksi maastoon, vaan kaikissa kaivin- ja työkoneissa on ollut koneohjauslaitteet, joihin suunnitelmamallit on toimitettu. Koneet ovat kaivaneet mallipohjaisen koneohjausjärjestelmän mukaan.
 Kirrissä maisema on muuttunut uuden tielinjauksen myötä melkoisesti. Jarkko Riikonen / Yle
 Nopeus ei ole tarkoittanut urakassa laadusta tinkimistä, vakuuttaa Niskanen.
 Käytössä on ollut mallipohjainen laadunvalvonta.
 – Perinteisissä hankkeissa laatuaineisto on vasta lopussa kasattu ja ollut silloin ensimmäistä kertaa tilaajalle nähtävillä. Tässä materiaalia on tuotettu reaaliaikaisesti. Tilaaja, valvojat ja urakoitsija ovat nähneet aineiston heti, kun kyseistä rakennetta on tehty. Näin voidaan puuttua laatuun ennen kuin on koko tie rakennettu siihen päälle.
 – Reaaliaikaisella laadunvalvonnalla on saatu taklattua mahdollisia vikapaikkoja pois jo rakentamisen aikana varhaisessa vaiheessa, sanoo Niskanen.
 Keski-Suomessa historiallisen pitkä pätkä
 Iso tiehanke on pysynyt myös budjetissaan.
 Niskasen mukaan alkuperäinen kustannusarvio välille Kirri-Vehniän liittymä oli 156 miljoonaa euroa. Hankkeelle myönnettiin rahoitusta 139 miljoonaa euroa.
 – 139 miljoonalla olemme toteuttaneet Kirri-Tikkakoski hankkeen lisäksi vielä Vehniän kohdan eli yhden eritasoliittymän ja kuusi-seitsemän kilometriä rinnakkaistietä pidemmästi kuin alkuperäisessä hankkeessa oli sisällä, Niskanen laskee.
 Kirri-Tikkakoski välin suunnittelu ja kehitysvaihe alkoi syksyllä 2018. Rakennustyöt käynnistyivät keväällä 2019.
 Pääurakoitsijana hankkeessa toimii Destia.
 Projektipäällikkö Niskasen mukaan tiehankkeen vaikein vaihe on ollut ehkä alku.
 – Alussa on valtava hämmennys ja hirveästi informaatiota, suunnitelmia ja aineistoa kymmenistä lähteistä, eikä oikein tiedetä mitkä on riskit ja onko siellä vaikka kalliota enemmän kuin mitä on sanottu suunnitelmissa. Kaikki tällainen on alkuvaiheessa todella rankkaa ja teettää valtavasti töitä, jotta riskejä saadaan eliminoitua tai ennustettua.
 Uusi tie avataan pian liikenteelle, mutta täysin valmis väylä ei vielä ole.
 Vuonna 2023 korjataan mahdollisesti painumia ja päällystehalkeamia ja tehdään myös uusi päällystekerros.
 Uuden tien viimeinen päällystekerros lasketaan vuonna 2026. Myös silloin voidaan tehdä tarvittavia korjauksia.
 Uusi tielinja halkoo Kirrinkalliota noin 800 metrin matkalta. Louhintatöistä syntynyt murske on käytetty tien pohjiin. Jarkko Riikonen / Yle
 Kirri-Tikkakoski -moottoritiehanke on ollut mittava, mutta ei suinkaan Suomen suurin tiehanke, sanoo Niskanen.
 – Lahden eteläinen tie ja valtatie 5:n toimet Juvalla ovat hankekokonaisuuksina isompia. Keskisuomalaisittain tiehanke on historiallinen. Koskaan aiemmin ei ole rakennettu näin pitkää pätkää kerralla uutta tietä Keski-Suomessa. Tuskin tullaan myöskään rakentamaan lähivuosina samanlaisia jättihankkeita. Tämä on maakunnan mittakaavassa liikenneverkolle todella merkittävä asia, summaa Niskanen.
 Nelostie on Suomen tärkeimpiä raskaan liikenteen pääväyliä.
 Väyläviraston mukaan liikennemäärä Jyväskylän Kirrin kohdalla on noin 20 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Raskaan liikenteen osuus tästä on noin 10 prosenttia.
 Moottoritien rakentamisen tavoitteena ovat olleet liikenneturvallisuuden parantaminen sekä tasalaatuiset ajo-olot, matka-aikojen ennakoitavuus ja kuljetusten toimintavarmuus.
 Lue myös:
 Kevyt liikenne pääsee tutustumaan Nelostielle valmistuvaan Kirri–Tikkakoski-moottoritiehen
 Nelostien Kirri–Tikkakoski-moottoritie ehkä jo jouluksi auki, aikataulu alittumassa yllättäen jopa puolella vuodella
 Jyväskylän Kirrissä autoilijat saavat jo maistiaisen uudesta moottoritiestä
 Moottoritie Jyväskylän pohjoispuolella valmistumassa reilusti etuajassa – video näyttää työmaan hurjat mittasuhteet
 Onko tässä Suomen kuumin työmaa? Nelostiellä Jyväskylän pohjoispuolella on meneillään maan suurin päällystysurakka
 Nelostiellä Kirrinkallion louhintatyöt loppusuoralla – tältä uusi kallioleikkaus nyt näyttää
 Voit keskustella aiheesta 8.12. klo 23.00 saakka.

Mitä ihmettä? Moottoritie valmistuu kuukausia etuajassa ja pysyy budjetissa – monelle autoilijalle uusi Nelostie on kuin joululahja


Summary: Eksoten ylilääkäri hämmästelee uutta käännettä, jonka mukaan lääkärihelikopteri sijoitettaisiin väliaikaisesti Lappeenrantaan ja siirrettäisiin myöhemmin Kouvolaan.

Lääkärihelikoptereiden toiminnasta vastaava Finnhems Oy arvioi, että Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin uuden tukikohdan  voisi perustaa väliaikaisesti  Lappeenrantaan.
 Asia käy ilmi perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) vastauksesta kouvolalaisen kansanedustaja  Ville Kauniston  (kok.) kirjalliseen kysymykseen.
 Lääkärihelikopteri tulisi Lappeenrantaan, vaikka sen paikaksi on jo  kolme vuotta sitten  sitten päätetty Kouvolan Utti.
 Eksoten ensihoidon ja päivystyksen ylilääkäri  Pekka Korvenoja  on yllättynyt ministeri Kiurun kannanotosta.
 – Tällaisesta vaihtoehdosta ei ole vielä missään yhteydessä puhuttu, sanoo Korvenoja.
 Korvenojasta ei tunnu järkevältä, että lääkärihelikopterin tukikohta perustettaisiin väliaikaisesti Lappeenrantaan ja siirrettäisiin myöhemmin Uttiin.

 Alun perin asiantuntijatyöryhmä piti  Lappeenrantaa parhaana  Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijaintipaikkana.
 Myös ylilääkäri Pekka Korvenoja liputtaa Lappeenrannan puolesta. Hän nostaa Lappeenrannan eduksi olosuhteet, valmiudet ja jopa rakenteet, mikä saattaa tehdä tukikohdan perustamisen Lappeenrantaan edullisemmaksi kuin Uttiin.
 – Perustamiskustannukset joudutaan käymään läpi, oli sitten sijoituspaikka Utti tai Lappeenranta, pohtii Korvenoja.
 Hänen mielestään priorisointi olisi joka tapauksessa tehtävä pysyvän sijoituspaikan perusteella.
 Kouvolan Utissa toimii nykyisin Puolustusvoimien sotilaslentokenttä helikoptereineen ja laskuvarjohyppukoulutuksineen.  Pyry Sarkiola / Yle
 Toinen tärkeä peruste on Korvenojan mukaan lääkärihelikopteritukikohdan perustamisen  alkuperäinen lähtökohta  eli reformiministerityöryhmän linjaus vuodelta 2018. Reformiministerityöryhmä linjasi, että toiminnat alkavat uusissa tukikohdissa vuonna 2022.
 – Yhdenvertaisuuden periaate jää pahasti auki, jos Seinäjoki aloittaa jo ensi vuoden loppupuolella ja Kaakkois-Suomen osalta asia venyy jopa vuoteen 2025, sanoo Korvenoja.
 Etelä-Karjala on Korvenojan näkemyksen mukaan lääkärihelikopterin saannin kanssa merkittävässä tyhjiössä.
 "Hämmentävä kannanotto", sanoo Kaunisto
 Ministeri Kiurulle kirjallisen kysymyksen jättänyt kouvolalainen kansanedustaja Ville Kaunisto on hämmentynyt ministeri Kiurun vastauksesta.
 – Se herättää myös sellaisen olon, että tietoa on yritetty ennen aluevaaleja pimittää, arvioi Kaunisto.
 Ministeri vaikuttaa Kauniston mukaan olevan väliaikaisratkaisun takana ainakin osittain. Kaunisto kuvailee ministerin vastausta myös ristiriitaiseksi.
 – Väliaikaisratkaisu ei voi ikinä olla kustannuksiltaan optimiratkaisu. Historiassa on esimerkkejä siitä, että väliaikaisratkaisu ajan mittaan halutaan muuttaa pysyväksi, sanoo Kaunisto.
 "Seuraava tavoite on saada tukikohta pysyväksi"
 Lääkärihelikopterin väliaikainenkin sijoittaminen Lappeenrantaan on lappeenrantalaisen kansanedustaja  Jukka Kopran  (kok.) mielestä myönteinen asia.
 – En tiedä, mihin väliaikaisuus perustuu, mutta kopteri pitää sijoittaa pysyvästi Lappeenrantaan, Kopra jatkaa.
 Lappeenrannassa lääkärihelikopterin tukikohta tulisi kaupungin lentokentälle, joka sijaitsee reilun kiloimetrin päässä kaupungin keskustasta.  Silva Nieminen / Yle
 Kopra moittii lääkärihelikopterin käsittelyä poliittisesta suhmuroinnista ja huonosta päätöksenteosta jopa ministeriön tasolla.
 Hän muistuttaa, että kaikki selvitykset ja tutkimukset puolisivat alun perinkin tukikohdan sijoittamista Lappeenrantaan.
 – Jos olisimme toimineet faktojen mukaan, niin kopteritoiminta olisi jo käynnissä Etelä-Karjalassa. Jos se sijoitetaan tänne määräaikaisesti, niin seuraava tavoite vaikuttamistoimissa on saada tukikohta pysyväksi, sanoo Kopra.
 Lappeenrantalainen kansanedustaja  Suna Kymäläinen  (sd.) pitää ministeri Kiurun näkemystä Lappeenrannan kannalta lupaavana. Hän muistuttaa, että väliaikaisesta tukikohdan perustamisesta on tehtävä päätökset.
 – Tarjolla oleva tila vaatii muutoksia. Joka tapauksessa tärkeintä on vastata tarpeeseen ja korjata palvelussa oleva puute, sanoo Kymäläinen.
 Kouvolalainen kansanedustaja  Paula Werning  (sd.) ymmärtää väliaikaisen tukikohdan tarpeen, mikäli se perustuu aikatauluhaasteisiin.
 – Järkevämpi vaihtoehto olisi tuoda eduskunnalle selvitettäväksi, mitä Kaakkois-Suomen lääkärihelikopteritukikohdan kanssa on tehty. Päätöksenteosta on sentään kulunut kolme vuotta, ihmettelee Werning.

Ylilääkäri kummastelee poliitikkojen vatvomista Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijainnista: "Ei kuulosta millään tavalla järkevältä"


Ranskan poliisi pidätti tänään yhden sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  murhasta epäillyn miehen Pariisin lentokentällä, kertovat uutistoimisto AFP:n ja Reutersin lähteet.
 Pidätetty 33-vuotias mies lensi Pariisiin Saudi-Arabian pääkaupungista Riadista. Ranskan rajapoliisi pidätti miehen Turkin pidätysmääräyksestä, joka oli annettu juuri ennen lentokoneen nousua.
 Ranskan poliisin lähteen mukaan miehestä aloitetaan luovutusmenettely Turkkiin oikeudenkäyntiä varten.
 Turkissa on käyty poissaolevana oikeudenkäyntejä paria kymmentä Khashoggin murhaan epäillysti liittyneitä henkilöitä vastaan, mutta tällä kertaa syytetty saataneen ensi kertaa oikeuden eteen.
 Mies on yksi 26:sta epäillystä, jotka Turkki on etsintäkuuluttanut murhaan liittyen.
 Toimittajat ilman rajoja -järjestö sanoi tiistai-iltana ryhtyvänsä oikeustoimiin, joiden tavoitteena olisi saada aikaan Ranskassa tapahtuva rikosoikeudellinen tutkinta miehestä.
 Toisinajattelija Khashoggi murhattiin lokakuussa 2018 Saudi-Arabian konsulaatissa Istanbulissa, josta hän oli hakemassa avioerotodistusta.
 Poliittisten mielipiteidensä vuoksi kotimaassaan vainottu Khashoggi asui Yhdysvalloissa ja kirjoitti muun muassa Washington Post -sanomalehdelle kolumneja.
 Muun muassa Yhdysvaltain tiedustelupalveluiden keräämien tietojen mukaan murhan hyväksyi henkilökohtaisesti Saudi-Arabian kruununprinssi  Muhammad bin Salman . Saudi-Arabia kiistää väitteet.
 Juttua päivitetty klo 21.44 tiedolla Toimittajat ilman rajoja -järjestön kannanotosta.
 Lue lisää:
 NYT: Toimittaja Jamal Khashoggin murhaan osallistuneet saivat koulutusta Yhdysvalloissa
 Guardian-lehti: Khashoggin murhaa tutkinut YK:n ihmisoikeusasiantuntija sai tappouhkauksia saudien edustajalta
 Saudi-Arabia kiistää Yhdysvaltojen tiedot siitä, että kruununprinssi hyväksyi toimittaja Jamal Khashoggin murhan

Toimittaja Jamal Khashoggin murhasta epäilty pidätettiin Ranskassa


Summary: Lumilautailija Enni Rukajärvi lähtee Pohjois-Amerikan ja Sveitsin kisojen kautta tavoittelemaan olympiamitalia Pekingistä. Edessä on  ensimmäinen reissujoulu.

Lumilautailija Enni Rukajärvellä on edessään ensimmäinen joulu poissa kotoa. Tähän mennessä olympiamitalisti on onnistunut taitelemaan kisojen välillä niin, että hän on voinut viettää juhlapyhät perheensä kanssa kotikonnuilla Kuusamossa.
 – Pääsen katsomaan, millainen on kanadalainen joulu, Rukajärvi ynnäilee kisakalenteriaan.
 Ennen Pekingin talviolympialaisia helmikuussa 2022 Rukajärvi laskee  slope styleä  ja  big airia  Pohjois-Amerikassa ja Sveitsissä.
 Puoli seiskaan hän tuli suoraan Rukan rinteiltä.
 Snoukkajengi toi rentouden talviurheiluun, olympiastatus vakavoittaa
 Lumilautailijoiden rento meininki on tarttunut muihinkin lajeihin. Tai sitten nuorempi väki suhtautuu muuten vaan talviurheiluun lungimmin.
 – Uusien sukupolvien mukana on tullut tavaksi kannustaa kaveria mieluummin kuin puhua pahaa selän takana, Rukajärvi kiteyttää.
 Lajin olympiastatus on kahdeksassa vuodessa kuitenkin vakavoittanut hauskanpitäjinä tunnettuja lumilautailun huippuja.
 – Tunnelma on ehkä vähän kiristynyt: halutaan keskittyä paremmin omaan suoritukseen. Mutta toivotaan, ettei täysin vakavoiduta, nauraa Rukajärvi.
 Katso Enni Rukajärven vierailu Puoli seiskassa kokonaan tästä:

Mitalitoivo Enni Rukajärvi tasapainoilee lumilautailun rentouden ja olympiatavoitteiden välillä: "Toivottavasti ei täysin vakavoiduta"


Summary: Koronapassin oli marraskuun loppuun mennessä ladannut Omakanta-verkkopalvelusta jo yli kolme miljoonaa suomalaista. Terveydenhuollon yksiköt ovat tulostaneet kuitenkin jo yli 220 000 paperista koronapassia.

Koronapassin hankkiminen voi tuntua yksinkertaiselta: Omakanta-verkkopalveluun tunnistaudutaan verkkopankkitunnuksilla tai mobiilivarmenteella. Sitten  passi ladataan mobiililaitteelle  tai tulostetaan. Valmista tuli!
 Toimenpide muuttuu mutkikkaammaksi, jos ei ole verkkopankkitunnuksia tai mobiililaitetta. Myös esimerkiksi digitaitojen puute, sairaus tai vamma voivat hankaloittaa palvelun käyttöä.
 Jos passia ei pysty hankkimaan itse verkkopalvelusta, sen saa omasta terveyskeskuksesta. Kelan Kanta-palvelujen liiketoiminnan asiantuntijan  Mari Holmroosin  mukaan koronapassien tulostuskäytännöt vaihtelevat kunnittain.
 – Joissakin kunnissa pitää soittaa etukäteen ja joissakin pitää mennä käymään paikanpäällä rokotepisteellä. Tärkeintä on seurata oman kotikunnan viestintää asiasta.
 Hankaluudet passin saamisessa näkyvät myös Kanta-palveluihin saapuvissa yhteydenotoissa. Holmroosin arvion mukaan noin 15–20 prosenttia ihmisiltä tulevista kysymyksistä koskee sitä, miten passin voi saada, jos ihminen ei syystä tai toisesta pysty käyttämään verkkopalvelua. Toissaviikolla koronapassia koskevia yhteydenottoja saapui yhteensä 700.
 – Yritämme yhteistyössä kuntien kanssa pitää huolta siitä, että ihmisille olisi selvää, että jos palvelun käyttö ei syystä tai toisesta onnistu, passia ei saa meiltä Kelasta, vaan asia tulee selvittää omassa kotikunnassa, Holmroos painottaa.
 Koronapassin oli marraskuun loppuun mennessä ladannut Omakannasta yli kolme miljoonaa henkilöä.
 THL:n tarjoaman tulostus- ja kirjaamispalvelun kautta passeja oli tulostettu joulukuun 3. päivään mennessä 220 000 kappaletta. Tulostuspalvelua käyttävät useimmat julkisen terveydenhuollon yksiköt.
 Muutamissa potilastietojärjestelmissä tulostaminen onnistuu suoraan, eikä erillistä palvelua tarvita.
 – Kyseisten järjestelmien kautta tulostetut passit tulevat vielä tämän 220 000:n päälle. Tarkkaa tietoa näiden todistusten lukumäärästä ei ole tällä hetkellä saatavilla. Arvioimme kuitenkin, että kyse on muutamista kymmenistä tuhansista, Holmroos kertoo.
 Kelan Kanta-palvelujen liiketoiminnan asiantuntijan Mari Holmroosin mukaan Omakanta-palvelun käyttö on kasvanut runsaasti korona-aikana. Ilkka Klemola / Yle
 Esteettömyyteen liittyvät ongelmat tiedostetaan
 Esimerkiksi osalla vammaisista ihmisistä ei ole verkkopankkitunnuksia, ja he eivät voi tästä syystä tulostaa passia itse. Ylen  aiemmin haastatteleman  Kehitysvammaisten tukiliiton vammaispalveluiden asiantunijan  Anne Saarisen  mukaan passien saamisessa terveyskeskuksista on ollut ongelmia.
 Myös yhdenvertaisuusvaltuutettu on saanut asiasta yhteydenottoja ja otti asiaan kantaa joulukuun alussa.  Yhdenvertaisuusvaltuutetun lausunnon mukaan  terveyskeskusten tulee tehdä yhdenvertaisuuslain edellyttämät kohtuulliset mukautukset toimintaansa taatakseen, että koronatodistukset ovat myös vammaisten henkilöiden saavutettavissa.
 Valtuutetun suositus on, että terveyskeskusten tulisi tulostaa vammaisen henkilön koronatodistus ilman ajanvarausta. Todistus tulisi lähettää pyydettäessä myös postitse ilman lisämaksua.
 Tarkkoja arvioita siitä, kuinka iso osa suomalaisista ei pysty käyttämään Kanta-palvelua, ei ole. Palvelun käyttäjämäärä on kasvanut kuluvan vuoden aikana merkittävästi, ja käyttäjiä on nyt noin 3,6 miljoonaa.
 Se tarkoittaa, että tänä vuonna noin kaksi miljoonaa suomalaista ei ole käyttänyt palvelua. Holmroos huomauttaa, että osalla heistä ei toki ole käytölle edes tarvetta.
 –Tiedossamme kuitenkin on, että osalla väestöstä ei ole verkkopankkitunnuksia tai mahdollisuutta käyttää esimerkiksi mobiilivarmennetta, joka on toinen tunnistautumiskeino Omakantaan tai muihin sähköisiin palveluihin.
 Nuorilla ei välttämättä ole pankkitunnuksia
 Esimerkiksi kaikilla ikäihmisillä, alle 18-vuotiailla nuorilla tai vammaisilla henkilöillä ei välttämättä ole verkkopankkitunnuksia. Lisäksi henkilöiden, joilla ei ole virallista henkilöllisyystodistusta, on vaikeaa saada verkkopankkitunnuksia tai mobiilivarmennetta.
 Mobiilivarmenne on matkapuhelimen SIM-kortissa sijaitseva henkilötunniste. Saadakseen mobiilivarmenteen tulee olla yli 13-vuotias, ja ihmisen henkilöllisyys pitää pystyä varmentamaan. Lisäksi henkilöllä pitää olla suomalainen henkilötunnus. Varmenne on teleoperaattoreiden tarjoama, useimmiten maksullinen lisäpalvelu, ja sitä ei voi saada prepaid-liittymään.
 Lapsensa puolesta asioineita huoltajia on ollut tänä vuonna yli puoli miljoonaa, ja myös aikuinen voi valtuuttaa toisen täysi-ikäisen henkilön käyttämään palvelua. Myös Digi- ja väestötietoviraston ylläpitämä Valtuudet.fi-palvelu vaatii kuitenkin sähköistä tunnistautumista.
 – Digi- ja väestötietovirasto selvittää parhaillaan, miten valtuutuksen pystyisi antamaan muullakin tavalla kuin sähköisesti tunnistautumalla. Tiedossamme on, että tämä muutos ei tule toteutumaan niin nopeasti, että se lähiaikoina parantaisi koronatodistusten saatavuutta niille, jotka eivät pysty Omakantaa itse käyttämään.
 Digitaitojen puute voi hankaloittaa koronapassin hankkimista. Jani Aarnio / Yle
 Tulostusmahdollisuudet ovat avainasemassa
 Tällä hetkellä koronapassia voidaan edellyttää ravintoloiden lisäksi muun muassa erilaisissa kulttuuririennoissa, kuten konserteissa. Lisäksi liikuntapaikat voivat edellyttää käyttäjiltään passia.
 Keskustelu koronapassin käytön laajentamisesta käy vilkkaana. Ylen teettämään kyselyyn vastanneista kansanedustajista  enemmistö kannatti passin käyttöönottoa työpaikoilla.
 Passien käytön laajentaminen esimerkiksi työpaikoille lisäisi todennäköisesti niiden tarvetta. Holmroosin mukaan rokotustodistusten kysynnän kasvaessa terveyskeskuksilla on tärkeä rooli sen mahdollistamisessa, että kaikilla koronapassia tarvitsevilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet sen hankkimiseen. Työhön tarvitaan riittävästi resursseja.
 – Kuntien tulostusmahdollisuuksien parantaminen on avainasemassa, että kaikkien tarvitsijoiden on mahdollista saada todistukset, Holmroos arvioi.
 Lue lisää:
 Tampeen Frenckelliin avattiin koronatodistuspiste – palvelee tamperelaisia ja orivesiläisiä, joille passin tulostus tai lataaminen on vaikeaa
 Paperinen koronatodistus on aiheuttanut Kymsotelle pyyntöjen tulvan – parhaimmillaan pyyntöjä tulee yli sata päivässä
 Tapahtumiin ja ravintoloihin pääsy käy yhä hankalammaksi ilman koronapassia – Katso alueesi rajoitukset
 Ylen kysely: Koronapassi työpaikoille saa kansanedustajilta vankkaa kannatusta, perussuomalaiset vastustavat passia jyrkästi

Kaikki eivät saa koronapassia käyttöönsä parilla klikkauksella – näin saat passin, jos verkkopalvelun käyttö ei onnistu


Summary: Journalistiliitto ja Medialiitto ovat erittäin tyytyväisiä EU:n valtiovarainministerien päätökseen.

Euroopan unioni on mahdollistamassa joidenkin kulttuurituotteiden, kuten sanomalehtien, kirjojen ja aikakauslehtien, vapauttamisen arvonlisäverosta.
 Asiaa koskevasta ehdotuksesta ovat päättäneet EU-maiden valtiovarainministerit osana laajempaa arvonlisäverosääntöjen päivittämistä.
 – Tämä on erittäin hyvä uutinen suomalaiselle tiedonvälitykselle, journalismille ja kulttuurille, arvioi Suomen Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Aho  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa hallitus on luvannut ohjelmassaan vahvistaa vastuullisen median toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä.
 – Nyt laadukkaan journalismin tukemiseen aukesi mahdollisuus, jota ei pidä jättää käyttämättä. Tuki journalismille on tukea demokratialle, Aho painottaa.
 Hän korostaa, että arvonlisäveron poisto tukisi koronan kurittamaa media-alaa ja lisäisi kiinnostusta tilata lehtiä ja ostaa kirjoja.
 – Mediayhtiöiden on vietävä mahdollinen veronalennus suoraan tilaushintoihin, Aho kehottaa.
 Myös alan tiedonantajaliitto Medialiitto on erittäin tyytyväinen EU:n valtiovarainministereiden arvonlisäveropäätökseen. Medialiitto kiittää valtiovarainministeri  Annika Saarikkoa  (kesk.) päätöksen tukemisesta.
 – Media-alaa lämmittää, että Suomi tuki tätä tärkeää, Euroopan komission jo vuonna 2018 esittämää uudistusta, kertoo Medialiiton hallituksen puheenjohtaja  Vesa-Pekka Kangaskorpi .
 Arvonlisävero kaksinkertaisti lehtien levikin laskuvauhdin
 Kangaskorpi vetoaa, että luotettavaa tietoa ja sivistystä tuottavat lehdet ja kirjat tarvitsevat kustantamisen elinvoimaa tukevia päätöksiä mahdollisimman nopeasti.
 Suomi luopui lehtitilauksia koskevasta nollaverokannasta vuonna 2012. Sanoma- ja aikakauslehtien arvonlisävero korotettiin ensin yhdeksään prosenttiin ja vuotta myöhemmin kymmeneen prosenttiin.
 Medialiitto arvioi, että arvonlisävero kaksinkertaisti lehtien levikkien laskuvauhdin ja heikensi huomattavasti kotimaisen media-alan kykyä selvitä digitalisaation murroksesta.
 EU:n valtiovarainministerit päättivät esittää huomattavia muutoksia myös useiden muiden tuotteiden arvonlisäveroihin.
 Lue aiheesta lisää:
 Kysely: Yle ja sanomalehdet ovat luotettavimmat uutismediat verkossa
 Postilaki lausuntokierrokselle: Jakelusta kolmipäiväinen, sanomalehdet tukirahalla viidesti viikossa haja-asutusalueelle

Euroopan unioni mahdollistamassa sanomalehtien ja kirjojen vapautuksen arvonlisäverosta


Summary: Ulkopoliittisen instituutin johtaja Mika Aaltolan ja Aleksanteri-instituutin johtaja Markku Kangaspuron mielestä Venäjä saavutti tavoitteensa Vladimir Putinin ja Joe Bidenin videoneuvottelun myötä.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  keskustelivat tiistaina alkuillasta videopuhelun välityksellä. Asialistan kärjessä oli Ukrainan jännitteinen tilanne.
 Venäjä on koonnut sotavoimiaan Ukrainan rajan tuntumaan. Sillä se on pyrkinyt herättämään Yhdysvaltain huomion ja myös onnistunut siinä, arvioivat Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Mika Aaltola  ja Aleksanteri-instituutin johtaja  Markku Kangaspuro  A-studiossa.
 – Venäjä on koko ajan hakenut suurvaltaroolinsa tunnustamista. Se on näillä sotilaallisilla manöövereillaan Ukrainan rajalla onnistunut kaksi kertaa lyhyen ajan sisällä saamaan Yhdysvallat neuvottelupöytään, Kangaspuro toteaa.
 Aaltola pitää huolestuttavana kehityssuuntana sitä, että Yhdysvaltain ja Venäjän presidentit keskustelivat kahden ilman Ukrainan presidenttiä. Hänen mukaansa kylmän sodan jälkeen ei ole totuttu siihen, että suuret maat tekevät päätöksiä pienten maiden yli.
 – Voimapolitiikka siinä negatiivisessa kaiussaan on palaamassa Eurooppaan.
 Aaltola sanoo, että Venäjä pyrkii toimillaan muistuttamaan sotilaallisesta voimastaan, kun taas Yhdysvallat pystyy tilanteessa säätelemään finanssivirtoja. Presidentti Biden onkin Valkoisen talon mukaan tehnyt selväksi, että mahdollisen hyökkäyksen myötä Venäjää ovat vastassa ankarat pakotteet.
 Yhdysvallat on arvioinut, että Venäjä saattaisi hyökätä Ukrainaan tammikuussa. Kangaspuro pitää sodan mahdollisuutta kuitenkin yhä epätodennäköisenä.
 – Saavutettavat hyödyt varsinaisesta sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan sekä sotilaallisesti että poliittisesti, siitä tulee niin pahasti takkiin kokonaismittakaavassa Venäjälle.
 Aaltola on samoilla linjoilla mutta uskoo kuitenkin, että Venäjä on valmis viemään asiat pitkälle.
 – Sota polkuna on keino, jota voidaan käyttää, mutta sille polulle ei aina päädytä sitä kautta, että oltaisiin shakkipelin kaltaisessa rationaalisten siirtojen sarjassa. Kuilun partaalle Venäjä haluaa asiat viedä, jotta sitä kuunneltaisiin.
 Koko tiistain A-studio katsottavissa  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Biden uhkasi Putinia ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan – Reuters: Nord Stream 2 -kaasuputki laitettaisiin jäihin
 Biden ja Putin käyvät tänään puhelinkeskustelun – Ukraina ja viisi muuta todennäköistä puheenaihetta
 Ukraina epäilee, että Venäjä valmistelee massiivista sotilasoperaatiota lähellä sen rajaa – Bidenin mukaan Yhdysvallat tekee kaikkensa estääkseen "sen, mistä ihmiset ovat huolissaan"

Venäjä onnistui saamaan Yhdysvaltain huomion toimillaan Ukrainan rajalla – UPI:n Aaltola: Venäjä haluaa viedä asiat kuilun partaalle