Summary: Nuoret itse haaveilevat luvallisesta hengailusta sisätiloissa ja maksuttomista harrastusmahdollisuuksista.

Tamperelaisen  Aino Rautavan  kilpavoimisteluharrastus loppui loukkaantumisiin ja  Zawadi Kagalin  pitkäaikainen tanssiharrastus sen kalleuteen. Nyt molemmat ysiluokkalaiset viettävät suurimman osan vapaa-ajastaan kotona.
 – Jos Tampereella olisi enemmän nuorille suunnattuja yhteisiä ilmaisia liikuntajuttuja, olisin enemmän ulkona, Aino sanoo.
 Zawadi käy heittelemässä koripalloa kavereiden kanssa, mutta pelin päätteeksi ulkona on usein turhan kolea sää pelkkään hengailuun.
 – Monesti esimerkiksi askarteleminen nuorisotiloilla maksaa ainakin vähän. Kivointa olisi vaan oleskella, Zawadi pohtii.
 Tilastotaulukot eivät imartele Tamperetta nuorisoon panostavana kaupunkina. Marjut Suomi / Yle
 Tampereen nuorisolta puuttuu sekä seiniä että niiden sisältä henkilökuntaa. Kaupungin nuorisobudjetti laahaa reilusti verrokkikaupunkeja jäljessä. Nuorisopalvelujohtaja  Jukka Etu-Seppälä  laskeskelee, että puhutaan noin parista miljoonasta. Rahalle olisi heti käyttöä esimerkiksi kauppakeskuksissa.
 – Yksi isoimpia ongelmia on, että kauppakeskukset ovat muuttuneet isoiksi nuorisotiloiksi, joissa kesällä ollaan tiloissa sisällä ja talvella parkkihalleissa. Sinne huudetaan nuorisotyötä vahvasti apuun.
 Jos Tampereella olisi enemmän nuorille suunnattuja yhteisiä ilmaisia liikuntajuttuja, olisin enemmän ulkona.  Aino Rautava
 Juuri koronapandemian alla kaupungissa ehdittiin pilotoida Koskikeskukseen pystytettyä nuorisotilaa.
 – Se oli todella hyvä kokeilu, josta myös kauppiaat tykkäsivät. Tilanne rauhoittui sekä Koskikeskuksessa että Ratinassa.
 Nuoret itsekin tietävät, ettei heidän pesiytymisensä kauppakeskusten käytäville miellytä aikuisia. Monesti kuitenkin koetaan, ettei vaihtoehtoja juuri ole jos haluaa olla sisätiloissa.
 – Ei oikein ole muuta paikkaa. Kauppakeskuksessa istutaan ja jutellaan ja kierrellään kauppoja vaikka ei olisikaan yhtään rahaa. Siihenkin kyllästyy. Tuntuu myös, etteivät ihmiset halua häiriötä, kun ovat shoppailemassa. Nuoret ovat yleensä aika äänekkäitä, Zawadi pohtii.
 Aino kertoo itsekin kiinnittävänsä huomiota nuorista lähtevään meteliin.
 – Olen Koskarissa itsekin huomannut, että siellä on tosi meluavia ryhmiä. Jos olen äidin kanssa siellä, niin äiti saattaa sanoa, että täällä on tosi paljon noita nuoria. Siihen vastaan, että niin, mutta ei ole oikein muutakaan paikkaa missä hengata.
 Kaikki eivät ole nuorisotilanuoria
 Kauppakeskuksen vaihtoehdoksi Tampereelta löytyy toki myös virallisia nuorisotiloja. Ne eivät kuitenkaan automaattisesti vedä alueen teinejä. Ainon ja Zawadin luokkakaveri  Peppi Riikonen  asuu Lielahdessa, eikä koe paikallista nuorisotilaa lainkaan omakseen.
 – Tila on koulun yhteydessä, ja siksi se tuntuu olevan enemmän koulun oppilaille kuin kaikille. Itse en ole tullut menneeksi vieraiden keskelle. Olen ujo, eivätkä kaveritkaan halua hengata siellä, Peppi sanoo.
 Peppi Riikonen viettää vapaa-aikansa useimmiten kotona askarrellen. Timo Turpeinen / Yle
 Nuorisotilojen tulevaisuus saattaa silti olla juuri koulujen yhteydessä olevissa tiloissa. Kaupunkisuunnittelussa ja kaavoituksessa yksi trendi on tilojen muuntuvuus.
 – Tila-asioita pitäisi ratkaista yhtä aikaa kuin esimerkiksi yhtenäiskouluja rakennetaan, että saataisiin monikäyttöisyyttä, sanoo apulaispormestari  Matti Helimo  (vihr.).
 Tila on koulun yhteydessä, ja siksi se tuntuu olevan enemmän koulun oppilaille kuin kaikille.  Peppi Riikonen
 Nuorisopalveluille monikäyttöiset tilat koulun yhteydessä kelpaisivat – kunhan ne ovat aidosti erillisiä.
 – Tilat pitää rakentaa nuorisotyön ehdoilla, vaikka koulukin niitä käyttäisi. Sellainen ajatus, että tulkaa luokkaan, siirrelkää vähän pulpetteja ja rentoutukaa, ei oikein toimi. Eiväthän opettajatkaan tule opettajanhuoneeseen hengailemaan vapaa-ajallaan, muistuttaa Jukka Etu-Seppälä.
 Kaikkia nuorisotyö ei tavoita, eikä ole tarkoituskaan. Etu-Seppälä arvioi työn onnistuneen, jos alueen nuoret tietävät nuorisotyöntekijänsä sekä sen, mistä tilat tarvittaessa löytyvät ja millaista tekemistä on tarjolla.
 Tulevaisuuden nuorisotila kulkee kumipyörillä
 Tampereen pylväät näyttävät taulukoissa kieltämättä masentavilta toisten kaupunkien korkeampien kuvaajien rinnalla. Budjetit eivät ole täysin vertailukelpoiset, muistutetaan sekä nuorisopalvelujohtajan että apulaispormestarin suulla.
 – Esimerkiksi Tampereen palkkaamat 24 kouluvalmentajaa eivät näy nuorisotyön vaan perusopetuksen budjetissa, kun toisessa kunnassa vastaava panostus on saatettu laskea nimenomaan nuorisotyön piiriin. Tästä huolimatta kokonaisuutta täytyy käydä nyt tarkalla silmällä läpi, apulaispormestari Matti Helimo sanoo.
 "Kauppakeskuksista tulee usein häätö. Olisi kiva hengailla jossain, mistä vartijat eivät ajaisi pois", Zawadi Kagali sanoo. Timo Turpeinen / Yle
 Helimo pohtii nuorisotyön olevan siinä määrin murroksessa, etteivät paikallaan olevat nuorisotilat ehkä ole ainoa tapa palvella Tampereen nuoria.
 – Paikallisen tilan rinnalle tarvitaan ehkä ympäryskuntien mallin mukaan kumipyörillä kulkeva nuorisotila. Tämä auttaisi myös alueellisen tasapainon kanssa.
  Kauppakeskuksessa istutaan ja jutellaan ja kierrellään kauppoja vaikka ei olisikaan yhtään rahaa.  Zawadi Kagali
 Tasapuolisuuden ylläpitäminen on haaste. Joka puolelle halutaan palveluverkkoa, mutta alueet eivät ole keskenään samanlaisia tai pysy itsekään samanlaisina vuosikymmenestä toiseen.
 Alue, jonne nyt kaavoitetaan neuvola, päiväkoti ja puistoja, saattaa kymmenen vuoden päästä pursuilla tekemistä vailla olevia teinejä. Nuorisopalveluiden palveluverkkosuunnitelma ulottuu vuoteen 2035, ja juuri ennakointi onkin tärkeää.
 – Tarvitaan dataa. Vaikka väestönkehityksen tarkka ennustaminen onkin vaikeaa, pitää olla tietoa, johon suunnitelma pohjaa. Mutu-tuntumalla ei tee näissäkään hommissa mitään, sanoo johtava nuorisotyön koordinaattori  Tiina-Liisa Vehkalahti .
 Hän on jalkautunut jo vuosia nuorison keskuuteen ja tietää, etteivät esimerkiksi asuinalueiden rajat edes välttämättä kerro siitä, missä nuoret palveluja tarvitsevat.
 – Kauppakeskusten lisäksi eri alueet imevät nuoria, eikä liikkuminen välttämättä rajoitu oman kunnan sisälle. Siksi palveluiden pitäisi ulottua yli kuntarajojen. Minkä tahansa kunnan nuorisotyön tulee olla helposti saavutettavaa, Vehkalahti sanoo.
 Tärkeintä on tekeminen
 Nuorten hyvinvointi kuuluu korulauseissa, ja kysyttäessä kaikki haluavat isänmaan toivojen parasta. Nuorisopalvelujohtaja Jukka Etu-Seppälä hymyilee vinosti kuvaillessaan käytännön suhtautumista nuoriin ja nuorisotyöhön.
 – Niin kauan, kun on seesteistä ja rauhallista, nuoret ovat kaikkien nuoria. Heti kun tulee meteliä koripallokentälle tai kauppakeskukseen, meitä huudetaan apuun ja nuorista tuleekin nuorisotyön asiakkaita.
 Nuorisopalvelujohtaja Jukka Etu-Seppälän mukaan Tampereella on tehty kiitettävästi rohkeita kokeiluja nuorten omaehtoisen toiminnan lisäämiseksi esimerkiksi osallistavan budjetoinnin kautta. "Nuorisotyössä ajatusmaailma on vuosien mittaan muuttunut siihen suuntaan, että vanhat jäärät eivät tee eteen vaan nuoret ovat itse mukana suunnittelemassa, toteuttamassa ja arvioimassa." Timo Turpeinen / Yle
 Rahanjaon ongelmia saattaa selittää nuorisotyön lobbaamisen vaikeus. Työtä rummutetaan Etu-Seppälän mukaan matalaeleisesti, ja siksi resurssit laahaavat.
 – Haasteena on, että meihin panostettava raha näkyy viiveellä. Emme pysty osoittamaan suoraan, että meihin laitettu euro on huomenna kahden euron arvoinen, koska säästö näkyy esimerkiksi lastensuojelun kustannusten laskemisena vasta joskus myöhemmin.
 Haaveissa maksutonta liikuntaa ja taiteilua
 Pelkät ovet ja seinät eivät riitä nuorisotyöksi. Ennen kaikkea tarvitaan tekemistä.
 – Otollisin kohderyhmä meille ovat ne, joilla ei välttämättä ole harrastuksia mutta on paljon vapaa-aikaa. Kun heille saa mielekästä tekemistä, turvallisia aikuisia ja paljon sisältöä, kyllä se on se juttu, nuorisopalvelujohtaja Jukka Etu-Seppälä sanoo.
  Niin kauan, kun on seesteistä ja rauhallista, nuoret ovat kaikkien nuoria.  Jukka Etu-Seppälä
 Juhannuskylän koulun aulassa kuvaajalle poseeraavat nuoret tykkäisivät tekemisestä. Kolmikko osaa heti luetella toiveitaan siitä, miten kotikaupunki voisi palvella heidän ikäluokkaansa paremmin.
 – Olisi hienoa päästä johonkin ohjattuun taidetoimintaan, joka ei maksaisi, Peppi Riikonen haaveilee.
 Aino Rautavalle voimisteluharrastuksen loppuminen oli iso muutos elämään. Nyt vapaa-aikaa on paljon, mutta etenkin korona-aikana on ollut hankala saada selville, missä sitä voisi mielekkäästi viettää. Timo Turpeinen / Yle
 Aino Rautava toivoisi paitsi pääsevänsä nuorten omalle kuntosalille myös kuulevansa kaupungin tarjoamista nykyisistä mahdollisuuksista entistä paremmin.
 – Korona ja kaikki on vaikuttanut niin, ettei oikein enää tiedä, minne voisi mennä ja mitä kannattaisi tehdä missäkin. Varmaan tiloja ja tarjontaa on, mutta tietoa niistä pitäisi olla enemmän.
 Tietoa kaipaa myös Zawadi Kagali.
 – Olen tietoinen, että Tampereella järjestetään välillä sellaisia päiviä, jolloin saa kokeilla vaikka keilausta tai jalkapalloa kavereiden kanssa, mutta niitä ei todellakaan mainosteta tarpeeksi. Itsekin sain tietää vasta nuorisopsykiatrin kautta.

Tampere panostaa nuoriin vähemmän kuin monet muut kaupungit – Euroja tarvittaisiin etenkin kauppakeskusten nuorisotyöhön


Summary: 15 ihmisoikeus- ja sananvapausjärjestöä epäilee, että etsivä Julius Hessenthalerista halutaan tehdä varoittava esimerkki. Hän oli vuonna 2019 tekemässä salaa kuvattua videota, joka johti varaliittokansleri Heinz-Christian Strachen eroon.

Itävallassa on alkanut oikeudenkäynti, jota ihmisoikeus- ja sananvapausjärjestöt syyttävät yrityksiksi suitsia sananvapautta.
 Oikeuden eteen joutui yksityisetsivä  Julius Hessenthaler , jota syytetään yli kahden kokaiinikilon myymisestä vuosina 2017–2018. Tuomio voi olla enimmillään jopa 15 vuotta vankeutta.
 Hessenthaler kiistää syytteet. Hänen asianajajansa mukaan syytteet on tekaistu politiikan korruption tuomitsevien vaientamiseksi.
 Hessenthaler on kertonut olleensa varaliittokansleri  Heinz-Christian Strachen  eroon johtaneen korruptiovideon takana. Ibizalla  Espanjassa vuonna 2019 kuvatusta videosta  saa vaikutelman, että Strache tarjoaisi venäläisoligarkin sukulaisena esiintyneelle naiselle julkisia sopimuksia vastineeksi tuesta Strachen äärioikeistolaiselle Vapauspuolueelle.
 Skandaali kaatoi Vapauspuolueen ja konservatiivisen liittokanslerin  Christian Kurzin  hallituksen. Strache  tuomittiin viime kuussa  15 kuukauden ehdolliseen vankeuteen korruptiosta. Hän valittaa tuomiosta.
 "Hessenthalerista tehdään varoittavaa esimerkkiä"
 15 kansalaisjärjestöä  on julkaissut yhteisen lausunnon,  jossa ne syyttävät syyttäjää yrityksistä vaientaa Hessenthaler.
 – Hänestä ilmeisesti tehdään varoittavaa esimerkkiä tuleville paljastusten tekijöille, jotteivät nämä ilmaisisi mielipiteitään vapaasti, sanotaan muun muassa Amnesty Internationalin ja Toimittajat ilman rajoja -järjestön allekirjoittamassa lausunnossa.
 Järjestön asiantuntijoiden mukaan vaikuttaa siltä, että Hessenthaleria vastaan käynnistetty tutkimus perustuu osittain tekaistuihin väitteisiin, joilla häntä yritetään mustamaalata.
 Ne myös sanovat, ettei koko videota Strachesta olisi tarvittu, jos viranomaiset olisivat tutkineet vihjeitä hänen korruptiostaan yhtä intensiivisesti kuin Hessenthalerin toimia on tutkittu.
 Saksa luovutti Hessenthalerin Itävaltaan viime joulukuussa, mistä asti hän on ollut pidätettynä.

Itävaltaa syytetään yrityksistä vaientaa hallituksen kaataja – Salaa kuvatun korruptiovideon takana olleelle etsivälle kova huumesyyte


Summary: Savonlinnan ja Helsingin välillä on ollut reittilentoliikennettä edellisen kerran noin puolitoista vuotta sitten.

Lentoliikennettä Savonlinnan ja Helsingin välillä hoitaa jatkossa liettualainen Transaviabaltika.
 5,7 miljoonan euron sopimus on voimassa reilut kolme vuotta eli vuoden 2024 loppuun saakka. Lennot varmistetaan julkisen palvelun velvoitteella.
 – Se on edullisempi kuin aikaisempi yhteys oli tähän liittyen. Selvästi kilpailu on toiminut tässä kohtaa, Traficomin johtaja  Pipsa Eklund  kommentoi.
 Kustannukset jakautuvat puoliksi Savonlinnan kaupungin ja Suomen valtion kesken.
 Lentojen on määrä käynnistyä lokakuun aikana. Palvelutaso pysyy samana kuin lennoissa aiemmin eli Savonlinnan ja Helsingin väliä lennetään kahdesti päivässä maanantaista torstaihin ja perjantaina yhden edestakaisen lennon verran.
 Lennoilla pyritään palvelemaan alueen yrityksiä sekä Savonlinnan matkailua.
 – Lennot ovat kaupungin yksi liikennemuoto ja suosittelemme käyttämään lentoja mahdollisimman paljon kuten teimme aikaisemmallakin kaudella, Savonlinnan kaupungin vs. elinkeinojohtaja  Jarmo Häkkinen  kertoo.
 Traficomin johtaja  Pipsa Eklund  silti myöntää, että Savonlinnan lentojen osalta ei odoteta suuria matkustajamääriä. Käytetty konetyyppi pienenee aiemmasta.
 – Olemme arvioineet matkustajamääriksi 5–10 matkustajaa per kone. 19-paikkainen lentokone on ollut meidän minimivaatimus, Eklund kertoo.
 Pienistä matkustajamääristä huolimatta tarjousten määrä yllätti Traficomin positiivisesti.
 – Uskon, että tämä pidempi kausi kiinnosti. Tässä on taattu tulovirta useammaksi vuodeksi. Se on varmasti ollut se, mikä on kiinnostanut yhtiöitä, Eklund kertoo.
 Eklund pitää harmillisena, että kotimaiset operaattorit eivät löydä Savonlinnan kaltaiselle alueelliselle reitille. Toisaalta hän uskoo, että julkiseen hankintaan perustuva kilpailutus voi olla haastava pienille aloittaville yrityksille.
 – Meillä on tiettyjä vaatimuksia alan kokemuksesta ja luvat pitää olla kunnossa. Tässä hankkeessa halusimme varmaa perustason palvelua.

Savonlinnan lentoliikennettä hoitaa jatkossa liettualainen lentoyhtiö – lennot määrä alkaa vielä lokakuun aikana


Erikoissyyttäjä  Heidi Savurinne  on päättänyt, että Ruskon Vahdolla elokuun lopussa tapahtuneesta poliisin aseenkäytöstä ei aloiteta esitutkintaa. Asia oli esiselvityksessä.
 Esiselvitys valmistui teknisen tutkinnan, kirjallisen selvityksen sekä henkilökuulemisten perusteella.
 Syyttäjälaitoksen tiedotteen mukaan poliisi sai 23. elokuuta hätäkeskukselta ilmoituksen yksityisasunnossa tapahtuneista väkivallanteosta. Paikalle mennyt poliisipartio kohtasi ampuma-aseella tehtyä vastarintaa, ja yksi poliisimies loukkaantui. Hetkeä myöhemmin paikalle saapuneen toisen poliisipartion jäsen ampui väkivaltaisesti käyttäytynyttä henkilöä, joka menehtyi.
 Syyttäjän käsityksen mukaan poliisin aseenkäyttö on ollut tilanteessa ainoa mahdollinen voimakeino kohdehenkilön pysäyttämiseksi. Kohdehenkilö on ollut aseistautuneena kookkaalla, vakavaan väkivaltaan soveltuvalla ampuma-aseella. Henkilö ei ollut totellut käskytystä eikä poliisi ollut saanut häntä luopumaan aseestaan.
 Ennen voimakeinon käyttöä kohdehenkilö oli tehnyt ruumiillista väkivaltaa sekä siviilihenkilölle että poliisille. Syyttäjän mukaan poliisin voimankäytössä on ollut kyseessä välitöntä ja vakavaa vaaraa toisen hengelle ja terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan pysäyttäminen.
 Esiselvityksen perusteella asiassa ei ole syytä epäillä voimankäyttöön johtaneessa tilanteessa poliisia rikoksesta.
 Lue lisää:
 Ruskon ampumavälikohtauksen tapahtumien kulku on nyt selvityksen alla – syyttäjä: tapahtumapaikalla oli myös muita
 Syyttäjä tutkii seuraavaksi poliisin aseenkäytön Ruskolla – "Yleisesti toivotaan, että asia hoidetaan mahdollisimman ripeästi"

Poliisia ei epäillä rikoksesta Ruskolla miehen kuolemaan johtaneessa ampumavälikohtauksessa


Summary: Lampin Voima Oy:n mukaan uusi tuotantolaitos on toiminnassa Toholammilla jo parin vuoden kuluttua, jos kaikki sujuu suunnitellusti.

Entinen turveyrittäjä  Heimo Karjalainen  katselee Toholammin Isosuolle.
 – Tuohon pitäisi tulla aurinkopaneelikenttä, sen viereen biokaasulaitos ja vetylaitos. Suon takana oleva metsä on jo kaavoitettu tuulipuistoksi, Karjalainen visioi.
 Viimeiset turvekuormat suolta lähtivät viime vuonna.
 – Jos täällä nevalla voidaan tulevaisuudessa tuottaa öljyä korvaavaa biomeetania polttoaineeksi, niin onhan se vallankumouksellinen juttu, Karjalainen sanoo.
 Parin vuoden päästä tuotannossa?
 Keskipohjalainen Isosuo on Lampin Voima Oy:n suunnitteleman biometaanijalostamon paikka.
 Hallituksen puheenjohtaja  Feodor Gurvits  kertoo, että jalostamohanke on tällä hetkellä toisella rahoituskieroksella eli menossa on osakeanti.
 – Parhaassa tapauksessa, kun luvitus on kunnossa, hanke voidaan myydä isommalle toimijalle, jolla on tarpeeksi pääomaa toteuttaa kymmenien mijoonien investointi, kertoo Gurvits.
 Gurvitsin mukaan vihreä biometaani syntyy eri energiamuotoja yhdistelemällä.
 – Kaiken pohjana on lehmänlanta, josta saadaan biokaasua. Tämän jälkeen aurinko- ja tuulivoiman avulla tuotetaan vetyä, joka lisätään bioreaktoreihin. Näin saadaan biometaania, jota voidaan käyttää raskaaliikenteen, työkoneiden tai laivojen polttoaineena, Gurvits selittää.
 Vetyä tarvitaan biokaasun metaanipitoisuuden nostamiseksi 60 prosentista 90 prosenttiin.
 Lampin Voiman hallituksen puheenjohtaja Feodor Gurvits kertoo, että Toholammille suunnitteilla oleva biometaanijalostamo on mahdollista kopioida myös muualle, jos karjanlantaa ja vihreää energiaa on tarjolla. Kaje Komulainen / Yle
 Tuotantolaitos tuo myös muita etuja, sillä laitoksesta tuleva kaasuuntumaton aine voidaan käyttää lannoitteena pellolla.
 – Tämä pienentää viljelijöiden hiilijalanjälkeä merkittävästi, kertoo Gurvits.
 Gurvitsin mukaan yhdistämällä eri asioita pystytään keskellä nevaa haastamaan miljardiluokan laitoksia, joissa tehdää metaania.
 – Näin pitkälle integroitua laitosta ei ole vielä tehty. Tässä ei ole teknologisesti mitään mullistavaa, muuta kuin eri energialähteiden yhdistelyä. Kokoluokka on kymmeniä miljoonia, verrattavissa isoihin tuulivoimahankkeisiin.
 Entinen turveyrittäjä Heimo Karjalainen näkee aurinkopaneleissa ja tuulivoimassa mahdollisuuden turvesoiden jatkokäytölle.
 Hankkeen luvitus on YVA-tarveharkinassa.
 – Jos kaikki menee hyvin, kaasua voidaan saada jo parin vuoden päästä, sanoo Gurvits
 "Kuulostaa uniikilta"
 Työ- ja elinkeinoministeriön erityisasiantuntija  Juho Korteniemi  kertoo, että valtiovalta kannustaa sektori-integraatio -ajatteluun.
 Sektori-integraatio -työryhmän loppuraportti kehottaa Euroopan Unionia ottamaan vedyn keskeiseksi elementiksi vähähiiliseen yhteiskuntaan siirryttäessä.
 Vedyn tuotannon uskotaan tuplaantuvan kymmenessä vuodessa.
 – Toholammin hybridihanke kuulostaa juuri siltä, mitä kohti ollaan menossa. Lisätään sähkönkäyttöä, käytetään biomassaa ja vetyä. Se on tulevaisuutta. Kuulostaa uniikilta, sanoo Korteniemi.

 Suomen Biokierto ry:n toiminnanjohtaja  Anna Virolainen-Hynnä  toteaa, että Toholammin suunnitelma on hyvä esimerkki systeemitason energiaintegraatiosta, jota kohti pyritään.
 – Jos voidaan tuottaa Merenkurkun uuden Aurora Botnia -laivan tarpeen verran biometaania, niin hanke kuulostaa tosi isolta Suomen ja jopa Euroopan mittakaavassa.
 Suomessa on tällä vain yksi nesteytetyn biokaasun tuotantolaitos. Se on Gasumin Turun yksikkö, joka käsittele lähiöiden jätevesien lietettä.
 – Vetyboostaus on se uusi juttu. Jos pystytään osoittamaan kustannustehokkuus ja tuote on kestävästi tuotettu, hanke kiinnostaa varmasti rahoittajia, Virolainen-Hynnä sanoo.
 Työtä ja pääomaa
 Kunnanjohtaja  Jukka Hillukkalan  mukaan Toholammin ympäryskuntiin on rakenteilla valtavasti tuulivoimaa. Jo se herättää pienen kunnan eloon.
 – Tämä biometaanin valmistukseen tähtäävä hybridihanke on juuri sitä, mitä maaseutupitäjä tarvitsee, sanoo Hillukkala.
 Hillukkala sanoo, että kylänraitilla viljellijät ovat jo puhuneet aikovansa muuttaa koneensa kaasulla käyviksi.
 – Kun kaasua löytyy omasta pitäjästä, niin silloin pitää vaihtaa myös henkilökohtainen kulkupeli kaasulla kulkevaksi.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 9. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Maatilan oma biokaasulaitos on iso investointi, mutta valtion tuki auttaa nyt hankkeita eteenpäin
 Haapavedellä kehitetään eri kokoisia biokaasulaitoksia – biometaani voi tuoda ison helpotuksen maatilojen polttoainekuluihin

Entinen turvesuo muuttumassa ainutlaatuiseksi energiakeskukseksi Keski-Pohjanmaalla – suunnitteilla biometaanijalostamo, aurinkovoimala ja tuulivoimaa


Summary: Suomen suurimman sairaanhoitopiirin HUSin alueella koronarokottaminen on tavoitteesta jäljessä esimerkiksi 20–39-vuotiaissa ja vieraskielisissä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Hallituksen tavoite saada Suomeen 80 prosentin rokotuskattavuus kahdella rokotteella lokakuuhun mennessä on HUSin toimitusjohtajan  Markku Mäkijärven  mukaan todella kova tavoite.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS on maan suurin sairaanhoitopiiri, ja Mäkijärven mukaan rokottaminen on tavoitteesta jäljessä sekä HUSin alueella että Keski-Uudellamaalla.
 Rokottaminen on jäljessä esimerkiksi 20–39-vuotiaiden keskuudessa ja vieraskielisissä.
 – Nythän lähestymme 80 prosentin rokotuskattavuutta vasta yhden rokotteen osalta, Mäkijärvi sanoo viitaten HUS-alueen rokotuslukuihin.
 Hän ei pidä hallituksen tavoitetta täysin mahdottomana, mutta melkoisen loppukirin se hänen mielestään vaatisi.
 Mäkijärvi muistuttaa, että viimeiset prosentit olivat tiukassa myös Britanniassa.
 – Kaikki riippuu nyt ihmisten rokotusinnosta.
 Koko maan tasolla kaksi annosta on nyt saanut yli puolet suomalaisista ja yhden yli 72 prosenttia. Rokotuskattavuus vaihtelee alueittain.
 Mäkijärvi korostaa, että kaksi rokotetta antaa hyvän suojan vakavia tautimuotoja vastaan. Sairaalahoidossa koronan vuoksi on tällä hetkellä lähinnä vain rokottamattomia.
 Suomessa on perinteisesti suhtauduttu rokotteisiin myönteisesti, muistuttaa toimitusjohtaja Mäkijärvi.
 – Tämä on tie normaalimpaan elämään, joten voisi ajatella, että näin on nytkin.
 Marin: Rajoituksista laajemmin eroon lokakuun puolella
 Maan hallitus on kertonut purkavansa rajoitukset kokonaan, kunhan rokotuskattavuus on riittävän suuri.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  arvioi Yle Radio Suomessa pääministerin haastattelutunnilla sunnuntaina , että rajoituksista olisi mahdollista päästä laajemmin eroon jo lokakuun puolella.
 Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salminen   arvioi viikonloppuna tilannetta myönteiseen sävyyn.  Salminen sanoi Ylen Ykkösaamun haastattelussa lauantaina, että Suomessa ollaan jo koronapandemian loppusuoralla.
 Salmisen mukaan rokotekattavuus on maassa jo nyt niin hyvä, että paluuta koviin rajoitustoimiin tuskin tullaan näkemään. Hän puhui vaiheittaisesta siirtymisestä normaaliin.
 Lue myös:
 Pitäisikö lapsia rokottaa rokotuskattavuuden nostamiseksi? Rokotetutkimuskeskuksen Mika Rämet: Aikuiset saavat huolehtia omista rokotuksistaan
 Koronarajoitukset saattavat poistua jo ensi kuussa – kysyimme, mitä ihmiset aikovat tehdä rajoitusten hellittäessä
 Kouluterveydenhuollossa on pulaa sijaisista – parhaillaan annettavat koronarokotukset työllistävät hoitajia iltaisin ja viikonloppuisin

Yhteiskunnan avaaminen voi yllättäen viivästyä, koska rokottaminen ei olekaan edennyt toivotusti – HUSin Mäkijärvi: ”Kaikki riippuu rokotusinnosta"


Summary: Liedon kunnanjohtajasta Esko Poikelasta tulee uusi Rauman kaupunginjohtaja. Valintaa valmistellut toimikunta on yksimielisesti hänen kannallaan.

Rauman kaupunginjohtajan valintaa valmisteleva toimikunta ehdottaa yksimielisesti, että Rauman uudeksi kaupunginjohtajaksi valitaan Liedon nykyinen kunnanjohtaja  Esko Poikela . Hän on iältään 60-vuotias.
 Poikela antoi tänään suostumuksensa tehtävään. Hän oli mukana suostumuksensa antaneiden hakijoiden listalla. Muiden kuin Poikelan nimiä tältä listalta ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Toimikunta esittää Rauman kaupunginhallitukselle, että Poikela kutsutaan hallituksen kuultavaksi ensi maanantaina.
 Kaupunginhallituksen ensimmäinen varapuheenjohtaja  Samu Vahteristo  ( kok. ) uskoo, että Poikelasta Rauma saa kokeneen ja elinkeinolähtöisen johtajan.
 Toimikunta haastatteli tänään virkaa virallisesti hakeneista seitsemästä hakijasta kahta. Haastateltavina olivat tänään Tornion kaupunginjohtaja, valtiotieteiden maisteri  Timo Nousiainen  ja Raahen kaupunginjohtaja, diplomi-insinööri  Ari Nurkkala .
 Toimikunta on käynyt myös muiden tehtävästä kiinnostuneiden henkilöiden kanssa aiemmin keskusteluja. Suostumuksen antaneita oli kymmenkunta.
 Valinta valtuustoon tässä kuussa
 Kaupunginjohtajan valinta on tarkoitus saada vielä tässä kuussa Rauman valtuustoon.
 Rauman kaupunginjohtajan paikka tuli auki, kun  Johanna Luukkonen   valittiin keväällä  Hyvinkään kaupunginjohtajaksi. Luukkosen viimeinen virassaolopäivä oli Raumalla eilen.
 Luukkosen valinnan jälkeen raumalaispoliitikot päättivät, että Hyvinkään tapaan uutta kaupunginjohtajaa  haetaan sekä julkisella haulla että suostumusmenettelyllä.
 Entisen ulkoministerin  Timo Soinin  nimi tuli esille mahdolllisena uutena Rauman kaupunginjohtajana, mutta hän  ilmoitti eilen vetäytyvänsä ehdokkuudesta.
 Lue lisää:
 Timo Soini ei ole käytettävissä Rauman kaupunginjohtajaksi: "Lentokorkeutta olisi tullut rutkasti lisää"
 Rauman uudeksi kaupunginjohtajaksi nousemassa hiljaisen listan kärkiehdokas – nimi julki tänään?
 Rauman kaupunginjohtaja Johanna Luukkonen valittu Hyvinkään johtoon

Rauman kaupunginjohtajaksi esitetään Liedon kunnanjohtajaa – Esko Poikela on antanut tehtävään suostumuksensa


Summary: Monet Euroopan hallitukset ovat joutuneet käräjille liian vähäisten ilmastotoimien seurauksena. Myös Suomessa valtio voi joutua korvauksiin, jos se ei saavuta itse asetettuja ilmastotavoitteita. "Kansalaisten pitää voida luottaa ilmastolupauksiin", Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden johtaja Bruno Lasserre sanoo Ylen haastattelussa.

Hallituksiin kohdistuva paine täyttää ilmastotavoitteet kasvaa.
 Painetta eivät nyt lisää vain ympäristöjärjestöt ja mielenosoittajat kaduilla vaan myös hallinto-oikeudet ja muut tuomioistuimet ympäri Euroopan.
 Esimerkiksi Ranskan länsirannikolla tehtiin kesällä ilmastohistoriaa, kun pieni Grande-Synthen kunta onnistui saamaan valtiolle  tuomion  hallinto-oikeudessa. Tuomioistuimen mukaan Ranska ei ole täyttänyt vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen velvoitteitaan.
 Päätöksessä määrätään pääministeri "toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi".
 Jos hallitus ei ensi kevääseen mennessä tee nykyistä tiukempia toimia ilmastonmuutoksen ehkäisemiseksi, valtio voi joutua pulittamaan mojovat korvaukset.
 Ranskan rannikolla sijaitseva Grande-Synthen kunta voitti vastikään valtion ilmasto-oikeudenkäynnissä. Valtio on sitoutunut vähentämään päästöjään 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta, mutta oikeuden mielestä tavoite ei täyty nykytoimin. Kunnan alueella sijaitsee myös Arclor Mittal -teräsjätin tehdas. AOL
 Tapausten päätuomari, Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden johtaja  Bruno Lasserre  vieraili alkuviikosta Suomessa.
 – Totesimme, että Grande-Synthessä tulvat olivat riittävän uskottava uhka, joten kunta sai oikeuden nostaa kanteen hallinto-oikeudessa, Lasserre kertoo Ylen haastattelussa.
 Grande-Synthen tapaus ei ole ainoa. Alkuvuonna hallinto-oikeus  päätti  ympäristöjärjestöjen voitoksi, että ekologisten vahinkojen ja valtion riittämättömien ilmastotoimien välillä on yhteys.
 Elokuun alussa  se tuomitsi  Ranskan maksamaan kymmenen miljoonaa euroa Maan ystäville ja muille järjestöille toimimattomuudesta ilmanlaadun suhteen tietyillä kaupunkialueilla. Vastaisuudessa sama sakko lankeaa aina puolen vuoden välein, jos ilmansaasteet eivät vähene.
 Tapauksia on vireillä muuallakin Euroopassa. Kesäkuussa ympäristöaktivistit  nostivat kanteen  Norjan valtiota vastaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen EIT:hen öljynporauksen vuoksi.
 Portugalilaiset 8–21-vuotiaat lapset ja nuoret  ovat valittaneet  EIT:hen 33 maan hallituksesta, koska näiden puutteelliset toimet lämpenemisen estämiseksi vaarantavat heidän mielestään heidän oikeutensa elämään.
 Saksassa perustuslakituomioistuin  määräsi  hallituksen tiukentamaan ilmastolakeja ja Hollannissa oikeus ohjasi öljy-yhtiö Shellin  leikkamaan päästöjään  keväällä.
 Tuomari Lasserren mukaan kansalaisjärjestöt "kilpailuttavat" nyt eri maiden oikeusjärjestelmiä ja eri tuomioistuimia. Kanteita nostetaan siellä, missä niiden menestymismahdollisuudet ovat parhaat.
 – Siellä missä käsittely on nopeinta ja edullisinta ja myös siellä, missä tuomioistuimen päätöksellä on eniten valtaa suhteessa päättäjiin, Lasserre listaa.
 Ranskan hallinto-oikeuden erikoisuus on hänen mukaansa se, että tuomarit pystyvät paitsi kumoamaan jo tehtyjä päätöksiä myös pakottamaan hallituksen toimimaan tilanteissa, joissa se ei ole tehnyt riittävästi.
 2,3 miljoonaa ranskalaista allekirjoitti viime vuonna vetoomuksen, että valtio velvoitetaan toimimaan tehokkaammin ilmastonmuutokset vastaisessa taistelussa. Ympäristöjärjestöt voittivat "vuosisadan oikeustapaukseksi" kutsutun riidan. Nicolas Chauveau / AOL
 Ilmastokäräjille ei yleensä lähdetä rahallisen korvauksen toivossa.
 – Kantajat haluavat edistää ympäristön asiaa ja olla hallitukselle piikki lihassa, joka pakottaa sen noudattamaan omia lupauksiaan, Lasserre kuvailee.
 Eivätkö tuomarit ota ilmastopäätöksillään valtaa poliittisilta päättäjiltä?
 – Ei, me emme määritä ilmastotavoitteiden takarajoja tai sisältöä, vaan me jätämme keinovalikoimasta päättämisen hallitukselle. Me laitamme vain hallituksen vastuuseen omista päätöksistään, ja lisäämme siten kansalaisten luottamusta poliittisiin lupauksiin, Lasserre selittää.
 Näytön saamiseksi tuomioistuimet kuulevat isoa joukkoa ilmastotieteilijöitä, joiden kanssa tehtyjä toimenpiteitä ja niiden ilmastovaikutuksia arvioidaan "kohta kohdalta".
 – Yksinkertaisesti: lupaukset pitää pitää, ilman sitä yhteiskunnassa ei ole luottamusta. Eikä ilman luottamusta ole demokratiaa, Lasserre sanoo.
 Ilmastoon liittyvät oikeustapaukset koskevat Suomessa toistaiseksi pääosin päästökauppaa, Hannes Snellmanin asianajaja Anna-Maria Tamminen kertoo. Yritykset kyselevät aiempaa enemmän juristien arvioita siitä, miten ilmastolainsäädännön toimeenpano vaikuttaa niiden toimialaan. Markku Rantala / Yle
 On vain ajan kysymys, että ilmasto-oikeudenkäyntejä nähdään Suomessakin. Kun ilmastotavoitteet tiukentuvat ja lainsäädäntöä tulee lisää, päättäjien ja yritysten oikeudellinen vastuu pitää lupauksensa kasvaa.
 – Kun näyttö ja oikeustapaukset lisääntyvät kansainvälisesti, herää kysymys, miksi niitä ei nähtäisi myös meillä, asianajotoimisto Hannes Snellmanin asianajaja  Anna-Maria Tamminen  sanoo.
 Tammisen mukaan Euroopassa on vireillä kuutisenkymmentä ilmasto-oikeudenkäyntiä. Käräjöinnillä on tapana levitä rajojen yli.
 – Kun huomataan, että jokin kanneperuste menestyy yhtäällä maailmassa, niin sitä samaa kanneperustetta lähdetään edistämään toisaalla.
 Asianajaja Roger Cox ja ympäristöjärjestön johtaja Donald Pols riemuitsivat keväällä Hollannissa, kun öljy-yhtiö Shell määrättiin vähentämään päästöjään oikeuden päätöksellä. Jos puheet ilmastonsuojelusta osoittautuvat sanahelinäksi, yritykset ja valtiot voivat joutua käräjille. AOP
 Voisivatko Suomessakin kunnat haastaa valtion oikeuteen ilmastonmuutoksen torjumisen laiminlyömisestä, jos tulee tuhoisia tulvia tai metsäpaloja?
 Näin voisi käydä vaikkapa silloin, jos kunta on kaavoittanut esimerkiksi rantatontteja hyvässä uskossa lakien pohjalta, ja sitten tapahtuu jotain yllättävää, jonka voi osoittaa johtuneen riittämättömästä ilmastonsuojelusta.
 Anna-Maria Tammisen mukaan Grande-Synthen kunta vetosi moniin eri lainsäädäntöihin: kansainvälisiin, kansalliseen, EU-sitoumuksiin, ihmisoikeusvelvoitteisiin ja Ranskan antamiin sitoumuksiin.
 – Suomeahan sitovat samat kansainväliset ja EU-velvoitteet. Suomi on nyt myös asettamassa itselleen tiukempia tavoitteita, ja uudessa ilmastolaissa on annettu valitusmahdollisuus tietyntyyppisille tahoille, hän sanoo.
 Kysymys kuuluukin, millä perusteilla Suomessa katsotaan kanneoikeuden syntyvän tulevaisuudessa. Kun valtio asettaa itselleen tiukempia tavoitteita ja tekee askelmerkkejä, niiden noudattamista voidaan tarpeen tullen vaatia käräjöimällä.
 Myös suomalaiset yritykset ja finanssilaitokset ovat sitoutuneet hiilineutraalisuustavoitteisiin.
 – Tätä kautta on mahdollista, että kun näitä velvoitteita itse annetaan, niin niihin halutaan myöskin sitouttaa, Tamminen sanoo.
 Hänen mukaansa oikeusjutut ovat menestyneet parhaiten paikoissa, joissa kansallista lainsäädäntöä ja tavoitteita on asetettu paljon.
 – Siitä on myöskin akateemista tutkimusta, että maat joissa on enemmän asetettu tavoitteita, niin siellä on muita maita enemmän vireillä tämäntyyppisiä oikeudenkäyntejä, Tamminen sanoo.
 "Toteuttakaa Pariisin sopimus vihdoinkin", pandaksi pukeutuneen mielenosoittajan kyltissä luki mielenosoituksessa Saksassa toukokuussa. Maan perustuslakituomioistuin oli juuri määrännnyt hallituksen tiukentamaan ilmastolainsäädäntöä. Clemens Bilan / EPA
 Myös suomalaisten yritysten kiinnostus ilmastoasioihin liittyviin oikeudellisiin velvoitteisiin on kasvanut.
 – Siinä missä perinteisesti on tullut paljon kysymyksiä energianteollisuudesta, kemianteollisuudesta tai metsäteollisuudesta, niin nyt nähdään, että myös esimerkiksi finanssilaitokset tiedustelevat näkymystä siitä, miten ilmastoasioiden pitäisi näkyä heidän toiminnassaan, Tamminen kertoo.
 Ilmastonmuutos alkaa olla niin iso kysymys, että se näkyy hänen mukaansa enemmän tai vähemmän jokaisen juristin pöydällä.
 – Kukaan meistä ei ole enää immuuni sille, että pitää ymmärtää Pariisin ilmastosopimuksen vaikutukset omaan työhön. . . Kaikkien pitää pysyä perässä tässä kehityksessä, ja miettiä, että jos tällaisia kysymyksiä tulee Suomessa pöydälle, niin miten niiden kanssa edetään, Tamminen sanoo.
 Aiheesta lisää:
 Meneillään olevissa budjettineuvotteluissa vihreät ja vasemmistoliitto haluavat varmistaa, että päätökset vähentävät ilmastopäästöjä Suomen tavoitteiden verran
 Hollannin korkein oikeus: Valtiolla velvollisuus vähentää ilmastopäästöjä kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi
 Saksalaisjärjestöt peräävät Suomelta valtio-omistajan vastuuta: Fortumin ostama Uniper päästää enemmän hiilidioksidia kuin koko Suomi

Jos hallitukset eivät ryhdy ilmastotoimiin, niitä uhkaa kohta oikeustupa – Huipputuomari: "Päättäjien pitää kantaa vastuu lupauksistaan"


Summary: Kotkan kaupunginvaltuusto valmistautuu hyväksymään uuden korkeakoulukampuksen 18 miljoonan lisäkulut, koska uusi kampus on tärkeä tekijä kaupungin tulevaisuudessa. Selvitimme, millainen uudesta kampuksesta tulee.

Selvästi luultua kalliimmaksi tulevasta uudesta ammattikorkeakoulun kampuksesta rakentuu Kotkaan kuusikerroksinen, aiempaa valoisampi kokonaisuus.
 Yle kertoi maanantaina , että Kotkan Kantasatamaan suunnitellun Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kampuksen hinta on noussut alkuperäisestä 43 miljoonasta 61 miljoonaan euroon.
 Kotkan kaupunki on edelleen valmis rakentamaan kampuksen, jonka luonnehditaan olevan tärkeä osa Kantasataman ja koko kaupungin kehitystä.
 Kampus ei muuta kauas, mutta uudella paikalla on keskeisempi sijainti. Jasmina Kauta / Yle
 Mutta mikä opiskelussa muuttuu, kun kampus on valmis? Kysyimme kampuksen rakennuttajan Kymenlaakson Kampuskiinteistöjen toimitusjohtaja  Tero Talliselta , mitä kaikkea tällä 60 miljoonalla eurolla saadaan.
 Pienempi, mutta neliöitään suurempi
 Vanha Metsolan kampusrakennus on noin 19 000 neliötä ja siinä on yhteensä seitsemän kerrosta kellarikerrokset mukaan lukien.
 – Metsolan kampusrakennus on perinteinen betonilaatikko laatikko, jossa on suorat seinät ja tasakatto päällä, Kymenlaakson Kampuskiinteistöjen toimitusjohtaja Tero Tallinen kertoo.
 Nykyinen kampusrakennus on rakennettu 1970-luvulla Kotkan teknilliseksi kouluksi. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Uusi, kuusikerroksinen rakennus on Tallisen mukaan kooltaan noin 17 000 neliötä. Ylin kerros on kokonaan tekninen kerros.
 Kerrokset nousevat portaittain niin, että katto laskeutuu kerrosten ylle vinottain. Seinillä on paljon ikkunapintaa, josta valoa pääsee runsaasti sisään. Valoisuus ja avoimen tilan käyttö ovat Tallisen mielestä aivan eri luokkaa kuin vanhassa kampuksessa.
 – Muotokieli on aivan erilainen, ja korkeahan se rakennus on kuin mikä! On se paljon näyttävämpi rakennus kuin Metsola, Tallinen sanoo.
 Uuden kampusrakennuksen tapahtumat näkyvät lasi-ikkunoista kauas.  Arkkitehdit NRT Oy ja Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy
 Avaraa yhteistä tilaa
 Suuri ero uuden ja nykyisen välillä on Tallisen mukaan se, että uudessa rakennuksessa on paljon enemmän avointa ja avaraa tilaa, jota on myös tarkoitus hyödyntää monipuolisesti.
 Uuteen rakennukseen tulee runsaasti moniin käyttötarkoituksiin, kuten ryhmätyöskentelyyn ja oleskeluun, sopivaa tilaa sekä henkilökunnalle että opiskelijoille. Henkilökohtaisille työhuoneille heitetään hyvästit.
 Jos töitä tahtoo tehdä rauhassa, voi varata äänieristetyn pienemmän työtilan. Kirjasto uusine työtiloineen siirtyy uudella kampuksella sisääntuloaulaan.
 Kantasataman kampus on suunniteltu avaraksi ja monikäyttöiseksi. Yksittäisiä työhuoneita on paljon vähemmän. Arkkitehdit NRT Oy ja Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy
 Nykyisen Metsolan kampuksen opiskelijaruokala on rakennuksen sisällä nurkassa. Uudella kampuksella ruokailutila jaetaan Kantasatamaan rakennettavan tapahtumakeskuksen kanssa. Ravintola tulee keskuksen aulaan.
 – Tämä on aivan eri ratkaisu. On iso avoin aulatila, joka on monelle käyttäjälle ja kulkijalle tarkoitettu.
 Kantasatamaan rakennetaan tapahtumakeskus, joka yhdistyy kampukseen. Merikeskus Vellamon muotokieli keskustelee tuoreen arkkitehtuurin kanssa. Arkkitehdit NRT Oy ja Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy
 Pieni sairaala ja vähemmän teoriaa
 Uusi koulu suunnitellaan suoraan nykyiseen tarpeeseen. Perinteisiä teorialuokkia tulee vähemmän ja laboratorio- sekä simulaatiotilaa enemmän.
 – Uuteen rakennukseen on tulossa esimerkiksi terveysalan opiskelijoille tilat, jotka ovat kuin minisairaala. Käytännön harjoituksia voi tehdä sairaalaa vastaavissa olosuhteissa. Esimerkiksi ambulanssihallista voi siirtää potilaan ensihoidosta eteenpäin, Tallinen kertoo.
 Tulevaisuus on mielessä
 Nykyinen Metsolan rakennus on ollut hankala muutosten suhteen. Tilat ovat ahtaita ja seinät ovat väärissä paikoissa. Liki 50 vuotta vanha rakennus ei enää taivu eri alojen käytännön koulutuksen tiloiksi kovinkaan notkeasti.
 Voiko uudellekin kampukselle käydä näin? Tallinen kertoo, että tulevaisuuteen on varauduttu. Tukirakenteiden puitteissa rakennuksessa voidaan jakaa tai laajentaa tiloja tarpeen mukaan.
 Uudelle kampukselle on suunniteltu erillinen työskentelyparvi. Arkkitehdit NRT Oy
 Myös niinkin pieni asia kuin pistorasioiden määrä voi vaikuttaa tulevaisuuteen. Tätä varten rakennus kaapeloidaan mahdollisimman kattavasti.
 Lue lisää:   Kotka ainoa kaupunki, joka maksaa uutta kampusta – Kantasataman rakentaminen maksamassa nyt kaupungille 85 miljoonaa euroa

Xamkin uusi hulppea kampus maksaa yli 60 miljoonaa euroa – kysyimme opiskelijoilta, mitä he toivovat: "Uusia sairaalasänkyjä"


Summary: Suomessa, EU:ssa ja YK:ssa mietitään tällä hetkellä keinoja pysäyttää pitkään jatkunut luonnon lajikirjon heikentyminen. Suomessa tehtyjen selvitysten mukaan temppua on vaikea tehdä metsäteollisuuden nykyhakkuiden kanssa.

Metsien lajikirjon ja lisääntyvien hakkuiden yhteensovittaminen on selvitysten mukaan hyvin vaikeaa.
 Ympäristö- ja luonnonvaratutkijoiden tekemien mallinnusten mukaan hakkuita on vaikea kasvattaa nykyisestä ja samalla saada metsien lajiston köyhtyminen suojelulla pysähtymään. Metsäteollisuusvaltaisessa Keski-Suomessa jo nykyinen hakkuutaso heikentää metsien luontoarvoja.
 Luonnonvarakeskuksen (Luke) ja Suomen ympäristökeskuksen (Syke) selvityksessä on  mallinnettu  sitä, riittääkö kotimainen puu teollisuudelle, jos hakkuita lisätään samaan aikaan metsien suojelutoimien kanssa.
 Laskelmat ovat ajankohtaisia, sillä EU valmistelee syksyn aikana luontokadon pysäyttämiseen tarvittavia toimia, joista päätetään myös  YK:ssa  näillä näkymin ensi vuoden alussa. Tämä saattaa lisätä lähivuosina luonnonsuojelun tarvetta metsävaltaisessa Suomessa.
 Tutkijoiden laskelmat ovat osa tausta-aineistoa, jolla Suomen  hallitus  osaltaan valmistautuu luontokadon pysäyttämiseen. Hallitus on myös miettimässä muita  keinoja , joilla voidaan estää etenkin Suomen metsissä jatkuva lajien uhanalaistuminen.
 Teollisuuden puupula edessä melko nopeasti suojelutoimilla
 Tutkijoiden malleissa on ensimmäistä kertaa nykytilanteessa yritetty hahmottaa, minkälaisiin vaikeuksiin törmätään puun saatavuuden kanssa, kun hakkuita, luonnonsuojelua ja muita toimia lisätään talousmetsissä.
 Laskuharjoituksessa painotettiin sitä, että Etelä-Suomen metsien suojeluala kasvaa. Metsien suojelussa Etelä-Suomella tarkoitetaan käytännössä aluetta Oulun seudulta etelään. Alueen suojelupinta-alat eivät muutama vuosi sitten julkaistun  asiantuntija-arvion  mukaan turvaa luonnon monimuotoisuuden tarpeita.
 Tutkijat laskivat suojelun lisäämistä kahden hakkuutason kanssa: viime vuosien keskimääräisellä hakkuutasolla ja tasolla, joka on tällä hetkellä arvioitu valtakunnan metsäpolitiikassa suurimmaksi, tulevia hakkuita kestäväksi hakkuumääräksi.
 Laskelmista selviää, että teollisuudella tulee pulaa kotimaisesta puusta melko nopeasti. Näin käy jo nykyisillä hakkuutasoilla, jos samaan aikaan lisätään selvästi luonnonsuojelua ja luonnonhoitotoimia. Selvemmin puupula iskee, jos hakkuita nostetaan 80 miljoonaan kuutioon vuodessa ja lisätään suojelu- ja hoitotoimia.
 80 miljoonaa kuutiota on kirjattu nykyiseen kansalliseen metsästrategiaan. Myös tason nostosta on keskusteltu ja  teollisuus  tavoittelee sen merkittävää nostoa.
 – Kaksinkertainen suojelupinta-ala, 80 miljoonan kuution hakkuiden ja lisääntyvän talousmetsien luonnonhoidon kanssa johtaisivat puuston tilavuuden voimakkaaseen vähentymiseen 30 vuodessa. Toisin sanoa nämä kaikki eivät ole mahdollisia, jos hakkuumahdollisuudet halutaan säilyttää, summaa erikoistutkija  Leena Kärkkäinen  Lukesta.
 Laskelmissa teollisuuspuun saatavuus voi muuttua todella paljon, jos hakkuita lisätään 80 miljoonaan kuutioon vuodessa yhdessä suojelutoimien kanssa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Laskelmista näkyy, että ilman lisäsuojelua hakkuita voidaan jatkaa metsästrategian tasolla ilman, että hakkuumahdollisuudet heikentyvät. Kun strategian tasoisiin hakkuisiin lisätään luonnonsuojelutoimia ja lisätään esimerkiksi lajien kannalta tärkeitä säästöpuita niin, että eteläisimmässä osassa maata suojeluala kaksinkertaistuu, raakapuun saatavuus tippuu jo melko nopeasti.
 Teollisuuspuun saatavuus käytännössä romahtaa, kun suojeluala nostetaan 10 prosenttiin metsäalasta etenkin Etelä-Suomessa. Näin käy etenkin tukkipuun saatavuudelle, mikä olisi isku etenkin sahateollisuudelle ja metsänomistajille, jotka saavat etupäässä tulonsa tukkipuun myynnistä.
 Laskelmissa ei huomioida metsien mahdollisuuksia sitoa ilmastonmuutoksen hidastamisessa tärkeitä hiilidioksidipäästöjä. Nielujen osalta tutkijat ovat  aikaisemmin arvioineet , että jo ennen 80 miljoonan kuution hakkuita ilmastopolitiikan kannalta tärkeät metsänielut heikkenevät selvästi.
 Hakkuiden määrän muutos näkyi Keski-Suomessa
 Keski-Suomi on metsävaroiltaan ja hakkuillaan laskettuna yksi maan metsäteollisuuden keskittymiä. Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteen laitoksen tutkijat selvittivät, kuinka teollisuuden ja luonnon monimuotoisuuden yhdistäminen onnistuu seudulla.
 Tulokset vastasivat Luken vetämän hankkeen valtakunnallisia arvioita.
 – On vaikea sanoa, mikä on sopiva hakuutaso. Toisaalta tiedetään se, että nykytilanne ja uhanalaisuusarviot osoittavat, että suojelutoimet eivät ole olleet riittäviä suhteessa hakkuupaineeseen. Jos haluamme luonnonsuojelua edistää, suojelutoimien on oltava nykyistä laajempia, kertoo tutkija  Jani Hohti  Jyväskylän yliopistosta.
 Yliopiston selvityksen mukaan nykyhakkuiden vähentäminen näkyi myönteisesti seuratuilla luontomuuttujilla. Selvityksessä katsottiin muun muassa sitä, miten monille uhanalaisille metsälajeille keskeinen lahopuun määrä kehittyi ja miten esimerkiksi haapaa ja raitaa sisältävissä vanhemmissa kuusimetsissä elävät liito-oravat menestyivät.
 Jyväskylän yliopiston tutkijat arvioivat, miten maakunnan metsäteollisuus ja hakkuut vaikuttavat metsien muihin käyttömahdollisuuksiin.  Matias Väänänen / Yle
 Jyväskylän yliopiston tutkijat katsoivat valtakunnallista selvitystä tarkemmin, miten talouskäyttö ja monimuotoisuuden parantaminen voidaan sovittaa yhteen. Kyse on silloin esimerkiksi siitä, hakataanko metsiä aukkohakkuilla samanikäisiksi.
 – Yhteensovittaminen vaatii sitä, että käyttötapoja voitaisiin monipuolistaa. Toisaalta täytyy nostaa kissa pöydälle ja pohtia sitä, mikä on se oikea kaikki metsän käyttömuotoja arvostava hakkuutaso. Siihen ei ole yhtä oikeata vastausta, Hohti sanoo.
 Jani Hohtin mukaan arvokeskustelua tarvitaan, koska edes hakkuutapoja muuttamalla ei pysäytetä pitkään jatkunutta lajien uhanalaistumista. Hohtin mukaan tietyn tasoisten hakkuiden ja luonnon suojelun välillä on väistämätön ristiriita.
 – Näen luonnonsuojelualueiden perustamisen aika keskeisenä luonnonsuojelun keinona. Meillä on lajistoa, joka käytännössä vaatii sitä, että alue saa olla pitkään rauhassa. Ne ovat usein vaateliaampia lajeja, vaativat lahopuustoa, jonka synnyttäminen on hidasta.
 Jos hakkuita ja suojelutoimia lisätään, metsät nuorentuvat entisestään
 Erikoistutkija Leena Kärkkäisen vetämässä selvityksessä laskelmat tehtiin niin, että teollisuus saa tietyn määrän puuta joka vuosi samalla kun suojelua ja hoitotoimia lisätään.
 Jos teollisuuden myllyt pyörivät vähintään entiseen tahtiin ja puumarkkinoilla ei tapahdu suuria muutoksia, edessä voi olla tilanne, jossa puusto on historiallisen nuorta. Metsissä kasvaisi laskelmien mukaan lähinnä kaksikymmenvuotiaita puita, kun puita hakattaisiin enemmän muilla metsälöillä lisäsuojelun ja hoitotoimien takia.
 Tällä hetkellä  puiden keski-ikä  on yli kaksinkertainen, mikä sekin on tilastojen mukaan lyhytikäistä.
 Mallinnusten mukaan talousmetsien puiden ikärakenne muuttuu entistä nuorempaan suuntaan. Jyrki Lyytikkä / Yle
 – Päätulos oli, että luontokadon kustannustehokas pysäyttäminen edellyttää pinta-alatavoitteiden lisäksi sitä, että voidaan tunnistaa monimuotoisuuden kannalta parhaat kohteet. Toisaalta puuntuotannon kannalta vähämerkityksellisiä alueita voidaan kehittää omistajien kanssa, erikoistutkija Kärkkäinen tarkentaa yhteensovittamisen mahdollisuuksia viitaten vapaaehtoiseen suojeluun ja mahdollisesti metsänomistajille maksettuihin korvauksiin suojelusta.
 Myös Hohtin mukaan metsien eriyttäminen talous- ja luonnonhoitoalueiksi voi olla yksi keino sovittaa eri tarpeita yhteen. Hän kuitenkin muistuttaa, ettei talousmetsien lajien tilanne saa heikentyä muutosten yhteydessä.
 Hohti on kuitenkin huolissaan kehityksestä, jossa luonnonsuojelua mietitään liikaa eurot mielessä, ja keskitetään mahdollinen lisäsuojelu ja luonnonhoitotoimet vähäpuustoisiin metsiin.
 – Tässä saattaa samalla käydä niin, että suojellaan vähäpuustoisia ja vähemmän tuottoisia alueita, kuten kitumaita, joiden suhteellinen suojelutilanne on parempi verrattuna puuntuotokseltaan parempiin metsämaihin. Silloin lajisto, joka on riippuvainen rehevistä alueista, kuten lehdoista, niiden lajien turvaaminen voi jäädä heikolle tasolla.
 Lehdot ja niiden lajit ovat pitkälti hävinneet Suomessa, kun ravinteikkaita alueita on otettu maatalouskäyttöön etenkin Varsinais-Suomessa.
 Tutkija Jani Hohtin mielestä metsien eri käyttömuotoja on soviteltavissa yhteen, vaikka hän samaan hengenvetoon sanoo, että hakkuiden ja luonnonsuojelun välillä on myös ylittämätön ristiriita. Niko Mannonen / Yle
 Hohtin ajatuksissa yksi kiireellisimmistä lisäsuojelua vaativista luontotyypeistä ovat rehevät ja runsaspuustoiset lehtoalueet ja vanhat kangasmetsät. Nämä ovat Etelä-Suomen  uhanalaisimpia luontotyyppejä .
 Laskelmissa suojelutaso nostettiin tasolle, joka on esillä EU:ssa
 Luken vetämässä hankkeessa teollisuuspuun määrä romahti, kun laskelmissa käytettiin enimmillään kymmenen prosentin suojelutasoa painottuen Etelä-Suomeen. Suojeluala olisi silloin kitumaat mukaan lukien noin 2 miljoonaa hehtaaria, joista neljännes olisi uutta suojelualaa Pohjois-Suomessa. Kitumaata olisi alasta yli puolet.
 Kymmenen prosenttia vastaa tällä hetkellä EU:ssa käynnissä olevia hahmotelmia tiukan suojelun tasosta koko unionin maa- ja vesialueilla. Se, kuinka paljon suojelusta toteutetaan Suomessa, on vielä auki ja selviää mahdollisesti ensi vuoden aikana, jolloin pidetään vastaavia neuvotteluja YK:n tasolla.
 Selvityksessä puun saatavuuteen vaikutti myös talousmetsissä tehtävät laajennetut luonnonhoitotoimet. Näitä on muassa lahopuiden kertymän merkittävä kasvattaminen. Luonnonhoitotoimia lisättiin niin, että ne kattoivat suojelun kanssa vähintään kolmanneksen metsäalasta.
 EU:ssa  ja  YK:ssä  on puhuttu luontokadon vastaisten suojelutoimien laajentamisesta 30 prosenttiin maa- ja vesialasta. Tällä tasolla suojelulla olisi arvioiden mukaan todellisia vaikutuksia pysäyttää luonnon köyhtyminen.
 Laskelmissa lisäsuojelua kohdennettiin luonnontilaisen kaltaisiin ja iältään vanhempiin metsiin, mikä vastaa EU:n luontokadon vastaisen biodiversiteettistrategian tavoitteita. Mallissa ei pystytty huomioimaan tarkasti vanhojen puiden tilavuuden muutoksia laskenta-ajalla.
 Luonnonsuojelutekoihin tarvitaan rutkasti enemmän rahaa
 Hallituksen tilaamassa selvityksessä arvioitiin myös lisäsuojelun mahdollisia kustannuksia puun myyntitulojen menetyksinä.
 80 miljoonan kuution hakkuiden myötä tukkipuutulot tippuvat vuoteen 2051 mennessä riippuen käytetystä korkokannasta enimillään kymmenen miljardia euroa. Alemmalla lasketulla 72 miljoonan kuution tasolla myyntitulot mahdollisesti kasvavat, kun hakkuumahdollisuudet pysyivät melko ennallaan.
 Oletuksena oli, että metsänomistajille korvattaisiin täysimääräisesti vapaaehtoinen lisäsuojelu. Lisäsuojelun kustannukset voivat nousta useisiin satoihin miljooniin euroihin vuodessa. Tähän vaikuttaa se, millä hinnalla puista käydään kauppaa puumarkkinoilla.
 Esimerkkinä kustannuksista, nykyisin käytössä olevan metsien luonnonsuojelua edistävän vapaaehtoisen METSO-ohjelman korvaustasot pitäisi nostaa yli 200 miljoonaan euroon vuodessa. Tämä olisi yli kymmenen kertaa enemmän kuin nyt. Lisäksi luonnonhoitotoimista tulee vuosittain useiden satojen miljoonien kustannukset.
 Suojeluohjelmaa  jatketaan näillä näkymin vuoteen 2025 asti, jolloin sillä pitäisi olla suojeltu noin 100 000 hehtaaria metsää.
 Etelä-Suomessa, karkeasti Keski-Suomesta etelään, on suojeltu tällä hetkellä noin 3 prosenttia metsä- ja kitumaasta. Keski-Suomesta Oulun korkeudelle määrä on noin 6 prosenttia. Pohjois-Suomessa on suojeltu noin kolmannes metsä- ja kitumaasta.
 Lue lisää:
 EU-parlamentti vaatii tiukkaa lakia, joka turvaisi luonnon monimuotoisuuden – suomalaismepit täysin erimielisiä, mitä tapahtuu metsätaloudelle
 Valtion kokoinen hakkuuaukko
 Kaikki Euroopan vanhat metsät täytyy suojella, linjaa luonnon köyhtymiseen puuttuva EU-strategia
 Tuhannet lajit hakevat lahopuuta talousmetsistä, turhaan – Huippuekologi: Hiljainen tappaja lähempänä

Luonnonsuojelun lisääminen uhkaa metsäteollisuuden puunsaantia – Tutkija: Jo nykyhakkuita ja luonnonsuojelua vaikea yhdistää


Summary: Lokakuussa 2019 tapahtuneen Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa huomenna. Käräjäoikeus katsoi, että tekijä oli syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa. Nyt asia nousee uudestaan hovioikeuden arvioitavaksi.

Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa huomenna. Tekijän syyntakeisuus nousee hovioikeudessa uudelleen arvioitavaksi.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus tuomitsi  Joel Marinin  viime marraskuussa elinkautiseen vankeuteen muun muassa murhasta ja 20 murhan yrityksestä. Käräjäoikeus katsoi, että Marin oli hyökkäyksen tehdessään syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa ja sen seurakset.
 Samaan arvioon päätyi myös THL:n oikeuspsykiatristen asioiden lautakunta. Se käsittelee ja ratkaisee mielentilasta laaditut lausunnot.
 Valituksessaan hovioikeuteen Marin kuitenkin vaatii, että hänen katsottaisiin olleen alentuneesti syyntakeinen. Alentuneesti syyntakeiselle henkilölle voidaan hakea alempaa rangaistusta.
 Yksi kuoli, yhdeksän haavoittui
 Kuopion kouluisku tapahtui lokakuun 1. päivänä vuonna 2019 Savon ammattiopiston luokkahuoneessa kauppakeskus Hermanin tiloissa.
 Iskussa kuoli nuori ukrainalainen nainen. Hyökkääjän lisäksi yhdeksän ihmistä haavoittui tai loukkaantui, kun tekijä hyökkäsi pitkän miekan kanssa opettajien ja opiskelutovereidensa kimppuun.
 Tässä jutussa rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  ja Psykiatrisen vankisairaalan asiantuntijaylilääkäri  Hannu Lauerma  kommentoivat yleisesti syyntakeisuuden määritelmää. He eivät ota kantaa Kuopion kouluiskuun.
 “Alentuneesti syyntakeinen” on hankala määritelmä
 Nykyisin alentuneesti syyntakeisena tuomitaan vain harvoin.
 – Useimmat mielentilatutkimuksia tekevät ammattilaiset pitävät sitä epämääräisenä kategoriana, sanoo rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen Itä-Suomen yliopistosta.
 Syyntakeisuus on rikosoikeudellisesti mielenkiintoinen ilmiö. Se perustuu mielentilatutkimukseen, joka tehdään psykiatrisessa sairaalassa. THL antaa mielentilatutkimuksen perusteella oman arvionsa syyntakeisuudesta.
 Syyntakeisuudella tarkoitetaan riittävää psyykkistä terveyttä ja henkistä kypsyyttä tekojensa ymmärtämiseen. Syyntakeeton henkilö puolestaan ei pysty esimerkiksi vakavan mielisairauden tai tajunnan häiriön vuoksi ymmärtämään tekojensa luonnetta tai säätelemään käyttäytymistään.
 Näiden väliin jää määritelmä “alentuneesti syyntakeinen”. Tällöin katsotaan, että tekijän ymmärryskyky ja kontrollointikyky ovat tekohetkellä merkittävästi alentuneet.
 Kysymys syyntakeisuudesta vaikuttaa olennaisesti rangaistukseen. Syyntakeinen tuomitaan vankeusrangaistukseen ja syyntakeeton määrätään käytännössä aina tahdosta riippumattomaan psykiatriseen hoitoon ennaltamääräämättömäksi ajaksi. Alentunut syyntakeisuus voi johtaa lievempään rangaistukseen, mutta siihen ei sisälly hoitovelvoitetta.
 Mielentilatutkimusta ei yleensä uusita
 Hannu Lauerman mielestä alentunut syyntakeisuus on ongelmallinen määritelmä.
 – Henkilö voi olla esimerkiksi vakavasti häiriintynyt ja potentiaalisesti vaarallinen mutta ei suoranaisesti mielisairas. On ristiriitaista, jos hän selviää lievemmällä rangaistuksella, mutta ei tule ohjatuksi hoitoon.
 Lauerman mukaan monien muiden maiden lainsäädännössä vastaavaa välimallin määritelmää ei ole.
 Mielentilatutkimus tehdään tavallisesti käräjäoikeuden käsittelyn yhteydessä. Uutta tutkimusta ei juuri koskaan tehdä, vaikka hovioikeudessa syyntakeisuutta arvioitaisiin uudelleen.
 – Mielentilatutkimus on hyvin perusteellinen ja tarkoin ohjeistettu. On harvinaista, että siinä havaittaisiin sellaisia puutteita, että päädyttäisiin uuteen tutkimukseen, Lauerma sanoo.
 Tapauksen oikeuskäsittely on poikkeuksellinen
 Kuopion kouluiskua käsitellään Itä-Suomen hovioikeudessa 9.–14.9.
 Käräjäoikeuden käsittelyssä tekijä Joel Marin myönsi murhan ja kolme murhan yritystä.
 Valituksessaan hovioikeudelle hän vaatii muun muassa, että syytteistä murhan yrityksistä luovutaan niiden henkilöiden osalta, jotka pääsivät pakenemaan ilman fyysisiä vammoja.
 – Hovioikeuteen mennään pitkälti samoilla argumenteilla kuin mitä kuultiin käräjäoikeudessa, sanoo Marinin puolustusasianajaja  Matti Niiranen .
 Myös osa asianomistajista on valittanut hovioikeuteen korvaussummista.
 Kuopion koulusurman oikeudenkäynti on poikkeuksellinen. Aiemmissa Suomessa 2000-luvulla tapahtuneissa kouluhyökkäyksissä tekijät surmasivat itsensä, eivätkä he vastanneet teoistaan oikeudessa
 Lue myös:
 Kuopion kouluhyökkääjä tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen – tuomio murhasta ja 20 murhan yrityksestä syyntakeisena
 Kuopion kouluiskukäräjät: hyökkääjä myönsi suunnitelleensa tekoa puolitoista vuotta, kertoo nyt katuvansa

Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa torstaina – tekijän syyntakeisuus keskeinen kysymys


Summary: Palkituista puistoistaan tunnettu Kotkan kaupunki perusti tänä vuonna kaksi maisemapeltoa, joille kylvettiin esimerkiksi auringonkukkia ihmisten ihailtavaksi ja kotiin vietäväksi. Pellot ovat olleet suosittuja, ja kukkia on kerätty kovaan tahtiin.

Kotkassa on kerätty tänä kesänä ahkerasti kukkia.
 Kaupungin puistotoimi perusti kesällä eri puolille Kotkaa kaksi puolen hehtaarin kokoista maisemapeltoa.
 Pelloille kylvettiin esimerkiksi auringonkukkia, pellavaa, hunajakukkia ja ruiskaunokkeja. Kukkia saa kerätä itselleen.
 Etenkin auringonkukat ovat tehneet kauppansa. Kotkan Jumalniemessä kauppakeskittymän läheisyydessä sijaitsevalta pellolta auringonkukat kerättiin ennätysvauhtia, ja nyt pellolla kasvaa jo toinen sato.
 – Kerääjiä on ollut hyvin paljon. Kerääminen lähti vähän varaslähdöllä liikenteeseen. Tarkoituksena oli, että kukkia olisi alettu kerätä vasta syyskuun alussa, ja ennen sitä asukkaille olisi ollut silmäniloa. Kukkien kerääminen alkoi kuitenkin heti, kun ensimmäiset auringonkukat aukesivat, maisemasuunnittelija  Mari Nenonen  Kotkan puistotoimesta kertoo.
 Auringonkukkien lisäksi maisemapelloilla kasvaa useita muitakin lajeja. Kirsi Lönnblad / Yle
 Kerättävää kuitenkin riittää edelleen, ja lisää on tulossa.
 – Esimerkiksi auringonkukissa on vielä nuppuja. Jos säät suosivat ja syksy on lämmin, ne kukkivat varmasti vielä pitkään, Nenonen sanoo.
 Iloa myös eläimille
 Ihmisten hyvinvoinnin lisäksi maisemapellot edistävät myös luonnon monimuotoisuutta.
 – Aurinkoisina päivinä pelloilla on ihan mieletön määrä kaikenlaisia pörriäisiä. Olemme huomanneet, että hyönteisten määrä on houkutellut peltojen ympäristöön myös lintuja, Mari Nenonen sanoo.
 Maisemasuunnittelija Mari Nenosen mukaan maisemapellot kiinnostavat ihmisten lisäksi myös hyönteisiä – ja niiden myötä lintuja. Kirsi Lönnblad / Yle
 Peltojen kustannukset ovat Nenosen mukaan olleet hyvin maltilliset. Kahden pellon perustaminen Kotkaan maksoi yhteensä tuhannesta pariin tuhanteen euroa.
 – Suurin homma meillä oli peltojen etsiminen. Siemenet ja lannoitteet maksoivat muutamia satoja euroja. Siihen päälle tulivat sitten maanmuokkauskulut.
 Kylvö viivästyi
 Siemeniä päästiin kylvämään vasta kesäkuun puolivälissä. Aluksi kevään runsaat sateet estivät peltojen kyntämisen. Harmia koitui myös kyntöjen jo alettua, kun sateinen sää jatkui.
 – Silloin oli vähän sellainen riisipeltomeininki. Odotimme, että pelto kuivaa, jotta pääsemme kylvämään. Sitten tulivatkin helteet, eikä etenkään kuivempi pelto lähtenyt kovin hyvin kasvuun, Mari Nenonen kertoo.
 Lopulta sateet saivat kukat kasvamaan hyvin.
 Maisemapeltoja on tarkoitus kylvää Kotkaan myös ensi vuonna. Samalla niiden määrää on tarkoitus kasvattaa.
 Osa auringonkukista on vielä avautumatta. Kirsi Lönnblad / Yle
 – Suosio on ollut huikea ja selkeästi kaksi puistoa ei ole riittävän paljon, Nenonen sanoo.
 Maisemapelloilla kasvaa Nenosen mukaan usein hyötykasveja, kuten esimerkiksi herneitä. Myös Kotkassa asia on mietinnässä. Esimerkiksi Jumalniemessä kaupungin maisemapelto sijaitsee kuitenkin moottoritien vieressä, eikä sinne haluta kylvää syötäviä kasveja.
 – Sitten meidän pitäisi löytää sellainen pelto, joka ei ole liikenneväylien varrella.
 Pohjana vanha pelto
 Maisemapellot vaativat pohjamaakseen vanhan pellon pohjan, jotta aluetta voidaan hoitaa tavanomaisilla työkoneilla pellonmuokkausmenetelmin. Ruonalassa sijaitseva pelto on Kotkan kaupungin omilla mailla, Jumalniemen pellon puolestaan omistaa Kesko.
 – Maisemapelloilla kasvaa yleensä yksivuotisia kasveja, ja maaperä on kynnettävä samoilla maanmuokkausmenetelmillä kuin muillakin pelloilla. Nurmikkopohjaa ei voida kyntää, tai sieltä nousee luultavasti aika paljon kiviä. Myös maaperä on vähän erilaista, Mari Nenonen kertoo.
 Kotkan kaupungin maisemapelloilta kukkia saa kerätä myös kotiin. Kuvassa Jumalniemen maisemapellolta kerätty kukkakimppu. Kirsi Lönnblad / Yle
 Kaupunki toivoo, ettei kukkia tallottaisi. Lisäksi keräämisessä olisi hyvä käyttää apuna saksia tai veistä.

Kaupunki kylvi kukkia asukkaiden iloksi – pellot kerättiin tyhjiksi hetkessä


Summary: Euroopassa Saksa ja Hollanti sijoittavat vetyyn. Myös Suomella voisi olla hyvät mahdollisuudet lähteä kehittämään uutta tekniikkaa, sillä koko energiajärjestelmä on murroksessa, sanoo VTT:n tutkija.

Liikkeelle lähtö jännittää jostain syystä vähän.
 Kun painaa kaasuapoljinta, mitään ei tapahdu. Pysäköintivaihde on päällä! Vaihteenvalitsin on työnnettävä eteen – nyt auto liukuu pehmeästi ja mukavan äänettömästi eteenpäin.
 Nappuloita kojelaudassa on paljon, ja auton perustoimintoihin tutustuminen vie opastettunakin kymmenisen minuuttia. Toisaalta muissakin nykyautoissa on paljon ominaisuuksia, joihin ei välttämättä ole tottunut vanhemmissa automalleissa.
 Nykyaikaisen auton käyttöönotto voi viedä aiempaa enemmän aikaa, sillä hyvinvarustelluissa malleissa on runsaasti toimintoja. Jyrki Ojala
 Pienen koeajon jälkeen pakoputkesta tippuu vain joitain vesipisaroita. Ympäristöä kuormittavia päästöjä pakoputkesta ei tule lainkaan.
 Tällainen on polttokennoauto eli vetyauto, Huyndain katumaasturi Nexo.
 Auto on Suomen oloissa erittäin harvinainen: tekniikkaa on kehitetty parikymmentä vuotta, mutta se on silti hyvin uutta. Vetyautoja valmistetaan todella pieniä määriä suhteutettuna kaikkiin maailmassa tuotettaviin autoihin, eikä kaikilla automerkeillä edes ole vetyversiota.
 Yle kokeili Nexoa, joka oli tuotu esittelyyn Latvian Riiasta. Auton myyntihinta Suomessa olisi noin 70 000 euroa.
 Vetytankki on vahvuus, mutta Suomessa myös heikkous
 Nexo on käytännössä sähköauto, mutta siinä on siis vedyllä täytettävä säiliö, joka täyteen tankattuna liikuttaa autoa ajotavasta riippuen noin 700 kilometriä.
 Vetytankki on auton vahvuus, mutta Suomessa myös sen heikkous. Auton nimittäin pystyy tankkaamaan täyteen noin viidessä minuutissa, mutta Suomessa ei ole ainoatakaan vetyä tarjoavaa tankkausasemaa.
 Sen sijaan esimerkiksi Tallinnassa tankkaus onnistuu, samoin Riiassa. Myös Keski-Euroopassa on jo olemassa vetyautojen latausverkosto.
 Sähköauto on ympäristöystävällinen, mutta...
 Kun mietitään tieliikenteen ympäristötavoitteita, keskustelu vetyautoista on julkisuudessa hämmästyttävän vähäistä.
 Ympäristön kannalta polttokennoauton edut suhteessa akustoilla toimivaan sähköautoon voivat ollakiistattomat, jos vetypolttoaine tuotetaan uusiutuvalla energialla,  tuulivoimalla  tai aurinkoenergialla.:
 Ensinnäkään vetyauto ei tarvitse kuin pienen akun verrattuna sähköautoon, koska siinä sähköä tuotetaan polttokennojen avulla vedystä. Siis myös akkujen materiaaleja tarvitaan vähemmän.
 Sähköauton akustojen materiaaleista vain noin 50 prosenttia pystytään kierrättämään, loppu menee kaatopaikkajätteeksi.
 Akuissa tarvittavat mineraalivarannot ovat rajalliset. Jos koko maailman autokanta aiotaan sähköistää, on arvioitu, että mineraalit voivat loppua kesken.
 Lisäksi sähköautoilun lisääntyessä kysyntä akkumineraaleista nostaa niiden hintaa, minkä seurauksena todennäköisesti myös autojen hinnat kallistuvat.
 Akkuteollisuus tarvitsee myös uusia kaivoksia, jotka taas kasvattavat ympäristöriskien määrää, sillä akustoissa tarvittava litium on erotettava avoaltaissa.
 Vetyauto saa energiansa polttokennossa vedystä tuotetulla sähköllä. Jyrki Ojala
 Rekkaliikenteen sähköistäminen vaatii vetyä
 Tulevaisuuden ilmastostrategioita miettivien on myös otettava huomioon, että raskasta liikennettä ei voi sähköistää perinteisellä sähköautotekniikalla.
 VTT:n vanhempi tutkija, tekniikan tohtori,  Ville Saarinen  kertoo miksi.
 – Jos puhutaan esimerkiksi 30-tonnin sähkörekasta, jonka käyttömatka on esimerkiksi 400–500 km, niin sellainen rekka-auto tarvitsisi akuston, joka painaisi itsessään jo noin kahdeksan tonnia. Siinähän ei ole mitään järkeä, Saarinen sanoo.
 Raskaassa liikenteessä ympäristöystävällisemmän liikkumisen tulevaisuus onkin todennäköisesti vedyssä.
 Polttokennoauton tunnistaa tällaisesta merkistä. Jyrki Ojala
 Polttokennorekkoja onkin jo markkinoilla. Huyndai Motor Finlandin toimitusjohtaja  Esa Kurikka  kertoo, että esimerkiksi Sveitsiin on jo toimitettu 46 valmistajan vetyrekkaa, ja vuoteen 2025 mennessä Sveitsin teillä liikkuu todennäköisesti jo 1 500 yhtiön polttokennorekkaa.
 Hollannissa ja Saksassa uskotaan vetyyn
 Euroopassa myös Hollannissa ja Saksassa on lähdetty sijoittamaan vetyyn, tosin eri syistä.
 – Esimerkiksi Hollanti on päättänyt, että kaikki julkinen liikenne olla nollapäästöistä vuonna 2025., VTT:n tutkija Ville Saarinen sanoo.
 Saksaa taas motivoi Saarisen mukaan halu päästä irti fossiilisista polttoaineista ja venäläisestä maakaasusta, ja vety tarjoaa yhden vaihtoehdon.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitusohjelman tavoitteena on, että Suomi on hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä ja ensimmäinen fossiilivapaa hyvinvointiyhteiskunta.
 Jos ajatellaan koko tieliikennettä, ratkaistavana on raskaan liikenteen lisäksi, mikä käyttövoima sopii esimerkiksi matkailuvaunujen vetoajoneuvoihin. Koeajamamme vetymaasturi ei siihen taivu. Myöskään monet sähköautomallit eivät voi niitä vetää.
 Polttokennomaasturin moottoritila. Jyrki Ojala
 Vaikka vetyautoista on puhuttu jo parikymmentä vuotta, tekniikka on siis edelleen uutta ja sen kehittäminen on vienyt oman aikansa.
 Toisaalta, ensimmäiset hybridiautotkin tulivat Suomeen vuosituhannen taitteessa, ja vasta nyt hybridimallit ovat lyömässä kunnolla läpi.
 Latausasemia suunnitteilla myös Suomeen
 Vaikka Suomessa polttokennoautoja ei Suomessa ole vielä saatavilla, muissa Pohjoismaissa niitä on kaupan. Myynti voisi käynnistyä meilläkin, kun Suomeen saadaan vetylatauspisteitä.
 Toimitusjohtaja Kurikan mukaan sellaisia on odotettavissa vuoteen 2023 mennessä, ensin pääkaupunkiseudulle ja Tampereelle sekä Turkuun. Latauspisteitä puuhaa yksityinen yritys.
 Myös VTT:ssä on suunnitteilla latauspiste Suomeen, tarjouskilpailu on Saarisen mukaan parhaillaan vetämässä. "Vetybuumi" on käynnissä, mutta Suomessa se ei näy.
 – Suomessa on selvästi maltillisempi muutosinto. Suomella olisi tosi paljon mahdollisuuksia vedyssä. Tässä on valtava bisnespotentiaali, kun koko energiajärjestelmä on muuttumassa. Suomi on mukana, mutta ei ensimmäisessä vaunussa, Saarinen kuvailee.
 Ympäristöystävällisemmän liikenteen lisääntymisen isoimpana esteenä on siis edelleen pula latauspisteistä – olipa kyse vetyautoista tai sähköautoista. Esimerkiksi Saksassa sähköautojen latauspaikat ovat paikoin erittäin ruuhkaisia.
 Suomessa kattavaa latausverkostoa ei vielä ole: etu on niiden puolella, jotka asuvat omakotitalossa ja voivat ladata sähköautonsa edullisesti yön aikana omasta pistorasiasta.
 Tilanne eriarvoistaa autoilijoita ja voi muodostua tulpaksi sellaisen haluavalle.
 Lue lisää:
 Vety on tärkeä keino vähentää päästöjä, mutta aivan kaikkeen se ei taivu – utopia meristä vellovina polttoainesäiliöinä on kiehtonut jo yli vuosisadan
 Suomesta uusiutuvan energian mallimaa? Kokonainen vetytalous aiotaan herättää henkiin EU:n elvytysmiljardeilla
 Analyysi: Vuosi sitten kaikki puhuivat sähköautoista – autoteollisuuden seuraava trendi on kuitenkin vetyauto

Vedyllä kulkevat autot ovat jopa sähköautoja ympäristöystävällisempiä – Suomessa niillä ei ajeta, sillä maasta ei löydy yhtään latausasemaa


Summary: Viime talvena julkaistuista väkivaltaa näyttävistä videoista yksi oli Kotkan alaosaston järjestämästä koulutuksesta. Rikostutkinta asiasta on kesken, mutta puheenjohtaja vakuuttaa, että koiria ei kohdella huonosti. Siksi toimintaa ei aiota muuttaa.

Väkivaltasyytösten kouriin joutunut suojelukoiratoiminta jatkuu Saksanpaimenkoiraliiton alaosastossa.
 Saksanpaimenkoiraliiton alaosastoja joutui viime helmikuussa kohun keskelle, kun Oikeutta eläimille -yhdistys julkaisi videoita suojelukoirakoulutuksista. Videoilla näyttää siltä, että koiria koulutetaan väkivaltaisin keinoin.
 Videot oli Oikeutta eläimille -yhdistyksen mukaan kuvattu Varsinais-Suomessa sekä vuonna 2019 Itä-Uudellamaalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä. Poliisi aloitti rikostutkinnan molemmista tapauksista.
 Kotkan alaosaston toiminta oli katkolla keväällä, mutta toimintaa on toukokuusta alkaen taas jatkettu.
 Alaosaston puheenjohtaja  Harriet Läike  on eri mieltä siitä, että koiria olisi kohdeltu Ruotsinpyhtäällä huonosti.
 – Meillä ei ole koskaan kohdeltu koiria kaltoin eikä kohdella, sanoo Läike.
 Läike oli koulutuksessa paikalla ja vastasi tapahtuman ruokailusta. Hän oli suurimman osan ajasta keittiössä, mutta kuuli koulutuksesta kantautuvat äänet.
 – Siellä ei todellakaan tapahtunut mitään pahaa. Koiran äänestä voi päätellä, onko se innostunut vai hakataanko sitä.
 Tutkinnanjohtaja  Markku Lylykangas  Itä-Uudenmaan poliisista kertoo, että Loviisan tapauksen esitutkinta on vielä kesken. Tutkinta olisi tarkoitus saada valmiiksi syksyn aikana.
 Loviisassa kuvattu video liittyy Kotkan alaosaston vuonna 2019 järjestämään koulutustilaisuuteen, ja siksi alaosasto on osallisena rikostutkinnassa. Video on kuvattu salaa.

 Viikonlopun ajan kestäneessä tilaisuudessa opeteltiin Läikkeen mukaan saalisvietin hyödyntämistä. Paikalla oli kouluttajia Saksasta ja pitkän linjan harrastajia eri puolilta Suomea. Tilaisuus oli tarkoitettu suojelukoirakoulutuksen maalimiehille, maalimiesoppilaille ja kilpaileville ohjaajille.
 Läike kertoo, että tapahtumia järjestetään aina tarpeen mukaan. Suojelukoiratoiminnan lisäksi alaosasto järjestää esimerkiksi koirien käyttäytymiskoulutusta.
 Valvontaeläinlääkäri ei hyväksy
 Kotkan, Pyhtään, Virolahden, Miehikkälän ja Haminan alueiden valvontaeläinlääkäri  Anne Timonen  ei hyväksy videon tapahtumia.
 – Tämä on juuri sitä miltä se näyttää eli väkivaltaa. Sen pystyy jokainen ihminen näkemään, vaikka ei juuri olisi eläinten kanssa tekemisissä ja niihin perehtynyt.
 Timosen mukaan palveluskoirat on jalostettu niiden käyttötarkoitukseen, ja niillä on vahva vietti toteuttaa sitä.
 – Videolla koirat ovat kiihtyneitä ja varmasti innoissaankin, mutta selkeästi videolla koiran äänen muuttumisesta kuulee, milloin se tuntee kipua.
 Timonen huomauttaa, että koiralla ei ole mahdollisuutta välttää väkivaltaa tilanteessa.
 – Yksikään koira ei varmasti seisoisi omistajansa tai ohjaajansa rinnalla, kun tämä lyö nyrkillä päähän, ellei olisi siihen pakotettu vaan pakenisi tilanteesta ainakin kauemmaksi.Etenkin palveluskoira on kuitenkin niin jalostettu miellyttämään ja palvelemaan ihmistä, että se yhä uudestaan tekee mitä omistaja tahtoo, Timonen sanoo.
 Videon perusteella Timonen on sitä mieltä, että koulutusta on syytä muuttaa.
 – Nykyään jo ymmärretään, että eläinten koulutus ilman pelkoa, pakottamista ja rankaisemista on mahdollista ja tuottaa paremman lopputuloksen.
 Puheenjohtaja ei havainnut väkivaltaa
 Läike haluaa korostaa sitä, että hänen mielestään viime helmikuussa julkisuuteen tulleet videot kyseisestä koulutuksesta on saatu editoimalla näyttämään muulta kuin mitä todellisuudessa on tapahtunut.
 Hän myöntää, että videoklipit näyttävät järkyttäviltä sellaisinaan. Ne on kuitenkin Läikkeen mukaan irrotettu niiden kontekstista. Katsojalle olisi näytettävä myös tapahtumat ennen ja jälkeen klippien.
 – Videoklipeillä saa nykypäivänä näytettyä ihan mitä tahansa. Pitää nähdä kokonaisuus eikä se, että siitä otetaan irti pieni osa, sanoo Läike.
 Läike korostaa, että poliisin esitutkinta on edelleen kesken. Ennen sitä edes hän ei aio tehdä enempää tulkintoja videosta ja sen sisällöstä.
 Koulutuksen aikana ongelmia ei hänen mukaansa ilmennyt. Hänen mukaansa poliisilla on hallussaan leikkaamattomat videomateriaalit.
 – Koko kohun seuraukset ovat olleet järkyttävät. On mennyt työpaikkoja ja opiskelupaikkoja ja harrastajien perheenjäseniä on uhattu ympäri Suomen. Ihmiset, jotka eivät edes harrasta suojelukoiratoimintaa, ovat saaneet lokaa niskaan. Koko koiraharrastus on saanut ihan mielettömän loanheiton, Läike kertoo.
 Saksanpaimenkoiraliitto ei hyväksy kuritusta
 Saksanpaimenkoiraliiton koulutuksesta ja kokeista vastaava hallituksen jäsen  Riikka Veikkanen  sanoo, että minkäänlainen lyöminen tai repiminen ei kuulu liiton alaiseen toimintaan.
 – Koulutus- ja arvosteluohjeissakin lukee, että yhteistyön pitää olla iloista. Yhteistyö alkaa jo pennusta, ja tottelevainen koira on pitkän positiivisen yhteistyön tulos, Veikkanen kertoo.
 Veikkanen kertoo, että asialle omistautuneet harrastajat ovat jatkaneet toimintaansa hyvillä mielin, vaikka harrastuksesta on käyty negatiivista keskustelua. Videot eivät vastaa liiton hyväksymää toimintaa, joka on parhaimmillaan ihmisen ja koiran syvää kumppanuutta.
 – Tämä on ihana harrastus, ja ihmiset panostavat tähän vapaaehtoisesti tehdäkseen samalla hyvää. Tämä on myös koiralle palkitsevaa. Hihan pureminen on saksanpaimenkoiralle suuri ilo.
 Harriet Läike vakuuttaa, että Kotkassa koiria koulutetaan niiden edun mukaan, ja siksi toimintaa ei ole tarpeen muuttaa. Lyöminen ja repiminen eivät kuulu hänestäkään mukaan hyvään koulutukseen. Läike on harrastanut koiria vuosikymmeniä ja muistaa rangaistukseen perustuvan koulutuksen.
 – Siitä on luovuttu jo ajat sitten. Meillä toivotusta käytöksestä palkitaan ja ei-toivotusta käytöksestä jää ilman palkintoa. On silti täysin koirasta kiinni, millaiset keinot sopivat juuri sille. Koiransa hyvin tunteva omistaja tietää, mikä on juuri kyseiselle koiralle ok, Läike sanoo.
 Koirilla ei Läikkeen mukaan voisi kilpailla, jos niitä rääkättäisiin. Hänen mukaansa seuran koirat tulevat aina innoissaan kentälle.
 Yli 1 000 on kerrannut eettiset ohjeet
 Kevään videokohun jälkeen Saksanpaimenkoiraliitto ja Suomen Palveluskoiraliitto aloittivat suojelukoiraharrastajille suunnatun eettisen koulutuksen.
 Kurssin on käynyt jo yli 1 000 koiraharrastajaa. Myös Läike on käynyt kurssin.
 – Kaikki asiat, joita kurssilla käsiteltiin, ovat tärkeitä. Ne ovat sellaisia, joita kaikkien koiranomistajan pitää tietää ja hallita. Hyvä, että näitä asioita kerrataan, jolloin ne pysyvät koiranomistajien mielessä.
 Läikkeen mukaan heidän jäsenistöstään käytännössä kaikki aktiiviharrastajat ovat käyneet kurssin.
 Lue lisää:   Eettinen koulutus alkoi koirapiireissä suojelukoirakohun jälkeen – osallistujat joutuvat sitoutumaan 8 sääntöön, jolla taataan koiran hyvinvointi
 Eläinsuojelujärjestö Oikeutta eläimille -järjestön kampanjavastaava  Kristo Muurimaa  pitää hyvänä, että eettistä koulutusta järjestetään. Hänen on kuitenkin vaikea ajatella, että ihminen yhden verkkokurssin jälkeen muuttaisi suhtautumistaan eläimiin.
 – Jos pitkäaikainen koiraharrastaja on omaksunut vanhakantaisia ajatuksia siitä, että rankaisemalla kouluttaa, niin onko uskottavaa, että tällaisella verkkokurssilla asia muuttuisi? Tämä on hyvä alku, ja toivotaan että asia kehittyy, Muurimaa sanoo.

Rikostutkinnassa olevan koirayhdistyksen vetäjä ja valvontaeläinlääkäri täysin eri mieltä siitä, mikä on väkivaltaa – yhdistys ei muuta suojelutoimintaa


Summary: Ilmastoasiantuntijat odottavat hallituksen päästövähennyslistalta konkretiaa. Tarkkakaan lista ei vielä takaa onnistumista, koska paljon riippuu esimerkiksi siitä, kuinka ahkerasti erilaisia tukia otetaan käyttöön.

Ilmastoriihessä on etsitty keinoja, joilla varmistetaan kansainvälisestikin kunnianhimoisen ilmastotavoitteen toteutuminen. Asiantuntijan mukaan sitä, saavuttaako Suomi tavoitteensa, on kuitenkin mahdotonta sanoa vielä tämän riihen perusteella.
 Erityisesti maatalouden kasvihuonekaasupäästöjä tutkinut  Kristiina Regina  Luonnonvarakeskus Lukesta sanoo, että päästövähennysten vaikuttavuutta voidaan joutua odottamaan.
 Maataloudessa päästövähennyksiä saatetaan etsiä esimerkiksi erilaisilla tukielementeillä, joiden tehokkuus riippuu siitä, miten maanomistajat ottavat niitä käyttöön.
 – Voi olla hyvinkin tehokas keino hehtaaria kohden, mutta jos se ei houkuttele, sen teho jää pieneksi, Regina arvioi.
 Paljon riippuu hänen mukaansa tukiehdoista, joita ei välttämättä päätetä vielä hallituksen budjettineuvotteluissa.
 Budjettiriihessä on etsitty toimia, joilla toteutettaisiin 11 miljoonan hiilidioksiditonnin vähennys päästöissä.
 Päästöjä vähennetään, koska Suomi tavoittelee hiilineutraaliutta vuoteen 2035 mennessä. Lisähaastetta aiheuttaa EU-komission kesällä kiristynyt esitys Suomelle. Niin sanotun taakanjakosektorin, johon maatalouskin kuuluu, päästöt pitäisi puolittaa jo vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoteen 2005.
 Mistä tehokkaan vähennysten listan tunnistaa?
 Reginan mielestä uskottava lista olisi sellainen, jossa päästövähennyksiä on haettu pienistäkin puroista. Vuosien varrella on hänen mukaansa käynyt selväksi, että merkittävät päästövähennykset koostuvan pienistä siivuista, koska nojaaminen muutamiin isoihin toimiin sektoria kohti on liian riskialtista.
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATTin johtava tutkija  Marita Laukkanen  odottaa hallitukselta sellaisia toimia, joiden myötä fossiilisten polttoaineiden käyttö tulee kallistumaan.
 Hän odottaa lisätietoa muun muassa mahdollisesta liikenteen päästökaupasta arvioidessaan kokonaisuuden vaikuttavuutta. Ihmisille pitäisi hänen mielestään tehdä selväksi, että polttomoottoriautojen käyttö tulee kallistumaan.
 Hänen mielestään on sinänsä ymmärrettävää, että Suomessa on nikoteltu kansallisen päästökaupan kanssa, koska vastaavanlainen järjestely on etenemässä Euroopan unionissa. Tarvitaan hänen mukaansa kuitenkin ripeitä kansallisia toimia, jos Suomi haluaa olla hiilineutraali.
 – EU:n päästökaupan osalta meillä on vielä monta isoa kysymysmerkkiä, emmekä edes tiedä, tuleeko sitä.
 Lue myös:
 Jos hallitukset eivät ryhdy ilmastotoimiin, niitä uhkaa kohta oikeustupa – Huipputuomari: "Päättäjien pitää kantaa vastuu lupauksistaan"
 Ylen seuranta riihineuvotteluista

Asiantuntija: Tämäkään riihi ei anna vielä vastausta siihen, saavuttaako Suomi ilmastotavoitteensa


Summary: Opiskelijatapahtumien järjestäminen on ollut tänä vuonna viime vuotta helpompaa. Isot yhteiset tapahtumat puuttuvat vielä monella paikkakunnalla, mutta pienempiä pippaloita on pystytty järjestämään.

– Tutti on sitä varten, että sitä voi käyttää kun alkaa pelottaa, ohjeistaa tutoropiskelija  Tuomas Mustakallio .
 Iloinen puheensorina ja musiikki kiirii pitkin rantaa, kun tietotekniikan opiskelijat keskittyvät hartaasti fuksilakkien tekoon. Lakki tehdään ylioppilaslakista, johon liitetään keskelle päätä naru. Narun päähän kiinnitetään tutti, josta fuksin tunnistaa.
 Lakki on Lappeenrannassa tärkeä osa opiskelijatapahtumien viettoa ensimmäisenä opiskeluvuotena. Tänä syksynä uusien korkeakouluopiskelijoiden eli fuksien opintojen aloitus on ollut hieman helpompaa kuin edellisvuonna.
 Tutoropiskelijat Teemu Mustakallio ja Erika Peltonen kertovat, että tutorin tehtäviin kuuluu muun muassa esitellä uusi kaupunki ja kampus opiskelijoille. Sirkka Haverinen / Yle
 Viime vuonna monet korkeakoulujen yhteiset opiskelijatapahtumat peruttiin tai siirrettin verkkoon koronapandemian vuoksi.
 Lue lisää:   Korona vei opiskelijoilta bileet ja sosiaalisen elämän: "Ryyppäämisellä ja remuamisella on syvempi tarkoitus"
 Tänä vuonna tapahtumia on päästy jälleen pitämään.
 – Aivan mahtavaa, että fuksit pääsevät konkreettisesti olemaan ihmisten kanssa ja yliopistolle luennoille sekä syömään, iloitsee Lappeenrannan LUT-yliopiston tutoropiskelija  Erika Peltonen .
 Tietotekniikan opiskelijat Niklas Hjelm, Samuel Repo ja Jesse Metiäinen tutustuivat toisiinsa fuksilakkien teon yhteydessä. Sirkka Haverinen / Yle
 Myös uudet fuksit ovat tapahtumatarjonnasta innoissaan.
 – On ollut yllättävän mukavaa. Tapahtumia on ollut enemmän kuin mitä oletin, onneksi on päässyt näkemään muita kanssaopiskelijoita, kertoo Espoosta muuttanut  Julia Tintunen .
 Yleinen ilmapiiri positiivinen
 Lappeenrannan lisäksi myös esimerkiksi Tampereella ja Helsingissä opiskelijatapahtumien tilanne on viime vuotta parempi, vaikka suuria ylioppilaskunnan järjestämiä tapahtumia ei ole vielä voitu järjestää.
 Ainejärjestöjen tapaamisia on pidetty livenä koronarajoitukset huomioiden.
 – Viime vuonna oltiin huomattavasti varovaisempia. Nyt ihmiset ovat saaneet rokotuksia ja myös aluehallintoviraston viestit ovat lohdullisia, sanoo Tampereen ylioppilaskunta TREY:n hallituksen jäsen  Hanna Vahavuori .
 Teemu Hämäläinen saapui Jyväskylästä opiskelemaan tuotantotaloutta Lappeenrantaan. Hän iloitsee päästessään tutustumaan uusiin ihmisiin livenä. Sirkka Haverinen / Yle
 Helsingin yliopiston ylioppilaskunta HYY:n hallituksen jäsenen  Janne Salokosken  mielestä tänä vuonna sekä opiskelijoilla ja henkilökunnalla on ollut selvempi kuva siitä, miten esimerkiksi ulkotapahtumia ja etäluentoja pystytään järjestämään.
 – Näemme, mikä on viime vuonna ollut puutteellista ja pystymme toteuttamaan esimerkiksi ryhmäytymisen paremmin. Yleinen ilmapiiri on positiivinen ja odottava, kun valtion suunnastakin tulee positiivista viestiä, että kohta päästään takaisin normaaliin elämään.
 Syvempi merkitys
 Fuksit ja tutorit ovat yhtä mieltä siitä, että opiskelijatapahtumilla on syvempi merkitys kuin vain hauskanpito.
 – Luennoilla ja kursseilla oppii teoriaa, mutta jos yliopistolla ei ole tarjota mitään muuta, jää aika paljon hyödyllisiä elämäntaitoja, kuten yhteistyötaitoja, oppimatta. Pidän kaikkea sitä muuta, mitä opiskeluaika voi ihmiselle tarjota, melkein yhtä tärkeänä kuin varsinaista opiskelua, HYY:n hallituksen jäsen Janne Salokoskikiteyttää.
 LTKY:n puheenjohtaja Anniina Pokki ja hallituksen jäsen Lassi Onne iloitsevat, että kaikki tapahtumat on saatu tänä syksynä järjestettyä. Sirkka Haverinen / Yle
 Tutoreiden mukaan kaikki opiskelijat yritetäänkin saada mukaan yhteisiin tapahtumiin.
 – Aina on muutamia yksittäisiä tapauksia, joita on tosi vaikea saada mihinkään mukaan, kertoo LUT-yliopiston ylioppilaskunta LTKY:n hallituksen jäsen  Lassi Onne .

Opiskelijat pääsevät jälleen pitämään hauskaa yhdessä: "Pidän sitä melkein yhtä tärkeänä kuin varsinaista opiskelua"


Summary: Verkkopelaaminen on nykyään arkipäivää, mutta kun ensimmäinen Xbox julkaistiin, näin ei ollut. Lisäksi konsoli oli horjuttamassa elokuvan asemaa viihdekulttuurin suurimpana muotona.

Microsoft-miljardööri  Bill Gatesilla  oli suunnitelma. Hän halusi ihmisten olohuoneisiin pelikonsolin, joka olisi myös multimedialaite: kone, jolla pyörisivät elokuvat ja soisi myös musiikki.
 Syntyi Xbox, joka täyttää tänä syksynä 20 vuotta. Konsoli oli muovaamassa pelikulttuuria sellaiseksi kuin se nyt tunnetaan.
 Xbox teki myös verkkopelaamisesta arkipäivää. Gates halusi luomuksensa ottavan kuluttajan olohuoneen kokonaisvaltaisesti haltuun.
 Samalla Sony sai arvoisensa haastajan Playstationilleen. Tulinen kisa ei ole vieläkään päättynyt.
 Länsimaista peliä
 Pelimarkkinoilla oli myös kolmas iso tekijä, Sonyn tapaan japanilainen Nintendo. Lelunvalmistajana aloittanut kiotolaisfirma keskittyi leikillisiin innovaatioihin ja  Super Marion  sekä  Pokémonin  tapaisiin nuoremmalle yleisölle suunnattuihin peleihin.
 Pelitoimittaja ja -kirjailija  Aleksandr Manzosin  mukaan Xbox tuli ja rikkoi saarelaisten hegemonian.
 – Xbox merkitsi erityisesti länsimaisen haastajan ilmaantumista japanilaisten kehittäjien hallitsemalle konsolikentälle. Nintendo, Sega ja Sony käytännössä dominoivat konsolimarkkinoita 1980-luvun puolivälistä eteenpäin. Suosituimmat pelisarjat, kuten  Super Mario ,  Sonic  ja  Final Fantasy , kehitettiin myös Japanissa, Manzos kertoo sähköpostihaastattelussa.
 Suurilla oli kuitenkin omat selvät profiilinsa. Microsoft oli ohjelmistonvalmistaja, Nintendo leluntekijä ja Sony viihde-elektroniikan tuottaja.
 Xbox tuli siis jäädäkseen. Uusin konsoli, viime vuonna julkaistu Xbox Series X/S on jo Xboxin neljättä sukupolvea.
 Ihmiset kuvasivat itseään Xbox-logon edustalla Los Angelesin E3-messujen alla vuonna 2018. EUGENE GARCIA / EPA-EFE / AOP
 Intohimoinen ala
 Xbox-hyökkäys Sonya ja sen Playstationia vastaan oli henkilökohtaista. Xboxin synnytystuskien taustatarinat on kerrottu  Dean Takahashin  kirjoissa  Opening the Xbox  (2002) ja  The Xbox 360 Uncloaked  (2006).
 Bill Gates tapasi vuonna 1999 Sonyn pääjohtaja  Nobuyki Idein . Hän ehdotti, että Sony käyttäisi tekeillä olleessa Playstation 2:ssa Microsoftin koodaustekniikoita.
 Idei kieltäytyi, ja Gates sai raivokohtauksen. Microsoft päätti kehittää oman konsolinsa.
 Bill Gates luotsasi Microsoftia, kun ensimmäistä Xboxia suunniteltiin. Kuva on vuodelta vuodelta 2019. LUDOVIC MARIN / EPA-EFE / AOP
 Vääntö oli tulista myös, kun Sony oli 1990-luvun alkupuolella kehittämässä konsolia markkinajohtaja Nintendon kanssa. Nintendo menikin kimppaan Philipsin kanssa.
 Sonyn konsoliguru  Ken Kutaragi  ilmoitti, että hän voi kehittää konsolin itsekin.
 – Tee se,  puuskahti  Sonyn silloinen pääjohtaja  Norio Ohga .
 Ohgan käsky johti vuosina 1995–2000 peräti 47 prosenttia pelikonsolimarkkinoista napanneen Playstationin syntyyn.
 Sota alkoi jo talon sisällä
 Elettiin vuoden 2000 helmikuuta. Microsoftin pääkonttorilla pohdittiin, miten yhtiö voisi viedä maailmaa omaan suuntaansa. Johtoportaaseen kuulunut  Seamus Blackley  katseli tietokoneita ja mietti, että eikö olisikin siistiä, jos konsolille voisi kehittää pelejä yhtä helposti kuin PC:lle.
 Takahashi kertoo kirjoissaan, että X-merkkisen laitteen suunnittelijat kävivät ensimmäisen taistelunsa yhtiön sisällä. Taas kerran Bill Gatesi raivostui, kun konsolin idea esiteltiin hänelle.
 – ... (voimasana) otetaanpa tämä nyt hitaasti uudestaan (voimasana); Xbox ei pyöritä PC-pelejä, vai?
 Vastaus kirvoitti Gatesilta lisää voimasanoja.
 Microsoft oli tuohon saakka ollut nimenomaan PC-pelibisneksessä. Sen se hallitsi. Xboxin myötä se olisi siis tekemässä PC-tietokoneen pelien tapaan kehitellyille peleille uutta konetta, joka ei pyörittäisikään PC-pelejä.
 Gates kuitenkin ymmärsi, ettei pelikone saisi olla liikaa PC. Sen piti olla jotain muuta.
 Innovaationa verkko
 – Xbox oli rakennettu olemaan kuin tietokone. Sen merkittävimmät palaset olivat kovalevy sekä verkkosovitin laajakaistayhteyksiä varten. Innovaatio oli Xbox Live -palvelu, sanoo pelitutkija  Henry Korkeila  sähköpostihaastattelussa.
 – Tänä päivänä verkossa pelaaminen sekä digitaaliset verkkopalvelut ovat arkipäivää, mutta Xbox Live -palvelun julkaisun aikaan näin ei ollut. Microsoft ja Xbox ovat jättäneet lähettämättömät jäljet pelikulttuuriin.
 Pelitutkija  Tero Kerttula  on samaa mieltä.
 – Ensimmäinen Xbox oli ainoa tuohon aikaan markkinoilla ollut konsoli, jossa oli laajakaistaominaisuudet valmiina. Liven myötä netistä ostettavat ja ladattavat pelit yleistyivät myös konsolimaailmassa. Liveä voidaan pitää ensimmäisenä nykyisen kaltaisena, tilaukseen perustuvana nettijärjestelmänä, Karttula kertoo sähköpostitse.
 Verkossa pelaaminen on nyt arkipäivää, mutta niin ei ollut ensimmäisen Xboxin julkaisun aikoihin. Kuvassa pelaaja Halo: Reach -pelin äärellä. Ray Tang / Shutterstock /All Over Press
 Yksinoikeudella sinulle
 Uuden laitteen sisällön suunnaksi muodostui sota- ja räiskintäpelit. Xbox ei ollut painotuksessaan yksin, mutta se oli tärkeä lenkki pelien kehityksessä kohti sodan, scifin ja toiminnan viihdekulttuuria.
 Pelaamisesta tuli  amerikkalaisempaa . Tyypillisesti japanilaiset piippolakkiset pikkusankarit ja pomppivat eläimet saivat väistyä asemiesten tieltä Vain Xboxille tehdyt eli eksklusiiviset pelit kuten  Project Gotham Racing  ja  Halo: Combat Evolved  ohjasivat markkinoita.
 Halosta  tulisikin Xboxin kruununjalokivi.
 Hahmo taisteluasennossa Dead Or Alive -pelissä. Infinity Ward / Activision
 Halo on suuri
 Ensimmäistä tieteismaailmaan sijoittuvaa Halo-räiskintää,  Halo: Combat Evolved  -peliä, muistellaan yhä hartaasti. Halo oli ensimmäisen persoonan räiskintäpeli ( first person shooter ), joka tarkoittaa, että siinä keskitytään pelihahmon näkökulmasta tapahtuvaan ammuskeluun.
 Halo: Combat Evolved  ja pelisarjan myöhemmät osat ovat rikkoneet myyntiennätyksiä. Pelejä oli vuoteen 2021 mennessä myyty yli  80 miljoonaa kappaletta .
 Hahmo videopeli Halossa, jonka vaikutusvalta räiskintäpelien kehitykseen on ollut merkittävä. MICHAEL NELSON / EPA /AOP
 Tarjolla oli tietysti muutakin pelattavaa. Yksinoikeuspelit ovat tärkeä erottautumisvaltti. Sellaiset myyvät laitteita. Xbox onnistui saamaan yksinoikeudella konsolilleen myös fantasiaroolipeli The Elder Scrolls III: Morrowindin , joka tosin julkaistiin myös PC:llä, sekä tappelupeli  Dead or Alive 3 :n.
 Xboxin lippulaiva oli kuitenkin juuri  Halo .
 – Alkuperäinen  Halo  popularisoi peliohjaimille sopivan ohjausmallin, joka on räiskintäpeleissä standardi yhä tänä päivänä. Halo 2 oli ensimmäisiä laajasti netin ylin pelattuja konsoliräiskintöjä. Tämä on se pohja, jonka päälle  Call of Duty ,  Gears of War ,  Destiny ,  Overwatch  ja muut suositut räiskintäpelit ovat rakentaneet.  Halo  oli suunnannäyttäjä, sanoo pelitoimittaja, -kirjailija Aleksandr Manzos.
 Sodan sukupolvi
 Kirjailija  Douglas Coupland  keksi 1990-luvulla, että vuosina 1965–1984 syntyneet ovat sukupolvea X, jota yhdisti Music Television eli MTV sekä ironinen kyynisyys.
 Tämä sukupolvi teki peleistä massakulttuuria ja suurimman viihdeteollisuuden osa-alueen. Se oli myös uuden sodan sukupolvea.
 Vuosina 1990–1991 käytiin Persianlahden sota, jonne yhdysvaltalaista X-sukupolvea värvättiin. Lisää sotilaita tarvittiin vuodesta 2001 eteenpäin sen jälkeen, kun terroristit olivat iskeneet New Yorkiin ja Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin ja Irakiin.
 Moni nuori sotilas oli ehtinyt jo harjoitella sotaa virtuaalisena kokemuksena Xboxeillaan.
 Vanhakantaiset jäyhät strategiapelit antoivat tietä modernille sotatoiminnan lajille. Microsoftin laite peleineen teki sodasta viihdettä.
 2000-luvun mahtisarjoja menestyksen mittareilla on ollut  Call of Duty  (2004–), joka vaihtoi  Modern Warfare  -episodissaan (2007) toisen maailmansodan moderniin sodankäyntiin. Sarjan pelejä on myyty yli  400 miljoonaa kappaletta , mutta se ei ole Xboxilla yksinoikeudella.
 Call of Duty vaihtoi toisen maailmansodan kuvastosta nykyaikaiseen sodankäyntiin Modern Warfare -episodissa. pumkinpie / Alamy / All Over Press
 Call of Duty  -peleissä on nähty niin realistisista kuin futurististakin aseistusta sekä todellisuudesta ammentavaa geopolitiikkaa.
 Konfliktit peleissä sijoittuvat sinne, missä oikeastikin tapahtuu – tai voisi tapahtua. Ensimmäisessä  Modern Warfaressa  sotapaikkoja ovat Venäjä, Lähi-itä, Azerbaidžan ja Ukraina. Kakkososaan (2009) lisättiin Georgia, Afganistan ja avaruus. Kolmannessa osassa (2011) aiheutettiin Nato-maiden ja venäläisten nationalistien välille kolmas maailmansota.
 Sotaa ja leffaa peleissä
 Xbox-sukupolvi, kuten toimittaja  Jamie Russell  kertoo kirjassaan  Generation Xbox  (2012), nosti pelit ohi elokuvien ja musiikin maailman ykkösviihteeksi.
 Pelit sysäsivät elokuvat pois viihdekulttuurin piikkipaikalta 2000-luvun alussa. Kuva Call of Duty -pelistä. Jake Charles / Alamy / All Over Press
 Toimittaja  Corey Mead  kirjoittaa vuonna 2013 ilmestyneessä teoksessaan  War Play , kuinka sotilaiden koulutus kolmiulotteisissa taisteluskenaarioissa, tiimityöskentelyssä, taistelutaidoissa ja kulttuurisessa tietoisuudessa tapahtuu videopelivälineillä. Samaiset videopelivälineet kouluttavat siviilejäkin jonkinlaiseen sotilaalliseen ajattelutapaan.
 Pelien taktisista ja stragisista taistelukuviosta ei ole ihan valtava loikka oikeaan sotaan, sillä laitteiden hallinnan mekanismit sekä silmän ja käden koordinaation vaatimukset ovat yhteneviä.
 Pelejä on pidetty Yhdysvaltain puolustusvoimien eri osastojen  rekrytointivälineinä . Nykyaikaisen sodankäynnin toimintamuodot sekä huipputeknisten asejärjestelmien ohjaaminen on “kuin videopeliä”.
 – Sota ja konfliktit ovat aina kiinnostaneet pelaajia, ja esimerkiksi maailmansodat ovat edelleen suosittuja. Yksi Suomen ensimmäisistä kaupallisista peleistä on sisällissotaan keskittyvä lautapeli  Punaisten ja valkoisten taistelu Suomessa 1918 . Sotastrategiapelit ovat olleet jo kauan ennen Xboxia suosittuja. Ensimmäisen persoonan peleistä suosituimmat ovat räiskintöjä, Korkeila sanoo.
 Pelikonsoleilla on omat pakkomielteensä ja eronsa.
 – Xbox oli  first person shooter  -pelien ja ammuskeluiden koti, Playstation 2 fantasia- ja seikkailupelien koti, jaottelee Korkeila.
 Hollywood herää
 Elokuvista alkoi vuosituhannen vaihteessa tulla huipputeknisiä digitaalisia tehostekimaroita, lähes tietokoneanimaatioita.  Taru sormusten herrasta  ja  Harry Potter  juhlivat silloin, nyt joukkoja vievät  Marvel -elokuvat. Elokuvat ovat nykyään pelimäisiä ja pelit elokuvallisia. Tekemisen tekniikat ovat samoja.
 Havahtumisen hetki oli vuosi 2008. Marvel-elokuva  Iron Man  tienasi avausviikonlopullaan 100 miljoonaa dollaria. Rockstar Games -yhtiön peli  Grand Theft Auto IV :n myyntitulot olivat  kolme kertaa isommat .
 Analyytikoillekin oli selvää, että suuri yleisö kokee ja näkee pelit isoina ensi-iltoina,  suurten elokuvien  kaltaisina tapauksina.
 Hollywoodissa herättiin lukuihin ja muutokseen.  Peleihin perustuvia elokuvia  pantiin tuotantoon massoittain. Ne eivät onnistuneet erityisen hyvin, mutta sama linja jatkuu yhä.
 Peleistä on tullut elokuvamaisia ja elokuvista pelimäisiä. Kuva Call of Duty: Modern Warfare -pelistä. vanillasky / Alamy / All Over Press
 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen kuluessa pelien taustajoukkoihin palkattiin elokuva-alan ihmisiä, etenkin käsikirjoittajia. Pelien lanseeraustapahtumat alkoivat muistuttaa suurten elokuvien ensi-iltagaaloja.
 Hollywoodin tähdet jonottivat rooleja suurissa videopeleissä. Nyt  tähtien pelinäkyvyys  on arkipäivää. Xbox oli amerikkalainen konsoli, ja se teki peleistä hiukan ymmärrettävämpiä myös elokuvaväelle.
 Suuret sota- ja toimintapelit ovat olleet pääosin monen alustan pelejä, mutta käytännössä Yhdysvallat, Hollywood-elokuvallisuus, sota ja action tulivat isona hyökynä peleihin nimenomaan 2000-luvun alussa, eli silloin, kun Xbox saapui.
 – Xbox vaikutti olennaisesti siihen, että nykyään eri konsoleilla ja muilla pelikoneina ei ole kovin suurta eroa. Useimmat pelit saa monille alustoille. Pelikulttuuri on yhtenäisempää kuin ennen, kertoo Aleksandr Manzos.
 Teksti: Kari Salminen
 Lue lisää:
 Analyysi: Videopelaamista ravisteleva konsolipula kyykyttää köyhiä ja tekee peleistä rikkaiden hupia
 Analyysi: Pandemian yllätysvoittaja – Nintendon vanha konsoli myy enemmän kuin Playstation 5 tai Xbox: Syynä peli, jossa ei “tapahdu” mitään

Xbox teki räiskintäpelaamisesta valtavirtaa – konsolin syntymästä on 20 vuotta, ja sinä aikana tavat pelata ovat kokeneet mullistuksen


Summary: Tulipalo tuhosi entisen tuvan suositusta retkikohteesta Inarissa. Metsähallitus on hakenut Rautulammen tupien uudella ilmeellä käytännöllisyyttä ja rakentamisen helppoutta.

Urho Kekkosen kansallispuisto on saanut uudet päivä-, varaus- ja autiotuvat Rautulammelle, yhdelle alueen suosituimmista retkikohteista.
 Rakennukset herättivät etukäteen runsaasti keskustelua arkkitehtuurinsa vuoksi. Ne poikkeavat tavanomaisesta hirsiperinteestä muun muassa parakkimaisuutensa ja viistoseinän vuoksi. Niitä on kuvailtu jopa avaruusasemaksi keskellä erämaata.
 Keskiviikkona paikalle vaeltaneiden espoolaisten retkeilijöiden  Sara Montosen  ja  Jukka Salosen  silmää moderni näkymä kuitenkin miellyttää.
 – Näyttää erilaiselta kuin muut, mutta onhan tämä hieno, Montonen sanoo.
 Uusista rakennuksista suurin on autio- ja varaustupa. Toinen rakennus on päivätupa ja kolmas huoltorakennus.
 Montonen kiittelee erityisesti sitä, että kuivaushuone on erikseen. Retkeilijöiden märät kamppeet eivät roiku näin tuvan puolella pilaamassa tunnelmaa.
 Sisältä rakennukset noudattelevat retkeilytupien perinnettä. Niissä on kamina, laverit, keittotaso sekä pöytä ja penkit.
 – Kyllä tässä kelpaa olla, Montonen toteaa sateen vihmotessa ulkona.
 Sara Montonen ja Jukka Salonen ovat vaeltaneet Lapissa noin viikon. Vaelluksella ei ehdi miettiä arkimurheita. Jarmo Siivikko / Yle
 Alueelta  paloi päivätupa  maaliskuussa 2019, ja sen jälkeen tilapäisenä levähdys- ja suojapaikkana palveli telttakota.
 Lue myös:   Urho Kekkosen kansallispuistoon rakennetaan kaksi tupaa palaneen tilalle
 Elementtirakentaminen säästi rahaa
 Metsähallituksen aluejohtaja  Pirjo Seurujärvi  kertoo, että uusien tupien ulkomuoto on herättänyt kysymyksiä ja vahvoja mielipiteitä. Itse hän pitää tupia upeana.
 – Tämä on todella onnistunut kokonaisuus tähän paikkaan.
 Hänen mukaansa Metsähallitukselle annettu palaute valmiista tuvista on ollut vain positiivista. Seurujärvi suositteleekin tupia netissä tuomitsevia käymään itse ihailemassa niitä paikan päällä.
 Ristiinliimatusta puusta kootut elementit kuljetettiin avotunturialueelle valmiiksi rakennettuina. Näin rakennustyöt paikan päällä saatiin minimoitua. Siten säästettiin rahaa ja herkkää luontoa.
 Lue myös:   Reissukissa-Pessi on kiertänyt kaikki 40 kansallispuistoa – Metsähallituksen kävijälaskurit tikkasivat kesällä kaikkien aikojen ennätykseen
 Arkkitehti Manu Humpille Rautulammen alue oli entuudestaan tuttu. Hän on käynyt alueella useita kertoja, jo vanhan päivätuvankin aikaan.
 Jarmo Siivikko / Yle
 Vanhaan soppaan uusia mausteita
 Arkkitehti  Manu Humppi  halusi uudistaa retkeilymajojen perinnettä.
 – Perinteinen hirsikämppä on tunnelmallinen kuin mikä, mutta toki perinnettä voi jossain kohdin vähän uudistaa ja tuoda uusia mausteita soppaan.
 Elementtirakennuksen viistoseinillä varaudutaan tuulisiin ja märkiin luonnonolosuhteisiin. Uusien tupien toivotaan palvelevan kasvavia retkeilijämääriä vielä useamman vuosikymmenen ajan.
 Voisiko uudenlaisia tupia tulla Lappiin enemmänkin?
 – Minun puolestani kyllä.
 Humppi muistuttaa, että perinteisempiä tupia löytyy yhä riittäämiin Lapin erämaista.
 Lue myös:
 Kansallispuistot pyörivät vankivoimalla – kenttäpäällikkö Arto Pummila: "Ilman vankien työtä moni kansallispuisto jouduttaisiin sulkemaan"
 Miltä uudet tuvat sinusta näyttävät? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  9.9. kello 23 saakka.

Avaruusasema keskellä erämaata vai onnistunut uudistus? Arkkitehti päivitti erämaakämppien perinteen Urho Kekkosen kansallispuistossa