Summary: Törkeistä pahoinpitelyistä tuomitaan keskimäärin kahdeksi vuodeksi vankilaan. Lähes puolessa tapauksista tekijä selviää ehdollisella. Oikeusoppineet toivoisivat ankarampia rangaistuksia.

Aluksi julma esimerkki.
 Lattialla maanneeseen naiseen osui lukuisia lyöntejä ja potkuja. Hiuksiakin revittiin. Väkivalta oli rajua ja pitkäkestoista. Ennen kuin uhri menetti tajuntansa, hän ehti kuulla, kuinka pahoinpitelijät, kaksi naista, uhkasivat tappaa.
 Uhri ei tuntenut naisia entuudestaan. He sattuivat viettämään iltaa yhteisten tuttavien asunnolla. Väkivaltainen tilanne oli saanut alkunsa, kun uhri oli valittanut naisten alkoholinkäytöstä.
 Käräjäoikeus piti tekoa julmana. Pahoinpidelty nainen sai kivuliaita ja laajoja mustelmia sekä ruhjeita ja haavoja eri puolelle päätä ja vartaloa.
 Uhri kertoi joutuneensa käymään hoidattamassa selkäänsä kuukausien ajan fysioterapeutilla, syöneensä pitkään kipulääkkeitä ja kärsineensä teon jälkeen unettomuudesta, painajaisista ja pelkotiloista.
 Käräjäoikeus tuomitsi kaksi naista törkeästä pahoinpitelystä vuodeksi ja viideksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen.
 Törkeän pahoinpitelyn rangaistusasteikko on 1–10 vuotta.
 Lähes puolet välttää vankilan
 Esimerkkitapaus ei ole harvinaislaatuinen. Lähes puolet törkeiden pahoinpitelyiden vankeusrangaistuksista langetetaan ehdollisena. Näin siitäkin huolimatta, että kyse on rikosnimikkeen mukaisesti törkeistä ja rajuista väkivallanteoista.
 Yle selvitti törkeistä pahoinpitelyistä vuodesta 2009 lähtien annettujen tuomioiden pituuksia. Tilastot kertovat, että rikoksesta saa keskimäärin vähän yli kahden vuoden mittaisia ehdottomia tuomioita.
 Ehdollisissa vankeusrangaistuksissa keskiarvo on vuoden ja neljän kuukauden luokkaa. Tuomioistuinten välillä ei ole silmiinpistäviä eroja.
 Vuosittain muutamissa tapauksissa syylliseksi todettu  jätetään tuomitsematta  tai asia raukeaa esimerkiksi syytetyn kuoleman vuoksi.
 Professori toivoisi kovempia rangaistuksia
 Törkeistä pahoinpitelyistä annettujen ehdollisten vankeusrangaistusten suuri määrä jaksaa kummastuttaa Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professoria  Matti Tolvasta .
 – Se on ongelmallista, koska kyse on vakavasta rikoksesta. Tilanne olisi helppo korjata niin, että törkeän pahoinpitelyn minimirangaistus nostettaisiin yhdestä kahteen vuoteen. Yli kahden vuoden rangaistusta ei pääsääntöisesti tuomita ehdollisena. Kyllä lainsäätäjällä tähän keinot on.
 Vähimmäisrangaistuksen nostaminen kahteen vuoteen tarkoittaisi, että yhä useampi törkeään pahoinpitelyyn syyllistynyt joutuisi vankilaan.
 – Minulla ei olisi mitään sitä vastaan.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen koventaisi väkivaltarikoksista annettavia rangaistuksia. Jouni Immonen / Yle
 Tolvanen on hämmästellyt väkivaltarikosten lieviä rangaistuskäytäntöjä jo pitkään. Hän on muodostanut käsityksensä lainsäädännöstä yli 40 vuotta kestäneen uransa aikana.
 Professori huomauttaa, että tuomioistuimissa muun muassa huumausainerikokset katsotaan tyypillisesti väkivaltarikoksia vakavammiksi.
 – Nämä ovat sellaisia arvotuskysymyksiä. Voi miettiä, kumpi on vaarallisempaa: se, että pahoinpidellään toista hengenvaarallisesti vai se, että myydään huumaavia aineita ihmisille. Ihan suoraan niitä ei voi tietysti verrata.
 Kännisestä soheltamisesta raajojen sahaukseen
 Turun yliopiston rikosoikeuden apulaisprofessori  Tatu Hyttinen  sanoo, että Suomessa väkivaltarikosten tuomitsemiskäytäntö on muovautunut viime vuosikymmeninä sangen humaaniksi moniin naapurimaihin verrattuna.
 – Rangaistusjärjestelmä on yleensä mietitty niin, että kerran voi mokata. Siitä seuraa vakava varoitus eli pitkähkö ehdollinen vankeusrangaistus. Toisesta kerrrasta tulee sitten ehdotonta, Hyttinen kuvailee.
 Törkeiden pahoinpitelyiden määrä väheni merkittävästi viime vuosikymmenellä. Vuonna 2009 käräjä- ja hovioikeuksissa annettiin 650 tuomiota, viime vuonna 362.
 Törkeä pahoinpitely on oikeuslaitokselle kova pähkinä särjettäväksi. Punnintaa tehdään useiden tekijöiden summasta. Harvinaisen laajaan rangaistusasteikkoon on siksi syynsä.
 – Tapaukset ovat täysin laidasta laitaan. Voi olla kännistä soheltamista tai hyvin vakavaa väkivaltaa, jossa sahataan raajoja irti. Selkeää tyyppitapausta ei ole, eikä sitä myöten myöskään mitään normaalirangaistusta, Hyttinen alleviivaa.
 Laissa todetaan, että pahoinpitelyssä vahingoitetaan toisen terveyttä, aiheutetaan tälle kipua tai saatetaan tiedottomaan tilaan.
 Törkeän pahoinpitelystä tekee se, että siinä aiheutetaan vaikea ruumiinvamma, vakava sairaus tai hengenvaarallinen tila. Teko tehdään erityisen raa´alla tai julmalla tavalla tai siinä käytetään ampuma- tai teräasetta tai muuta niihin rinnastettavaa hengenvaarallista välinettä.
 Törkeästä pahoinpitelystä voidaan tuomita rangaistukseen, jos jokin edellä mainittu seikka toteutuu ja jos rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
 Hyttisen mukaan törkeän pahoinpitelyn tunnusmerkistö saattaa täyttyä, jos pahoinpitelyssä käytetään teräasetta, vaikka seuraukset olisivatkin lieviä.
 – Esimerkiksi kännissä nahistellaan, tartutaan puukkoon ja huidotaan toista, minkä seurauksena tulee aika pinnallinen vamma. Mikäli tekijällä on lisäksi täysin puhdas rikosrekisteri, on aika kohtuullista, että tällaisesta voi selvitä ehdollisella.
 Törkeiden pahoinpitelyiden rangaistuksissa voisi Hyttisenkin mukaan olla kiristämisen varaa.
 – Mutta pitäisi huolellisesti harkita, mitä sillä saavutettaisiin ja mitkä olisivat hyödyt ja haitat.
 Tuomari ei muuttaisi nykylinjaa
 Käräjätuomari  Teemu Vanhanen  Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudesta uskoo, että vähimmäisrangaistuksen nostaminen esimerkiksi kahteen vuoteen voisi johtaa entistä suurempiin tulkintamuutoksiin – tai ainakin sellaisten tarpeeseen – monissa rajatapauksissa.
 – Pitäisi miettiä, kuinka suhtauduttaisiin seurauksiltaan melko vähäisiin tekoihin, joissa on kuitenkin käytetty ampuma- tai teräasetta. Tulisiko niistäkin tuomita aina ehdoton vankeusrangaistus vai tulkittaisiinko eri tavalla sitä, mikä on törkeä pahoinpitely, Vanhanen miettii.
 Törkeää lievempi tekomuoto on pahoinpitely. Tapon yritys on törkeää pahoinpitelyä astetta vakavampi rikos. Rajanveto tekomuotojen välillä on molempiin suuntiin usein hiuksenhienoa.
 Tatu Hyttisen mukaan törkeistä pahoinpitelyistä annetaan toisinaan yli viidenkin vuoden rangaistuksia. Hän sanoo, että rangaistuksissa olisi kiristämisen varaa. Hän ei kuitenkaan toivo rangaistuskäytännön menevän samaan suuntaan kuin huumerikoksissa, joissa moitittavuuseroja ei enää juuri ole.
 – Rangaistukset ovat lähes yhtä kovia riippumatta siitä, onko myyty kaksi vai 200 kiloa huumeita. Siksi on hyvä, että pelivaraa jää, Hyttinen kiteyttää.
 Käräjätuomari Teemu Vanhasen mukaan tuomioistuimissa harkitaan aina perusteellisesti, langetetaanko tuomio törkeästä pahoinpitelystä ehdollisena vai ehdottomana. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus
 Käräjätuomari Teemu Vanhanen korostaa rangaistuskäytännön yhtenäisyyttä. Ennakoitavuus on sisäänkirjoitettu periaate suomalaisessa rikosoikeudessa. Linjaa ei voi muuttaa yhdessä yössä ja nappia painamalla.
 – Tavanomaisesti törkeistä pahoinpitelyistä on määrätty tietynmittaisia rangaistuksia. Olennainen poikkeaminen linjasta olisi perusteltava hyvin, Vanhanen toteaa.
 Vanhanen ei näe tällä hetkellä akuuttia tarvetta muutoksille.
 Alarajan nosto kiristi rangaistuksia
 Rangaistusten lepsuudesta on väitelty pitkään. Vaatimukset kovemmista rangaistuksista ja vetoaminen kansan oikeustajuun – miten ikinä sellaista mitataankaan – koituvat harvoin haitaksi vaalikarjaa kosiskelevalle poliitikolle.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen muistaa, että omaisuus- ja väkivaltarikostuomioiden välistä epäsuhtaa taivasteltiin tuloksellisesti esimerkiksi 1980-luvulla. Muutoshalukkuus kuitenkin teki kansan oikeustajulle karhunpalveluksen.
 – Hyvin monista omaisuusrikoksista alettiin antaa vankeuden sijaan sakkoa. Siinä kävi niin, että suhde muuttui oikeansuuntaiseksi, mutta väkivaltarikosten rangaistuksia ei ankaroitettu.
 Rangaistusasteikon kiristämisellä haettavat tavoitteet eivät aina osu keskelle maalia, vaikka ajatus taustalla olisi kaunis.
 Törkeän pahoinpitelyn vähimmäisrangaistus nousi yhteen vuoteen tasan 20 vuotta sitten. Ennen vuotta 2001 rangaistusasteikko lähti kuudesta kuukaudesta. Muutoksen toivottiin ykskantaan koventavan rangaistuksia.
 Onnistuminen on jokseenkin katsojan silmässä.
 – Kyllä se törkeiden pahoinpitelyiden keskirangaistusta nosti, mutta toisaalta kokonaisarvosteluun alettiin kiinnittää entistä tarkemmin huomiota. Tavallisena pahoinpitelynä tuomittiin monia sellaisia juttuja, jotka aiemmin olisi katsottu törkeiksi pahoinpitelyiksi, Tolvanen arvioi.
 Rikosoikeuden apulaisprofessori Tatu Hyttinen näkee törkeiden pahoinpitelyrikosten rangaistuslinjan kiristyneen 20 vuodessa. Markku Pitkänen / Yle
 Rikosoikeuden apulaisprofessori Tatu Hyttisen mukaan vähimmäisrangaistuksen korottaminen on tehokas keino tietyn rikostyypin keskirangaistusten nostamiseen, mutta se voi muuttaa rikostyyppien välistä rajanvetoa entistä tulkinnanvaraisemmaksi.
 Hän näkee kuitenkin 20 vuodessa tapahtuneen merkittäviä muutoksia.
 – Alarajan nostamisen jälkeen keskirangaistukset pidentyivät lähes välittömästi puolella vuodella, mikä on rikosoikeudessa merkittävä kiristys.
 Maan tapa, joka jäi päälle
 Miksi törkeistä pahoinpitelyistä sitten annetaan rangaistusasteikon laajuuteen nähden hyvin lieviä tuomioita? Selkeää vastausta ei tiedetä. "Maan tapa" on veikkauksista valistunein.
 – Se on ylimuistoinen ajatus, jonka alkuperää emme ole tavoittaneet, vaikka olemme yrittäneet. Traditio on, että väkivalta- ja seksuaalirikostuomiot ovat varovaisuussyistä asteikon puolivälin alapuolelta. Samaa traditiota ei kuitenkaan ole esimerkiksi huumausainerikoksissa, Matti Tolvanen miettii.
 Oikeusoppineiden mukaan rikoksen vähimmäisrangaistuksen nostaminen on aina lainsäätäjien viesti tuomioistuimille kovempien tuomioiden puolesta. Silja Viitala / Yle
 Tatu Hyttinen viittaa jälleen Suomen humaaniin kriminaalipolitiikkaan. Sen keskiössä on ajatus, etteivät pitkät vankeusrangaistukset hyödytä yhteiskuntaa tai vähennä rikollisuutta.
 – Menneiden 20 vuoden kehityksen valossa kuitenkin uskon, että törkeiden pahoinpitelyiden rangaistukset tulevat jatkossa kiristymään entisestään, Hyttinen toteaa.
 Aiheesta voi keskustella sunnuntaihin 10.10. klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Kunnallispoliitikon surmaaja pakoili poliisia 20 vuotta ja selvisi ilman rangaistusta – suuri joukko kansanedustajia haluaa, että tappo ei vanhenisi koskaan
 Miksi toiseen ihmiseen kohdistuvasta rikoksesta voi saada pienemmän tuomion kuin omaisuusrikoksesta? Syyt ovat historiassa ja demokratiassa

Ihmisen voi hakata julmasti henkihieveriin joutumatta vankilaan – törkeistä pahoinpitelyistä annetaan hämmästyttävän lieviä tuomioita


Summary: Palliatiivisessa hoidossa ja saattohoidossa on kovia uudistustarpeita. Monet omaiset kokevat, että heidän tai kuolevien tahto ei kuulu. Hoitohenkilökunnan koulutusta pitäisi lisätä kuolevien huomioimiseksi.

Kouvolalainen  Riitta Peni  pääsi toteuttamaan miehensä viimeisen toiveen:  Ossi Peni  halusi kuolla kotonaan.
 Ossi sairasti pitkään. Keuhkoahtauma kiusasi toistakymmentä vuotta, mutta loppuvuonna 2018 hän itse aavisti, että muutakin on vialla. Lääkäri vahvisti asian: keuhkosyöpä.
 Diagnoosinsa jälkeen Ossilla oli kolme toivetta.
 – Mieheni toivoi, että hän saisi arkussa lähteä kotoa. Ja ettei kuolisi tukehtumalla. Ja että lapset ja lapsenlapset ja läheiset yleensäkin saavat käydä vapaasti, että elämä voi jatkua tietyllä tavalla mielekkäänä, Riitta Peni kertaa.
 Lapsenlapset olivatkin papan hengissä pitäjä ja elämänilo.
 – Hän kuuli kahden lapsenlapsen tulosta, ja sanoi, että sinne asti aikoo sinnitellä. Ristiäisissä hän vielä kävi, mutta sitten hän sanoi, ettei enää jaksa, Riitta Peni muistelee.
 Musiikkia harrastavat lapsenlapset myös esiintyivät mielellään. Kun muuta ei enää jaksanut, lasten laulaminen ja soittaminen ilahdutti.
 – He tulivat aina ilahduttamaan pappaa, pelaamaan palloa ja pappa seurasi heitä. Loppuun saakka he hyppivät ja keikkuivat ihan sängylläkin. Joskus kun yritti vähän toppuutella, hän sanoi, että antakaa lasten olla ja menkää itse pois, Riitta-mummo nauraa.
 Lastenlasten läsnäolo papan kuolinvuoteella ei olisi millään onnistunut samalla tavalla, jos saattohoito olisi jouduttu hoitamaan sairaalassa. Aino Rimpiläinen Ossi-pappaa tervehtimässä.  Maria Rimpiläisen kotialbumi
 Saattohoidon tarve kasvaa
 Elämän loppuvaiheen hoito koskettaa käytännössä jokaista suomalaista perhettä jossain vaiheessa. Palliatiivista hoitoa tarvitsevien määrä on arviolta noin 30 000 ihmistä vuosittain. Määrä on väestön ikääntyessä vain kasvamaan päin.
 Palliatiivinen hoito Palliatiivisella hoidolla tarkoitetaan potilaan kokonaisvaltaista hoitoa silloin, kun kuolemaan johtava tai henkeä uhkaava sairaus aiheuttaa potilaalle ja hänen läheisilleen kärsimystä ja heikentää heidän elämänlaatuaan. Palliatiivisen hoidon tavoitteena on vaalia potilaan ja läheisten elämänlaatua ja lievittää fyysistä, psyykkistä, sosiaalista ja eksistentiaalista eli olemassaoloon ja elämän merkityksellisyyteen liittyvää kärsimystä. Palliatiivisella hoidolla autetaan potilasta elämään mahdollisimman aktiivista elämää ja sopeutumaan sairauteen, luopumiseen ja lähestyvään kuolemaan sekä autetaan läheisiä heidän surussaan. Saattohoito on se osa palliatiivista hoitoa, joka ajoittuu elämän viimeisiin elinviikkoihin tai -päiviin.
 Sosiaali- ja terveysministeriön asettama asiantuntijaryhmä sanoi  elokuun lopussa julkaistussa raportissaan , että palliatiivisen hoidon saatavuus vaihtelee alueellisesti. Se johtuu siitä, että palliatiivista hoitoa ei ole sisällytetty osaksi olemassa olevaa terveydenhoitojärjestelmää.
 Saattohoitoa ei ole saatavissa kaikkialla Suomessa. Vain pieni osa palliatiivista hoitoa ja saattohoitoa tarvitsevista hoidetaan saattohoitoon erikoistuneissa yksiköissä ja kotona tapahtuvaa saattohoitoa voi olla vaikea saada, raportissa sanotaan.
 Isän hoidosta jäi ikävä tunne
 Tätä uutista valmistellessa monet omaiset ottivat yhteyttä ja kertoivat, että läheisen saattohoito ei ollut mennyt sillä tavalla kuin he olivat toivoneet.
 Yksi heistä on Tampereella asuva  Satu Ketonen . Myös hänen isänsä sairasti pitkään, yli 26 vuotta.
 Ketosen isällä oli harvinainen lisäkilpirauhasen syöpä, joka pysyi kauan hallittavissa leikkauksilla. Vuoden 2018 lopussa he kuitenkin saivat tietää, että syöpä oli levinnyt. Tuli siirto palliatiiviseen hoitoon.
 – Siinä kävi sillä tavalla vähän kurjasti, että kun hän muutti toiseen kuntaan, sinne ei tullut historiatietoja hänen sairauksistaan. Hänen syöpäänsä ei osattu hoitaa siinä loppuvaiheessa, Ketonen kertoo.
 Isälle tuli akuutti infektio, jota hoidettiin Ketosen mukaan aggressiivisesti.
 – Omaisen näkökulmasta häntä ylihoidettiin lopussa. Infektiota yritettiin nujertaa, mutta ei otettu huomioon sitä kokonaiskuvaa, että hänellä oli pitkälle edennyt ja levinnyt syöpä, mikä aiheutti sen infektion.
 Kyseessä oli ikävä tiedonkulun katkos. Paperit entisestä kotikunnasta saapuivat vasta pari viikkoa ennen hänen kuolemaansa. Vasta siinä vaiheessa aloitettiin palliatiivinen hoito, vaikka siihen oli ollut siirto jo vuotta aiemmin.
 – Se oli todella kurjaa.
 Tiedon puute aiheutti ikäviä tilanteita myös hoitohenkilökunnan kanssa.
 – Oli ikävää asennetta. Isällä oli haimatulehdus, ja oli hiukan havaittavissa sellaista asenteellisuutta. Koin, että häntä hoidettiin alkoholin aiheuttamana haimatulehduspotilaana, vaikka se johtui syövästä.
 – Muutamaan otteeseen kävi esimerkiksi niin, että hänelle ei annettu riittävää kivun lievitystä. Sairaanhoitaja toruvasti ja moittivasti rupesi luennoimaan vahvoihin kipulääkkeisiin liittyvästä riippuvuusriskistä.
 Ketosen mukaan parantumatonta, levinnyttä syöpää sairastavalla isällä ei todellakaan olisi ollut syytä olla huolissaan riippuvuudesta elämänsä loppuvaiheessa.
 Monet omaiset kokevat, että hoitohenkilökunta ei ehdi tai pysty huomioimaan kuolevan tilannetta kokonaisvaltaisesti.  Jaana Polamo / Yle
 Ketonen koki myös, että niin isä kuin omaisetkaan eivät saaneet juuri minkäänlaista psykososiaalista tukea. Hän olisi toivonut, että kokonauskuva olisi huomioitu paremmin.
 – Itselle jäi voimakkaasti sellainen kokemus, että ei mennyt niin kuin piti. Jäi tarve selvittää, että mitä tapahtui ja miten asiat olisivat voineet asiat mennä. Oli vähän sellaista kohtaamattomuutta sekä ennen että jälkeen isän kuoleman.
 Ketonenkin myöntää, että kuolemaa ei olisi mikään voinut estää, mutta rauhallisempaa loppua hän olisi isälleen toivonut. Lähtörauhaa ei ollut, kun viimeisenäkin yönä vielä otettiin verikokeita.
 – Tuntuu, että on harvojen oikeus päästä saattohoitoon. Olisin toivonut, että syöpäsairas olisi saanut kunniallisen lopun, mutta niin se sitten meni, että isä menehtyi osastolle – niin kuin kovin moni.
 Isoja muutoksia kaivataan
 Satu Ketonen arvostelee sitä, että loppuvaiheen hoito tuntuu olevan vielä lapsenkengissä Suomessa.
 – Eikö ole riittävästi saattohoitoon tietämystä? Onko kuolema yhä kulttuurisidonnainen tabu, jota ei osata ja pystytä sanottamaan? Aivan kuin kuolema ei kuuluisi meidän terveydenhuoltoon, koko instituutioon, Ketonen pohtii.
 Ja juuri tähän ollaan nyt puuttumassa. Asiantuntijatyöryhmä vaatii, että elämän loppuvaiheen hoidon saatavuutta on parannettava roimasti. Muun muassa henkilökunnan koulutukseen on panostettava kaikilla terveydenhuollon tasoilla.
 Esimerkiksi Kymsoten alueella Kymeenlaaksossa palliatiivista hoitoa on lisätty jo viime vuosina. On perustettu toinen palliatiivinen klinikka ja kotisairaalahoitoa on laajennettu.
 – Pystymme viemään sairaalatasoista hoitoa koteihin. Monilla ihmisillä on toive, että he pystyisivät olemaan kotona mahdollisimman pitkään tai elämän loppuunkin asti. Silloin sairaalatasoista hoitoa tarvitaan läheisten hoidon tueksi, sanoo Kymsoten palliatiivisen yksikön ja kotisairaanhoidon vt. ylilääkäri  Laura Laksio.
 Lisäksi perusterveydenhuoltoon on annettu koulutusta palliatiivisesta hoidosta ja saattohoidosta.
 – Palliatiiviset poliklinikat toimivat konsultaatioapuna, mutta emme toki pysty kaikkia tämän alueen saattohoitopotilaita hoitamaan. Sen takia pyrimme siihen, että osaamista kehitetään myös muualla terveydenhuollossa, Laksio sanoo.
 Riitta Peni pystyi hoitamaan aviomiehensä kotonaan loppuun saakka hyvän tuen mahdollistamana. Penien kokemus on esimerkki siitä, kun kotisaattohoito onnistuu erinomaisesti.  Janne Lindroos / Yle
 Asiantuntijatyöryhmän mukaan hyvä tahto ei riitä, vaan asiaan on puututtava valtakunnallisesti lakimuutoksin. Yksi muutoksista on vaatimus alueellisista palliatiivisista keskuksista sekä vaatimus siitä, että kuntien on järjestettävä palliatiivinen hoito ja saattohoito.
 Myös kotisaattohoitoa on ehdotettu helpotettavaksi lakimuutoksilla, joista yksi olisi erityisen saattohoitovapaan järjestyminen. Siihen saisi myös erikoishoitorahaa.
 Kotisaattohoito säästää selvää rahaa
 Kotisaattohoito toisi yhteiskunnalle merkittäviä säästöjä, kun laitospaikkoja vapautuisi. Säästöt tulisivat vuosien kuluessa, ja vuonna 2040 säästöt voisivat olla seitsemän miljoonan euron vuosiluokkaa. Aluksi toki tarvittaisiin investointeja muun muassa kotisairaanhoidon henkilökunnan vahvistamiseksi.
 Kyse ei kuitenkaan ole rahasta, vaan inhimillisyydestä.
 – Jos on vain sellainen tilanne, että ihminen pystyy olemaan kotona, se on taloudellisestikin kannattavampaa kuin laitoshoito tai osastohoito. Saattohoito ei valitettavasti kuitenkaan ole ihan kaikille mahdollinen. Siinä ei voi mennä raha edellä vaan ihminen, tilanne ja läheiset huomioiden, muistuttaa vt. ylilääkäri Laura Laksio.
 – Tärkeintä mikä meitä motivoi, on potilaan ja läheisten toive. Jos he toivoisivat, että voisi siellä kotona olla, niin yritämme kyllä että se mahdollistuisi, Laksio jatkaa.
 Kotihoito voi sujua hyvin
 Penien tapaus on esimerkki siitä, miten kaikki voisi parhaimmillaan mennä. Riitta Penin mukaan hän ei olisi toivonut oikeastaan yhtään mitään enempää.
 – Olen säästynyt monilta yhteydenotoilta, ettei ole tarvinnut hoitaa erikseen niitä. Palliatiiviselta klinikalta soitti hoitaja kerran viikossa ja kyseli, miten menee, mitä minulle kuuluu ja mitä lapsillekin kuuluu, Peni muistelee.
 Heille jäi kokemus siitä, että tietoa annettiin aina sopivassa määrin, hoidossa oltiin askel edellä ja kaikki järjestyi kotiin. Kaikki suunniteltiin tarkoin. Kuolevan lisäksi myös omaiset huomioitiin.
 – He kyselivät, miten jaksan ja lukivat kyllä ihan sanattomastakin viestinnästä. Joskus he aika kauniisti sanoivat, että nyt olisi aika ottaa iltakäynnit ja nyt olisi kahden hoitajan käynnit. Se vapautti minut siitä perushoidosta. Sain tosi paljon tukea, Riitta kiittelee.
 Riitta Peni sanoo, että myös hän itse sai tarvitsemaansa tukea ja hänenkin jaksamisensa huomioitiin.  Janne Lindroos / Yle
 Riitta kokee myös, että kuolevan pienetkin toiveet oli helppo toteuttaa kotona eri tavalla kuin sairaalassa.
 – Ja kyllä minä ajattelin monta kertaa, että en minä kyllä olisi jaksanut istua siellä sairaalassa.
 Hoitoon kuului myös sairaalapastorin vierailut. Riitan mukaan Ossi oli kokenut itse, että tuli kuulluksi.
 – Hän puhui elämänsä arvokkaita asioita, lapsuudestaan ja muun muassa siitä, että hän oli ollut sotalapsena Tanskassa ja hyvästä ystävästään siellä, asioista joista me emme olleet edes oikein tienneet. Ja sai puhua ihan tunteistaankin.
 – Hän sai kokea elämän arvokkuutta. Se oli tärkeä osa sitä tukipalvelua, Riitta huomauttaa.
 Lapsenlapset saattoivat papan arkkuun asti
 Ja sitten ne papalle tärkeät lapsenlapset. Heille kotona kuoleminen kirkasti sen, että kuolema ei ole liian pelottava asia.
 – He näkivät sen elämän haurastumisen ja se oli loppujen lopuksi heille sellainen luonnollinen asia, että pappa ei enää jaksa. He näkivät, että hän tietyllä tavalla vetäytyi pois tästä maailmasta, Riitta kertoi.
 Tuolloin kolmivuotias Sofia Rimpiläinen oli papan seurana melkein päivittäin. Pappa kertoi lapsenlapsille odottavansa heitä taivaassa. Sofia muistaa sen yhä, ja osoittaa taivasta, että tuolla se pappa on, Riitta-mummo kertoo.  Maria Rimpiläisen kotialbumi
 Lopussa myös muistutettiin siitä, että arkku pitää olla valmiiksi valittuna, jos arkutuksen haluaa hoitaa kotona. Niin toimittiin. Kun lähdön aika tuli, kaikki oli valmiina.
 – Hänet puettiin omiin lempivaatteisiinsa siinä sängyllä. Yksi lapsenlapsista sai ruusun, jonka hän sai laittaa papan päälle, ja se oli hirveän tärkeää lapselle. Kannettiin arkku olohuoneeseen, ja vielä laulettiin ja sitten suljettiin se arkku ja lähdettiin viemään.
 Eemil Rimpiläinen sai tärkeän tehtävän papan viimeisen lähdön aikaan: hän piti ovea arkulle ja asetti ruusun lopuksi arkun päälle.  Maria Rimpiläisen kotialbumi
 Vielä kuoleman jälkeen omaiset saivat keskusteluapua. Riitta Peni kokee, että mikään ei olisi voinut mennä paremmin saattohoidossa.
 – Kyllä koti on kaikkein paras paikka kuolla!
 Lue myös:
 Kuolemasta voi puhua etukäteen – 7 kysymystä ja vastausta siitä, miten läheisen kuolemaan voi valmistautua
 Eutanasian laillistaminen ei etene Suomessa, asiantuntijaryhmä jäi erimieliseksi – saattohoitoa sen sijaan parannettava lakimuutoksin
 Omaisen saattohoito tulossa ensi kertaa lakiin perusteeksi poissaololle työstä – vapaata voi ottaa myös läheisen käyttämiseen lääkärissä

Riitta Peni vastasi miehensä saattohoidosta: "Koti on paras paikka kuolla" – elämän loppuvaiheen hoitoja pitäisi inhimillistää


Summary: Säveltäjä Ludwig Beethovenin syntymästä tuli viime vuonna kuluneeksi 250 vuotta. Merkkivuoden kunniaksi käynnistettiin projekti, jonka tulokset esiteltiin lauantaina Saksassa.

Säveltäjä  Ludwig van Beethovenin  viimeiseksi ja keskeneräiseksi jäänyt 10. sinfonia on saatettu päätökseen.
 Sävellyksen viimeistelystä vastasi tekoäly.
 Beethoven kuoli vuonna 1827. Elämänsä aikana hän sai valmiiksi yhdeksän sinfoniaa. Hänen viimeinen työnsä jäi kuitenkin kesken.
 Niin kutsutussa Beethoven-projektissa tekoälyn avulla haluttiin kehittää kesken jäänneelle sinfonialle loppu.
 Vuonna 2020 musiikkitieteilijöistä ja ohjelmoijista  koostuva ryhmä aloitti  projektin, joka on nyt saatu valmiiksi.
 Ensin tietokoneohjelmaa opetettiin soittamalla sille katkelmia Beethovenin sinfonioista. Sitten tekoäly sai valita itse sointuja. Yrityksen ja erehdyksen kautta tietokoneohjelma oppi hiljalleen, mitkä soinnut sopivat sinfoniaan ja mitkä eivät.
 Projektiin osallistuneiden mukaan tekoälyn opettaminen ja sinfonian säveltäminen oli pitkä prosessi.
 Lopputuloksena syntyi viimeistelty sinfonia, joka kapellimestari  Dick Kaftan  johdolla Saksan Bonnissa.
 – Jos Beethovenin kaltainen säveltäjä eläisi nykyaikana, hän todennäköisesti hyödyntäisi tekoälyä musiikkitaiteen tekemisessä, sanoi hankkeen johtaja  Matthias Roeder .
 9.10.2021 klo 19.46 Uutista korjattu. Beethovenin syntymästä tuli kuluneeksi 250 vuotta viime vuonna. Ei tänä vuonna, kuten jutussa virheellisesti mainittiin.
 Lue myös:
 Tampere-talo palkittiin vuoden konserttisalina
 Vuoden 2022 Euroviisut järjestetään Italian Torinossa
 Ella Tepponen ja muut artistit ovat päässeet palailemaan keikkalavoille ja live-musiikkia kaipaavien eteen – "Syksy on yllättävän kiireinen"
 Suomen Sinfoniaorkesterit vetoaa Mikkelin kaupunkiin: "kaupunginorkesterin lakkauttaminen merkitsisi yhden kulttuurialan lopettamista"

Tekoäly viimeisteli Beethovenin keskeneräiseksi jääneen kuuluisan sinfonian – katso lopputulos videolta


Summary: Poliisin mukaan Valtioneuvoston linnan turvahenkilöt ohjasivat presidentin, ministerit ja virkamiehet ulos vaihtoehtoisten reittien kautta. Sauli Niinistö sekä Li Andersson ja Annika Saarikko kertovat poistuneensa samalla tavalla kuin ennenkin.

Kaikki  eilen kiinni otetut  Elokapinan mielenosoittajat on kuulusteltu ja heidät voidaan vapauttaa, kertoi Helsingin poliisi Twitterissä lauantaina noin kello 19.
 Elokapina on arvostellut sitä, että poliisi on pitänyt mielenosoittajia kiinni otettuina yli 12 tuntia. Elokapinan mukaan poliisilain mukainen raja on kiinniotolle 12 tuntia.
 – Kyllä me lain mukaan toimimme, ja laista löytyy perusteet kiinniotolle. Tässä ei ole minkäännäköistä ongelmaa asian suhteen, tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Juha-Matti Suominen  toteaa ja sanoo kiinniottojen perustuneen pakkokeinolakiin.
 Hän ei ota kantaa siihen, onko joku mielenosoittajista pidätetty.
 Presidentti sanoo kulkeneensa tavallista reittiään
 Elokapina protestoi eilen perjantaina Valtioneuvoston linnan sisäänkäynnillä. Mielenosoittajat vaativat saada keskustella valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) kanssa ilmastohätätilasta.
 Poliisin tiedotteen  mukaan turvallisuuden arvioitiin heikentyneen siten, että Valtioneuvoston linnan turvallisuushenkilöstö ohjasi tasavallan presidentin, ministerit ja muut virkamiehet ulos rakennuksesta vaihtoehtoisten reittien kautta.
 Presidentti  Sauli Niinistö  kuitenkin kertoi  Helsingin Sanomille , ettei häntä ohjattu kulkemaan poikkeavaa reittiä Valtioneuvoston linnasta. Myös opetusministeri  Li Andersson  (vas.) kirjoitti Twitterissä poistuneensa rakennuksesta samalla tavalla kuin ennenkin.
 Alkuperäisessä tviitissään Andersson puhuu torstaista, mutta korjasi sen myöhemmin perjantaiksi.
 Saarikon esikunnasta puolestaan kerrottiin  Ilta-Sanomille  lauantai-iltana, että he olivat poistuneet autolle Valtioneuvoston linnasta Aleksanterinkadun puolelta, kuten aina, eivätkä kohdanneet mielenosoittajia.
 Elokapina on arvostellut poliisia myös siitä, että sen arviointikyky olisi pettänyt eilen. Suominen kiistää väitteen.
 – Yksi kokonaisarviointiimme vaikuttava tekijä ollut se, että Elokapina on käynyt fyysisesti kiinni yhteen kansanedustajaan tämän kyseisen syyskapinatapahtuman aikana Eduskuntatalon edessä. On siis jouduttu ottamaan huomioon, että on jo käyty poliittiseen päättäjään käsiksi, Suominen sanoo.
 Erimielisyyttä siitä, oliko kulku estynyt vai ei
 Elokapina sanoo  tiedotteessaan , ettei se muodostanut Valtioneuvoston linnalle turvallisuusuhkaa.
 – Olimme yhteydessä Valtioneuvoston linnan turvallisuuspalveluun ja kerroimme ettemme yritä rakennuksen sisälle, vaan odotamme Annika Saarikkoa keskustelemaan kanssamme rakennuksen ulkopuolella, tiedotteessa todetaan.
 Tutkinnanjohtaja Suominen sanoo, ettei poliisi voi tehdä uhka-arviota pelkän väitteen pohjalta.
 Elokapina ja poliisi ovat eri mieltä myös siitä, oliko kulku rakennukseen estetty. Suomisen mukaan oli.
 – Ainakin kahden oven edessä on Elokapinan mielenosoitus estänyt kulun. Siitä ei ole uskallettu kulkea, vaan valtioneuvoston turvallisuushenkilöstö on ohjannut kulun muualle. Tiedossa on, että ainakin yhden henkilön pääsy on konkreettisesti estynyt Valtioneuvoston linnaan, vaikka hänellä on ollut kiireinen asia ja sovittu tapaaminen, Suominen sanoo.
 Alustavat rikosnimikkeet ovat kokouksen estäminen, niskoittelu poliisia vastaan ja törkeä julkisrauhan rikkominen. Rikosnimikkeet tarkentuvat tutkinnan edetessä.
 Neljä pidätetyistä oli alaikäisiä, joten heitä ei pidetty kiinni sen pidempään.
 Lue myös:
 Poliisi otti kiinni 51 Elokapinan mielenosoittajaa – Valtioneuvoston linnan sisäänkäynnin tukkineita epäillään törkeästä julkisrauhan rikkomisesta

Poliisin mukaan presidentti ja ministerit ohjattiin ulos Valtioneuvoston linnasta vaihtoehtoisten reittien kautta – Niinistö, Andersson ja Saarikko kiistävät


Summary: Vihreiden puoluevaltuuskunnan ja eduskuntaryhmän kokous päättää maanantaina, kenet se valitsee sijaiseksi sisäministeri Maria Ohisalolle. Vihreät saattaa kierrättää ministereitä myös laajemmin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Emma Kari  ja  Atte Harjanne  ovat vahvoilla ministerin sijaiseksi vihreissä. Näin arvioivat Ylen haastattelemat vihreät kansanedustajat ja puoluevaltuuskunnan jäsenet.
 Helsingin Sanomat kertoi lauantaina , että sisäministeri Maria Ohisalo on esittänyt ympäristöministeriksi  Emma Karia . Kari on eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Lehden tietojen mukaan Ohisalo palaisi itse vanhampainvapaalta ympäristöministeriksi.
 Vihreät valitsevat sijaisen sisäministeri  Maria Ohisalolle  maanantaina, kun puolueen eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta pitävät yhteiskokouksen.
 Sijaisjärjestelyn syynä on se, että Ohisalo jää marraskuussa vanhempainvapaalle.
 Ylen käymissä taustakeskusteluissa Karin ja Harjanteen nimet nousevat muita useammin esille.
 Karin valintaa vihreät perustelevat hänen pitkällä kansanedustajakokemuksella, jonka osa vihreistä uskoo tuovan vääntövoimaa hallituksen sisäisissä neuvotteluissa.
 Ohisalon sijaisuuden ajalle sijoittuu monia merkittäviä hallituksen sisäisiä kädenvääntöjä. Hallitus miettii helmikuussa, millaisilla työllisyyspäätöksillä se aikoo parantaa julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla.
 Kuukautta myöhemmin maaliskuussa hallitus tarkastelee tämän kauden aikana tehtyjä ilmastopäätöksiä. Jos hallitusohjelman tavoitteet eivät näytä toteuvan, sen pitäisi tehdä lisää toimia.
 Kevään kehysriihessä hallituksen pitäisi puolestaan tehdä tiukkoja talouspäätöksiä.
 Harjanne sai vahvan tuen puoluekokouksessa
 Iso osa haastatelluista vihreistä nostaa esille syyskuun puoluekokouksen, jossa hän sai suurimman äänisaaliin varapuheenjohtajakisassa.
 – Puolueessa tunnistetaan laajasti, että Harjanteelle pitää löytää tehtävä kokouksessa, yksi haastatelluista sanoo.
 Harjanteen kannattajat muistuttavat, että myös hänellä eväitä ministerin tehtävään. Harjanne on ammatiltaan ilmastotutkija, ja hän työskenteli aiemmin Ilmatieteenlaitoksella.
 Tässä yhtälössä Harjanteesta tulisi ympäristö- ja ilmastoministeri.
 Mikäli Harjannetta ei valita ministeriksi, hän voisi nousta Karin tilalle eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Tämä lasketaan puolueessa näkyväksi paikaksi.
 Alueellisuus mietityttää vihreitä
 Vaalit ja laskenut kannatus määrittävät monella tapaa vihreiden henkilövalintoja.
 Kuntavaalitappio on saanut monet vihreät ajattelemaan, että puolueessa tarvittaisiin nyt rytminvaihdosta.
 Rytminvaihdos tarkoittaa osalle vihreiden kansanedustajista ja puoluevaltuuskunnan jäsenistä ministerikierrätystä.
 Ministerikierrätys voisi tarkoittaa ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen  vaihtamista joko  Atte Harjanteeseen  tai  Emma Kariin .
 Tässä kuviossa Ohisalo tulisi vanhempainvapaalta takaisin ympäristö- ja ilmastoministeriksi, minkä toivottaisiin edistävän vihreille tärkeitä ilmastotavoitteita.
 Mikkonene menettäisi salkkunsa?
 Osa vihreistä sanoo, että laajassa ministerikierrätyksessä Krista Mikkonen voisi menettää ministerisalkkunsa.
 Toinen puoli vihreistä puolestaan pelkää, että laaja ministerikierrätys voisi haitata muun muassa ympäristöministeriön toimintakykyä.
 – Kierrätyksen tarpeellisuus pitäisi perustella selkeästi, eikä ministeriön työ saisi tämän takia mennä sirkukseksi, yksi haastateltavista miettii.
 Kierrätykseen varauksellisesti suhtautuvat vihreät ajattelevat, että puolue on saanut paljon tavoitteitaan läpi hallituskauden aikana.
 Ongelma ei siis heidän mukaansa ole ollut ministereissä, vaan siinä miten saavutuksista on viestitty ulospäin.
 – Olemme yrittäneet olla suututtamatta keskustaa ja muita puolueita, jotta olisimme saaneet toteutettua hallitusohjelmaa. Tämä on johtanut siihen, että työmme on jäänyt näkymättömäksi, koska media uutisoi riitoja, yksi haastateltavista sanoo.
 Osa vihreistä pelkää tilannetta, jossa kaikki kolme vihreää ministeriä tulisivat Helsingistä. Näin olisi, jos vihreät valitsisivat ulkoministeri  Pekka Haaviston  rinnalle hallitukseen Emma Karin ja Atte Harjanteen.
 – Tämä olisi paitsi aluevaaleja, mutta myös seuraavia eduskuntavaaleja ajatellen virhe, yksi haastateltavista sanoo.
 Vihreät on viime vuosina pyrkinyt laajentamaan kannatusta koko maahan. Perinteisesti puolueen kannatus on ollut vahvinta pääkaupunkiseudulla.
 Kokous voi yllättää vihreät
 Istuva puheenjohtaja Ohisalo tuo eduskuntaryhmän ja puoluevaltuuskunnan yhteiskokoukseen oman ehdotuksensa ministerin sijaisesta.
 Vihreät pitävät varmana, että asiasta käydään laajaa keskustelua kokouksessa.
 Oman lisänsä kokoukseen tuo uusi puoluevaltuuskunta, jonka vihreät valitsivat puoluekokouksen yhteydessä syyskuussa.
 Yksi kansanedustajista sanookin, ettei hän osaa ennakoida, miten puoluevaltuuskunnan jäsenet toimivat kokouksessa.
 Lue lisää:
 Iiris Suomela nousee Maria Ohisalon sijaiseksi vihreiden puheenjohtajana
 Vihreät valitsivat poikkeuksellisen jännittävässä vaalissa varapuheenjohtajikseen Atte Harjanteen, Iiris Suomelan ja Hanna Holopaisen – Kolmikon joukosta valitaan Ohisalon tuuraaja
 Vihreiden Suomela painottaa aluevaalien merkitystä – "Näissä vaaleissa ratkaistaan, miltä tulevaisuuden hyvinvointivaltio näyttää"
 Kansanedustaja Iiris Suomela vahvoilla vihreiden sijaisjohtajaksi, varapuheenjohtaja Atte Harjanne sen sijaan heikoilla helsinkiläisyytensä tähden

HS: Ohisalo esittää Emma Karia ministerin sijaiseksi, Kari ja Harjanne ennakkosuosikit


Summary: Jaana Airikka, artistinimeltään Neili, ei osannut soittaa kitaraa tai pianoa. Se ei häntä haitannut, ja nyt hänen kappaleitaan on kuunneltu Spotifyssa kymmeniä tuhansia kertoja.

Vanha Rauma. Luonto. Vesi. Raumalaiset.
 Helsingistä kotoisin oleva Neili, eli oikealta nimeltään  Jaana Airikka  listaa syitä, miksi hän pitää Raumasta. Airikka tuli länsirannikolle "elämän kuljettamana" ja on asunut Raumalla nyt kuusi vuotta.
 – Tietäjät tietää, Airikka sanoo ja purskahtaa nauruun.
 Nuoren naisen nauru on äärimmäisen tarttuva, pirskahteleva ja pitelemätön. Sille ei voi olla hymyilemättä.
 Korona antoi viimeisen potkun
 Kaikki alkoi koronasta.
 Kaupunki sulkeutui, uutiset tuuttasivat rajoituksia. Tunnelma oli epätodellinen.
 Jaana Airikka istui kotonaan ja mietti.
 – Aloin miettiä, miksen tee asioita joista olen haaveillut, ja ostin kitaran. En minä osannut sitä soittaa, mutta Youtuben avulla harjoittelin.
 Kolmen viikon kuluttua syntyi ensisinkku  Haittaako , jolla on tällä hetkellä yli 69 000 Spotify-kuuntelua. Seuraava julkaisu,  Deja Vu , on kerännyt 93 000 kuuntelua. Tuorein julkaisu  Ilmapallot  on kuunneltu Spotifyssa jo lähes 100 000 kertaa. Se myös nousi suoraan Spotifyn New Music Friday -listalle.
 Rauma on vienyt nuoren Jaana Airikan sydämen. Luonto ja ystävälliset ihmiset ihastuttavat. Jere Sanaksenaho / Yle
 Artisti itse kutsuu musiikkiaan pop-iskelmäksi. Hän sanoittaa ja säveltää kappaleet itse. Neilin kappaleet ovat löytäneet tiensä myös radiosoittoon.
 – Seuraan tarkkaan, kuinka paljon kappaleitani on kuunneltu, Airikka kertoo.
 Raumalla nuorten artistien nousukausi – miksi?
 Raumalta on viime vuosina noussut useita menestyviä nuoria artisteja.
 Williamin ( Ville Virtanen ) kappale  Penelope  oli vuoden 2020 striimatuin kappale Suomessa. Miljoonan striimin rajan Spotifyssa on rikkonut myös Samuli Heimo ( Samuli Horjanheimo ) kolmella kappaleellaan. LILBRO-taiteilijanimeä käyttävä  Viljami Julkunen  on niin ikään Raumalta.
 Williamin Penelope-kappale oli Suomen vuoden 2020 striimatuin kappale. Nelli Kenttä
 Mitäs nyt? Mikä Raumasta tekee erityisen?
 Jaana Airikka – Neili itse – uskoo, että Raumalla vallitseva auttamisen kulttuuri on yksi syy.
 – Ihmiset ovat todella ystävällisiä ja auttavaisia. Esimerkiksi jos olen sosiaalisessa mediassa etsinyt kitaristia, sellainen on löytynyt helposti.
 Biisit tehdään itse – piste
 Jaana Airikka on hyvin tarkka omasta tuotannostaan. Hän työskentelee indie-artistina, eli taustalla ei ole isoa levy-yhtiötä määräilemässä.
 – Haluan olla vaikuttamassa siihen, miltä lopputulos vaikuttaa, koska se julkaistaan ja missä.
 Airikka sanoittaa ja säveltää itse, mutta biisit hiotaan yhdessä tuottajan, TCT-bändistä tutun rap-artisti  Miika Salorannan  kanssa Helsingissä. Vaikka hänellä on laulutaustaa, musiikissa hän on itseoppinut.
 Artistin itsensä mielestä paras apuväline on kuulemma kännykkä, jonne hän kirjoittaa ylös mieleen tulevia lyriikoita ja äänittää laulunpätkiä. Kuuntelijan mieleen jää ilman epäselvyyksiä nuoren naisen kaunis lauluääni: se on kypsä, haavoittuvainen ja muuttumiskykyinen.
 Ja on sitä harjoiteltukin.
 – Minulla on reippaasti yli 700 äänitettä puhelimessa! On sanoja, lauseita, melodianpätkää... ihan kaikkea. Niitä on sieltä sitten kiva selata, nuori taiteilija sanoo ja tyrskähtää kuuluvaan nauruunsa.
 Lue myös:
 Williamin Penelope on hitti, jollaisista useimmat vain unelmoivat – hiljainen raumalainen teki kesän isoimman biisin, ja nyt on seuraavan askeleen aika
 Behm ja William olivat YleX:n vuoden soitetuimpia – tällainen oli musiikkivuosi 2020
 Levy-yhtiöt taistelivat nuoresta Lilbrosta – valitsi PME:n, koska Jare ja VilleGalle ovat “faijoja”

Raumalaisen Neilin puhelimesta löytyy yli 700 biisin raakiletta: "Aloin miettiä, miksen tee asioita joista olen haaveillut, ja ostin kitaran"


Summary: Nuoresta brittimuusikosta tuli tärkeä ja pitkäaikainen vaikuttaja suomalaisessa rockmusiikissa.

Lontoossa syntynyt ja 1960-luvulla Suomeen muuttanut rockmuusikko  Jim Pembroke  on kuollut. Hän oli kuollessaan 75-vuotias.
 Suomeen suomalaisen tyttöystävänsä kanssa vuonna 1965 saapunut Pembroke ehti mullistaa suomalaista rockmusiikkia kahdessa merkittävässä bändissä. Parhaiten hänet tunnetaan progressiivista rockia esittäneen Wigwamin keulakuvana ja pääasiallisena laulajana. Ennen Wigwamia hän oli mukana perustamassa Blues Section -yhtyettä.
 Bändiensä lisäksi Pembroke teki jo 1970-luvulta alkaen runsaasti työtä popmusiikin kulisseissa. Hän sävelsi ja sanoitti lauluja muun muassa Hurriganesille, Kojolle ja  Riki Sorsalle .
 Jim Pembroken tytär  Emma Pembroke  kertoi Yle uutisille, että hänen isällään oli viime aikoina terveydellisiä haasteita, eikä hän voinut hyvin. Hän nukkui rauhallisesti pois kotonaan, rakkaan vaimonsa sylissä.
 – Hän halusi toivottaa kaikille ystävilleen kaikkea hyvää ja "Keep the Good Times Rolling". Tämän viestin hän toivoi kaikkien ystäviensä kuulevan, viestitti Emma Pembroke.
 Lue lisää:
 Jim Pembrokesta tuli nuoren rock-Suomen tärkeä brittivahvistus

Rock-yhtye Wigwamin solisti Jim Pembroke on kuollut – tytär välitti viimeisen viestin faneille: "Keep the Good Times Rolling"


Summary: Metsien suojelua on Suomessa pääasiassa edistetty viimeisten vuosikymmenien aikana kansallisella suojeluohjelmalla. Ohjelman suojelutavoite ei asiantuntijoiden mukaan riitä turvaamaan luontokatoa metsissä. Suojeluala pitäisi heidän mukaansa vähintään tuplata nykyisestä.

Pettymys.
 Emeritusprofessori  Rauno Ruuhijärven  päällimmäinen tunne vuosikymmeniä jatkuneeseen luonnonsuojelun huonoon tilaan on pettymys.
 On kulunut yli kaksikymmentä vuotta siitä, kun Ruuhijärvi johti toistaiseksi viimeisintä laajaa asiantuntijatyöryhmää, jonka tehtävänä oli selvittää Etelä-Suomen metsäluonnon tila ja laatia toimenpiteitä sen parantamiseksi. Silloin, kuten nytkin, suojelu on painottunut vahvasti Lapin laajoihin valtion metsiin.
 Ruuhijärvi seuraa aktiivisesti luonnonsuojelusta käytävää keskustelua vielä vanhoilla päivillään.
 Luonnonsuojelussa keskustelu siirtyy helposti siihen, kuinka paljon pitää suojella, jotta uhanalaiset ja sukupuuttouhan alla elävät lajit selviävät. Ruuhijärven työryhmän aikoihin alueen metsistä oli tiukasti suojeltu noin prosentti metsäalasta. Työryhmä luonnosteli pohjat, joilla suojelua olisi voinut edistää Pohjanmaalta Etelä-Suomeen asti.
 Ruuhijärven ryhmän asiantuntijat kirjoittivat  raportissaan , että tiukasti suojeltu metsä on keskeisin keino metsäisten elinympäristöjen ja niissä esiintyvien lajien suojelussa. Tarve lisäsuojelulle oli olemassa, mutta työryhmä ei esittänyt raportissaan prosenttitavoitteita uhanalaisuuskehityksen pysäyttämiseksi.
 – 10 prosenttia on lähin tavoite, mihin piti ja pitää pyrkiä. Suojeluohjelma, joka tehtiin meidän jälkeemme, on täysin riittämätön.
 Ruuhijärvi viittaa asiantuntijatyöryhmän jälkeen perustetun ministeriöiden ja etujärjestöjen ryhmän sopimaan Metso-ohjelmaan, jonka tavoitteena on noin reilussa 20 vuodessa suojella 100 000 hehtaaria eteläsuomalaista metsää.
 Metso jatkuu vuoteen 2025 asti.
 Suomalaisen luonnonsuojelun pioneerin mukaan Metso oli poliittinen kompromissi, kun keskustelu luonnonsuojelusta oli vaikeaa. Metsän- ja maanomistajien tuoreessa muistissa oli EU:n Natura-suojeluohjelman toteutus ja keskustelu metsien lisäsuojelusta oli tulehtunutta.
 Työryhmän jälkeen on valmistunut kaksi laajaa  uhanalaisuusraporttia , joiden mukaan lajien ahdinko jatkuu: metsälajeista lähempänä sukupuuttoa on yli 800 lajia. Lähes puolet tuhansista seuratuista lajeista elää metsissä, etenkin eteläisissä metsissä.
 Emeritusprofessori ja luonnonsuojelija Rauno Ruuhijärvi aloittaisi metsäluonnon lisäsuojelun valtion metsistä, joita löytyy hänen mukaansa vielä myös Etelä-Suomesta. Silja Viitala / Yle
 Ruuhijärven mukaan lajien huonoon kehitykseen ovat suurelta osin vaikuttaneet lisääntyneet hakkuut. Siksi 10 prosentinkin suojelutaso on hänen mukaansa liian alhainen.
 Samalla kannalla on myös Jyväskylän yliopiston ekologian professori ja Luontopaneelin puheenjohtaja  Janne Kotiaho .
 – Suojelualan tason nosto 10 prosenttiin myös Etelä-Suomessa on minimitavoite. Sen jälkeen voidaan katsoa, mitä muita tarpeita vielä on, Kotiaho sanoo.
 Luonnontieteellisen keskusmuseon johtaja  Aino Juslén  asettelee sanansa varovaisemmin, eikä ota kantaa suojeluprosentteihin.
 – Peitteisyys riittää osalle lajeista, osa lajeista voi hyötyä jatkuvasta kasvatuksesta, eikä kaikki ole niin mustavalkoista. Nykytapa ei kuitenkaan riitä, Juslén sanoo.
 Luonnonvarakeskuksen ja Suomen ympäristökeskuksen  laskelmien mukaan  10 prosentin luonnonsuojelun taso yhdistettynä lähes nykyisen tasoisiin hakkuisiin muuttaisi melko nopeasti metsät yhä nuoremmiksi. Samalla se vähentäisi merkittävästi teollisuuden puunsaantia.
 Kymmenen prosenttia on myös taso, jota Euroopan unioni tavoittelee tiukalle suojelulle. Kyse on silloin lailla suojelluista alueista, joissa metsätalous ei ole käytännössä mahdollista. Näitä ovat muun muassa luonnonsuojelualueet ja kansallispuistot.
 Tällä hetkellä ei tiedetä, onko jokaisen EU-maan suojeltava vähintään 10 prosenttia vai onko yksittäisen maan osuus pienempi tai suurempi. 10 prosentilla pyritään säilyttämään  unionin jäljellä olevat  vanhat luonnontilaiset tai lähes luonnontilaiset metsät.
 Ruuhijärven työryhmä mietti suojelutarpeita karkeasti Oulusta etelään ja itään päin. Jos Oulusta laskee etelämmäksi, alueen metsistä on viimeisimpien tietojen mukaan tiukasti suojeltu alle 5 prosenttia. Mikäli Lappia ei lasketa mukaan, myös Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakuntien suojeluala jää reilusti alle 10 prosentin.
 Jos Lappi on mukana laskuissa, tiukasti suojeltuja metsä- ja kitumaita on noin 12 prosenttia metsäalasta. Pohjoisessa suojeluala on kasvanut hivenen, sen sijaa muualla se on pysynyt viime vuodet samalla tasolla.
 Luonnonsuojelijana Ruuhijärvi on pettynyt siihen, että tiedosta huolimatta luontokadolle ei ole tehty enempää. Silja Viitala / Yle
 10 prosentin lisäksi Suomen hallituksen, EU:n ja  Yhdistyneiden kansakuntien  tavoitteena on suojella kevyemmin ilman esimerkiksi täydellistä metsätalouskieltoa vielä lisää maa- ja vesialueita. Tässä yhteydessä on puhuttu mahdollisesti  30 prosentin suojelutasosta.
 Esimerkiksi metsäteollisuuden keskittymissä Etelä-Karjalassa ja Kymenlaaksossa suojelualaa pitäisi löytää paljon nykyistä enemmän. Kyse olisi silloin kummassakin maakunnassa ainakin 10 000 hehtaarista metsää. Metsävaratietojen mukaan alueilla yli 60 vuotiaita puita alkaa olla jo harvassa.
 Tiukasti suojeltua metsäalaa on molemmissa maakunnissa muutama prosentti.
 Suurin osa rauhoitetuista metsistä on Lapin maakunnan alueella. Rauhoitettu ala on laskettu Luonnonvarakeskuksen ylläpitämistä tiedoista ja siihen on laskettu mukaan metsätalouden ulkopuolella olevat suojeluluokat 1 kokonaan ja 2b. Lähde: Luke, Grafiikka: Jyrki Lyytikkä / Yle
 Puiden keski-iän alentuminen on Ruuhijärven mukaan yksi syy siihen, miksi monen mielestä 10 prosenttia on sopiva taso, jolle metsien suojelu tulisi nostaa. Sekin on Ruuhijärvelle kompromissi, sillä siellä missä suojelun tarve on suurin, vanhaa puustoa on vaikea enää löytää riittävästi.
 Tiukasti suojellun metsän pinta-ala on ensimmäinen asia, mitä kaikki kolme haastateltavaa vaativat lisää.
 – Lajeilla pitää olla riittävästi elinympäristöä eli ensin pitää olla pinta-alaa, jotta ne voivat olla olemassa. Tämän jälkeen elinympäristöjen laatu ja sopivat elinympäristölaikut suojelualueiden läheisyydessä tulevat tärkeiksi, Kotiaho sanoo tärkeysjärjestyksestä.
 Uhanlaisuuskehityksen taittamisen kannalta yksi keskeisin keino on suojella selvästi lisää niin vanhoja metsiä kuin vielä on mahdollista. Vanhimmat talousmetsät voivat professori Kotiahon mukaan muuttua parhaiten ympäristöiksi. joissa metsäluonto menestyy.
 Suojelu tarkoittaa Kotiahon ajatuksissa sitä, että metsiä pitää rauhoittaa talouskäytöltä.
 Myös lahopuun lisääminen ja säästäminen hakkuissa on Kotiahon mukaan hyvä täsmäkeino, jolla hidastetaan luontokatoa.
 – On väärin ajatella, että lahopuiden säästäminen varsinaisesti auttaisi luontoa. Sen säästäminen ei tuo luonnolle mitään lisää. Sillä voidaan hieman pienentää haittaa, joka hakkuista lajeille koituu, Kotiaho vertaa.
 Keskusmuseon johtaja Juslén muistuttaa siitä, että vaikka metsiin liittyvien elinympäristöjen niin sanottu lajien uhanalaisuusindeksi on pysynyt seurannoissa tasaisena, useiden lajien uhanalaistuminen jatkuu. Toiset lajit ovat yleistyneet esimerkiksi ilmastonmuutoksen myötä.
 – Meillä on pitkä, pitkä sukupuuttovelka esimerkiksi vanhojen metsien lajistossa ja lahopuulajistossa, jotka useiden arvioiden mukaan edelleen heikkenevät.
 Kun järeää puustoa on vähemmän ja metsänomistaja saa siitä parhaimman tuoton, Ruuhijärven mukaan viimeinen mahdollisuus on ennallistaa metsää. Kulottamalla metsän kehitys alkaa tavallaan hitaasti uudelleen. Paremman puutteessa myös kitumaita tarvitaan lisää. Nuoremmista metsistä kehittyy useiden sukupolvien aikana vanhaa ikimetsää.
 Suomen metsät ovat Ruuhijärven mukaan nuoria, mutta niistä voidaan saada aikanaan metsälajeille arvokkaita alueita.  Silja Viitala / Yle
 – Puu ei kyllä riitä, kun metsäteollisuus on laajentumassa ja samalla halutaan suojella.
 Suojelutarpeita on Ruuhijärven mukaan myös muualla, vaikka metsät ovat keskiössä metsävaltaisessa maassa. Kasviekologina uransa tehnyt Ruuhijärvi on soidensuojeluohjelman isä ja muistuttaa siitä, kuinka suoluontotyypeistä puolet ovat uhanalaisia.  Metsäluontotyypeissä  luku on selvästi suurempi.
 Hän kertoo, että jo 20 vuotta sitten kaikki tarvittava tieto suojelun perusteista ja alueellisista tarpeista oli olemassa.
 Myös Kotiahon ja Juslénin mukaan tiedonpuute ei ole esteenä toimille, vaikka tiede täsmentää koko ajan kuvaa lajien uhanalaisuuskehityksestä. Tällä hetkellä arvioidaan, että puolet Suomen lajeista tunnetaan niin hyvin, että niiden tilanteesta voidaan sanoa jotain varmaa. Parhaiten tunnetaan  linnut .
 – Meillä on valtavasti tietoa niiden eliöyhteisöjen tilasta, jotka tunnemme hyvin. Me tarvitsemme luonnontilaisia metsiä ja ympäristöja, Juslén kertoo.
 Tarvittavia toimia kannattaa Juslénin mukaan suunitella niiden lajien ja näiden elinympäristövaatimusten perusteella, joista on eniten tietoa. Tätä vaativat myös alan kansainväliset tieteelliset säännöt: suojelutarpeita selvitetään ja perustellaan lajitiedoilla.
 Sekä työssä että siviilissä luonnon puolta pitänyt Rauno Ruuhijärvi on sitä mieltä, että metsien tilanne on huono. Hän aloittaisi metsien lisäsuojelun valtion maista, joiden suojelulla päästään hyvään vauhtiin kohti parempaa suojelutasoa.
 Ruuhijärvi tietää, että Metsähallituksen hallinnassa on kymmeniä tuhansia hehtaareja suojelunarvoisia varttuneita metsiä. Niitä löytyy Hämeestä Evolta, Pohjois-Karjalasta ja Pohjois-Savosta.
 Rauno Ruuhijärvi asuu Vantaalla. Vanhaa metsää on aivan eteläisessä Suomessa vähän jäljellä. Rehevimmät metsät on hakattu ja otettu muuhun käyttöön. Tästä huolimatta metsiä riittää hänen mielestä myös suojeltavaksi.   Silja Viitala / Yle
 Lue myös:
 Luonnonsuojelun lisääminen uhkaa metsäteollisuuden puunsaantia – Tutkija: Jo nykyhakkuita ja luonnonsuojelua vaikea yhdistää
 Valtion kokoinen hakkuuaukko
 Astu Aittosaareen, jossa luonto saa nyt kukoistaa rauhassa – kukaan ei tiedä, paljonko metsiä pitäisi suojella, mutta kaikki lajit eivät siedä hakkuita
 Raportti: Luontokatoa ja ilmastonmuutosta ei voi ratkaista erikseen – uusi raportti nivoo keinot yhteen

20 vuotta sitten professori olisi esittänyt tutkijoiden vaatimaa metsien suojelun tasoa – emeritusprofessori suojelisi heti lisää valtion metsiä Etelä-Suomessa


Summary: Alustavien tulosten perusteella ehdittiin jo uskoa Babishin voittoon. Lopputulos oli hyvin tiukka.

Tšekin parlamenttivaaleissa miljardööripääministeri  Andrej Babish  hävisi niukasti keskustaoikeistolaiselle liittoumalle. Kun lähes kaikki äänet oli laskettu iltayhdeksän tienoilla Suomen aikaa, mediatietojen mukaan liittouma oli saanut noin 27,7 prosenttia äänistä, kun Babishin populistisen ANO-liikkeen osuus oli noin 27,2 prosenttia.
 Näin ollen oppositio eli eniten ja kolmanneksi eniten ääniä saaneet liittoumat ovat saamassa yli puolet parlamentin 200 paikasta. Eniten ääniä saaneeseen liittoumaan kuuluvat oikeistolainen kansalaisdemokraattinen puolue, keskustaoikeistolainen TOP 09 ja kristillisdemokraatit.
 Kolmanneksi eniten ääniä sai piraattipuolueen ja STANin muodostama ryhmä, reilut 15 prosenttia.
 Alustavat tulokset ennakoivat ANO-liikkeen voittoa
 Tšekin parlamenttivaalien alustavien tulosten mukaan miljardööripääministeri  Andrej Babishin  johtama ANO-liike oli ottamassa vaalivoiton. Suomen aikaa iltaseitsemältä näytti siltä, että ANO on voittamassa vaalit. Babish ei kuitenkaan ollut saamassa parlamenttiin enemmistöä.
 Asiantuntijoiden mukaan viime hetken muutos tuloksissa johtuu siitä, että suurten kaupunkien äänet laskettiin viimeiseksi.
 Ennusteen mukaan ANO oli saamassa noin 28 prosenttia äänistä, mikä olisi tarkoittanut 75:tä paikkaa 200-paikkaisesta parlamentista.
 Kommunistinen puolue jäänee sivuun
 Menneisyydessä maan johdossa ollut kommunistinen puolue oli puolestaan alustavien tulosten mukaan jäämässä parlamentin ulkopuolelle ensimmäistä kertaa sitten toisen maailmansodan.
 Ääntenlaskun ollessa loppusuoralla puolueelle on kertynyt alle neljä prosenttia äänistä, eli se näytti jäävän alle viiden prosentin kynnyksen. Puolueiden on saatava vähintään viisi prosenttia äänistä, jos se mielii parlamenttiin.
 Äänestysaktiivisuus jäi alle 65 prosenttiin. Edellisvaaleissa vuonna 2017 se oli alle 61 prosenttia.
 Babishin voittoon uskottiin jo ennen vaaleja, sillä kyselyiden perusteella lukuisat kohut eivät ole käännyttäneet ainakaan kaikkia kannattajia. Monet kohut liittyvät raha-asioihin: esimerkiksi viime viikonloppuna Babishin nimi tuli esiin Pandoran papereissa, joiden mukaan pääministeri oli käyttänyt veroparatiisipalveluja ostaakseen kiinteistöjä Etelä-Ranskasta vuonna 2009.
 Babish itse on sivuuttanut väitteet kutsuen niitä lokakampanjaksi.
 9.10. klo 21.36 Uutista päivitetty.
 9.10. klo 23.17 Uutista korjattu. Toisin kuin jutussa aiemmin kerrottiin, voittanut liittouma ei yksin saa enemmistöä parlamenttiin, vaan kaksi oppositioliittoumaa yhdessä.
 Lue myös:
 Hyvästit Michelle Obamoválle ja Angela Merkeloválle – Tšekissä naiset voivat nyt valita, millaisen muodon sukunimestään ottavat
 Tšekin ja Venäjän diplomaattinen riita syvenee – Tšekki häätää yli 60 Venäjän suurlähetystön työntekijää ja Venäjä vannoo kostotoimia
 Tutkijan mielestä EU on blokkiutunut ja menossa sinne, minne Suomi ei ole halunnut mennä – ministeri painottaa uskottavia taloussääntöjä kriisin jälkeiseen aikaan

Tšekissä miljardööripääministeri hävisi sittenkin vaalit – tulos kääntyi niukasti keskustaoikeistolaiselle liittoumalle


Summary: Koronajärjestelyt lisäävät konserttien ja festivaalien järjestäjien kuluja, mikä voi pian nostaa pääsylippujen hintoja. Näin on käynyt jo esimerkiksi Saksassa.

Helsingin remontoitu olympiastadion odottaa edelleen ensimmäisiä isoja konsertteja. Ensi kesänä niitä onkin jo sitten ruuhkaksi asti. Silloin siellä esiintyvät keikkojaan siirtämään joutuneista esimerkiksi Haloo Helsinki ja Apulanta ja kaksi kertaa konserttiaan lykännyt  Antti Tuisku .
 Kun siihen lisätään uudet konsertit ja urheilutapahtumat, stadionin kesä on täynnä. Olympiastadionilla ei ole yhtään vapaata viikonloppua toukokuulta syyskuulle.
 Kaikki vaikuttaa livemusiikkibisneksen kannalta lupaavalta puolentoista vuoden kurimuksen jälkeen. Kesään on kuitenkin vielä pitkä aika ja ennen sitä tapahtuma-ala pitäisi saada kunnolla käyntiin.
 Miten elävän musiikin tarjonta sitten saadaan takaisin tolpilleen?
 Muun muassa tätä pohtivat musiikkialan ammattilaiset torstaina ja perjantaina järjestetyssä Musiikki & Media -tapahtumassa Tampereella.
 Kenelläkään ei ole kysymykseen tyhjentävää vastausta, mutta koronatunnelin päässä on jo valoa. Keikkoja on jo alettu järjestää eri puolilla Eurooppaa, mutta koko ajan muuttuva tilanne tekee tapahtumien suunnittelemisesta vaikeaa ja välillä jopa mahdotonta.
 – Tätä velkaa maksetaan pitkään. Artistien kiertueita ja tapahtumia on odottamassa paljon. Tämä tarkoittaa sitä, että kustannukset nousevat, sanoo Music Finlandin toiminnanjohtaja  Kaisa Rönkkö .
 Keikkajärjestäjien kuluja kasvattavat tapahtumiin tehtävät koronajärjestelyt. Kansainvälisellä tasolla artistien liikuttaminen paikasta toiseen on kallistunut, sillä esimerkiksi lentojen hinnat voivat olla aiempaa kalliimpia.
 Lopputuloksena on se, että festareiden ja keikkojen hinnat kallistuvat. Näin on käynyt jo Saksassa.
 – Ihmiset ovat olleet ymmärtäväisiä. Fanit tietävät, että konsertteja tekevät ovat kärsineet taloudellisesti viime vuosina. Tällä hetkellä tarjontaa ei kuitenkaan ole paljoa. Ihmiset maksavat silti mielellään hieman enemmän, että pääsevät keikalle vaikka kerran kuussa, sanoo ohjelmatoimisto Black Harbour Entertainmentin vetäjä  Merle Doering .
 – Keikkabisneksessä on elämää koronan jälkeenkin. Meidän vain täytyy löytää uudet säännöt, kuinka elää uudessa normaalissa, sanoo ohjelmatoimisto Black Harbour Entertainmentia Saksassa pyörittävä Merle Doering. Matias Väänänen / Yle
 Yllättäviä koronahaasteita
 Korona tuo paljon haasteita tapahtumajärjestäjille sekä artistien ja yhtyeiden kiertueita suunnitteleville. Merle Doering myy keikkoja rock- ja metallibändeille ja tällä hetkellä häntä työllistää eniten Saksan eri alueiden ja kaupunkien koronarajoitukset.
 – Meidän täytyy käydä läpi koronarajoitukset konsertti kerrallaan. Esimerkiksi ovatko yhtyeen jäsenten ja muun henkilökunnan rokotukset kunnossa vai pitääkö mennä testiin.
 Seuraava haaste Doeringin mukaan on se, kun kiertueet laajenevat muihin maihin. Jokaisella maalla on omat rajoituksensa.
 – Meidän pitää miettiä, onko järkevämpää liikkua autolla vai lentää. Rajan ylittäminen maateitse voi olla nopeampaa, sillä valvonta lentoasemilla on tiukempaa.
 Islannissa järjestettävä Iceland Airwaves -festivaali on peruttu kahtena vuotena perättäin. Festivaalin artistikiinnityksistä vastaava  Will Larnach Jones  uskoo tapahtuman toteutuvan ensi kesänä vaikka kaiken suunnitteleminen on edelleen epävarmaa.
 Monet peruuntuneet festarit ovat siirtäneet samoja artisteja vuodella eteenpäin. Islantilaisfestivaalin kohdalla homma ei ole niin yksinkertainen.
 – Festivaalimme keskittyy uuteen musiikkiin, joten kaksi vuotta sitten pinnalla olleet tuoreet artistit eivät ole sitä välttämättä enää.
 – Mekin puhuimme viime vuonna, että tämä on ohi vuoden loppuun mennessä. Nyt tätä on jatkunut pian kaksi vuotta. Normaaliin palaamisessa saattaa mennä kolme tai neljä vuotta tai pidempäänkin, arvelee islantilaisen Iceland Airwaves -festivaalin artistikiinnityksistä vastaava Will Larnach Jones. Matias Väänänen / Yle
 Keikkabussit loppuvat
 Suomessa musiikki- ja tapahtuma-ala liputtaa koronapassin puolesta, sillä se luo turvaa tapahtumien pidempiaikaiseen suunnitteluun. Jos koronatilanne yhtäkkiä pahenee, passi mahdollistaa esimerkiksi keikkojen järjestämisen täydellä yleisökapasiteetilla.
 Myös saksalainen Merle Doering kannattaa koronapassia. Tällä hetkellä Saksassa tapahtumiin voi päästä esittämällä rokotustodistuksen, todistuksen puolen vuoden aikana sairastetusta koronasta tai tekemällä koronatestin. Tästäkin huolimatta sisätapahtumissa joudutaan pitämään turvavälejä, asiakkaille pitää olla tuolit ja sisään saa ottaa ihmisiä vain rajoitetun määrän.
 Doeringin mukaan seuraava askel on jättää pois koronatestin mahdollisuus, jolloin kaikista rajoituksista päästäisiin eroon.
 – Saksassa on paljon ihmisiä, jotka eivät halua ottaa rokotetta ja se on jokaisen oma valinta. Heidän täytyy kuitenkin ymmärtää, että koronapassi on meidän ainoa keinomme mennä eteenpäin ja tienata elantomme. Elinkeinonharjoittajina haluamme keikkapaikat täyteen, joten silloin on helpompi valita asiakkaiksi rokoitetut.
 Berliiniläisellä Zur wilden Renate -klubilla biletettiin koronarajoitusten mukaisesti elokuussa. Stefanie Loos
 Doering uskoo, että jossain vaiheessa rajoitukset höllentyvät niin paljon, että kaikki muusikot lähtevät kiertueille. Kun kaikki ryntäävät tien päälle samaan aikaan, syntyy uudenlainen ongelma ainakin Saksassa.
 – Bussifirmoja ja sopivia busseja on vain tietty määrä ja tähän mennessä keikkoja on ollut vain tietty määrä. Nyt kun keikkojen määrä lisääntyy räjähdysmäisesti, bussien saaminen vaikeutuu. Se voi tuntua pieneltä ongelmalta, mutta jos joudun kertomaan bändille, että heille ei ole bussia, kiertue ei toteudu.
 Musiikkialalla on vahva usko siihen, että yleisöstä ei ole puutetta, kun keikat ja festivaalit saadaan jälleen kunnolla käyntiin.
 – Ihmisillä on nälkä päästä kuulemaan musiikkia ja kokoontua yhteen. Toivon myös, että ihmiset arvostavat festivaaleja aiempaa enemmän. Toivottavasti ihmiset myös ymmärtävät nauttia elävästä musiikista ja eivät ota sitä itsestään selvyytenä, sanoo Will Larnach Jones.

Keikkoja on pian ruuhkaksi asti, mutta samalla pääsyliput voivat kallistua


Summary: Mestaruuden jo varmistanut KuPS juhli kotikentällään.

Jalkapallon alempien sarjatasojen joukkueita

Kansallinen Liiga sai arvoisensa päätöksen KuPS:n ja TiPS:n välisessä ottelussa. KuPS oli jo varmistanut mestaruutensa ennen viimeistä ottelua. Niinpä 2-3 tappiosta huolimatta ilta päättyi KuPS:n kultajuhlaan. Joukkue on pelannut Kansallisessa liigassa kolme vuotta ja tehnyt vakuuttavaa jälkeä.
 Antti Karhunen / Yle
 Antti Karhunen / Yle
 Antti Karhunen / Yle
 Antti Karhunen / Yle
 Antti Karhunen / Yle
 Antti Karhunen / Yle
 Antti Karhunen / Yle
 Antti Karhunen / Yle
 Lue myös:
 Kuopiolaisten kultajuhlat Helsingissä! KuPS varmisti Kansallisen liigan mestaruuden – "Tämä on meidän kaikkien mitali"
 Vain yhden ottelun hävinneen KuPSin peli on ollut vakuuttavaa koko kauden ajan – asiantuntija nostaa esiin kultajoukkueen kasvutarinan tärkeitä tekijöitä
 Kuopio aikoo nousta Suomen jalkapallopääkaupungiksi – naisten joukkueen nousukiito on ollut mykistävää: "En tiedä, onko tällaista missään muualla"

Kultajuhlat villitsivät Kuopiossa – KuPSin Kansallisen liigan mestaruudelle lopullinen sinetti


Summary: Liittokanslerin puolueen ÖVP:n hallituskumppani vihreät ja maan oppositiopuolueet ilmoittivat aiemmin, että ne eivät luota enää Sebastian Kurziin.

Itävallan liittokansleri  Sebastian Kurz  eroaa tehtävästään, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Kurz aikoo kuitenkin jatkaa oikeistolaisen ÖVP-puolueen johdossa.
 Lauantai-iltana Suomen aikaan Kurz sanoi haluavansa tehdä tilaa "kaaoksen estämiseksi".
 – Tarvitsemme vakautta, 35-vuotias Kurz sanoi televisioidussa tiedotustilaisuudessa.
 Kurzin medialle antaman lausunnon mukaan hän ehdottaa tilalleen ulkoministeri  Alexander Schallenbergiä .
 Kurzin eroon liittyy todennäköisesti  korruptioskandaali,  johon liittokanslerin on epäilty sekaantuneen.
 Itävaltalaismedioiden mukaan Kurz ja tämän edustama ÖVP-puolue ovat osallistuneet mielipidemittausten tulosten manipulointiin sanomalehdessä.
 Itävallan korruption vastaiset syyttäjät tutkivat Kurzin, yhdeksän muun henkilön ja kolmen organisaation osallisuutta tapaukseen.
 Tekojen epäillään tapahtuneen vuosien 2016–2018 aikana. Kurz on kiistänyt syyllisyytensä.
 Myös ÖVP:n hallituskumppani, vihreät, on pettynyt Kurziin. Torstaina vihreät ilmaisi epäluottamuksensa kansleriin.
 Perjantaina vihreiden  Werner Kogler  sanoi, ettei puolue voi enää hyväksyä Kurzia liittokansleriksi. Puolue pyysi ÖVP:tä nimeämään jonkun toisen henkilön tehtävään.
 Myös oppositiopuolueet kertoivat tällä viikolla, että luottamus liittokansleriin on menetetty.
 Lue myös:
 Itävallan liittokansleria epäillään korruptiorikoksista, jotka koettelevat ÖVP:n ja vihreiden koalitiohallitusta – tästä skandaalissa on kyse
 Itävaltaa syytetään yrityksistä vaientaa hallituksen kaataja – Salaa kuvatun korruptiovideon takana olleelle etsivälle kova huumesyyte
 Eurooppa-kirje: Balkanin EU-laajentumiseen on vielä pitkä matka – jopa Suomen puheenjohtajakausi vuonna 2033 voi tulla liian nopeasti

Itävallan liittokansleri eroaa tehtävästään – taustalla korruptioepäily


Summary: Vasta 35-vuotiaan poliitikon jo toinen hallitus kaatui korruptioskandaaliin. Silti Kurzin julistaminen poliittisesti kuolleeksi saattaa olla silti ennenaikaista, kirjoittaa vastikään Wienistä palannut Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Berliini.  Itävalta on siitä retro maa, että siellä ihmiset lukevat vielä ilmaisjakelulehtiä.
 Muistathan, ne kaduilla jakelupisteistä napattavat uutislehdet, joita Suomessakin oli vielä ennen älypuhelinten lopullista läpimurtoa?
 Saksassa tai Pohjoismaissa ilmaisjakelulehdet eivät enää kannata. Itävallan ilmaisjakelulehtien hengissä selviämiseen on syy.
 Ne elävät hyvin pitkälti julkisista varoista maksettavista ilmoitustuloista, joita jaetaan satoja miljoonia vuodessa.
 Itävallassa on ollut julkinen salaisuus, että kanavoimalla näitä tuloja oikein poliitikot ovat usein saaneet vastineeksi usein myötämielisiä uutisia. Tämä on ollut Itävallassa maan tapa.
 Itävallan liittokansleri  Sebastian Kurz  joutui eroamaan, koska hän vei epäilyjen mukaan maan tavan astetta pidemmälle.
 Kurzin ja  hänen lähipiirinsä epäillään kanavoineen ainakin yli miljoona euroa Österreich-lehdelle vastineeksi siitä, että sen ilmaisjakelulehti kirjoitti paitsi myönteisesti, niin oli valmis julkaisemaan vääristettyjä uutisia mielipidemittauksista.
 Apua saatiin tutkijalta, jonka epäillään olleen mukana kuviossa.
 – Veronmaksajat on laitettu omilla verorahoillaan valeuutisten ja manipulaation maksajiksi, sanoi itävaltalaistoimittaja  Georg Eckelsberger  sanoi, kun tapasimme Wienissä perjantaina.
 Tässä tiivistyvät syyt sille, miksi Kurz päätti erota. Kurz ei edelleenkään myönnä korruptiota, vaan sanoi eroavansa välttääkseen kaaoksen.
 Keskiviikkona kanslerinvirastoon tehdyn kotietsinnän yhteydessä julki tulleet viestit ovat todella raskauttavia.
 Syyttäjäviranomaisten mukaan Kurz ja hänen lähipiirinsä suunnitteli järjestelmällisesti kanavoivansa julkista rahaa valtiovarainministeriöstä vastineeksi vääristetyistä uutisista
 – En ole koskaan mennyt niin pitkälle kuin me nyt. Nerokas investointi. Ja Fellner on kapitalisti. Kuka maksaa, saa. Rakastan sitä, Kurzin lähipiiriläinen  Thomas Schmid  kirjoitti yhdessä viestissä.
 Wolfgang Fellner  johtaa Österreich-lehteä. Viestejä on julkaistu keskiviikon jälkeen  itävaltalaismediassa .
 Korruptiosyytökset koskevat vuotta 2016, kun Sebastian Kurz oli vielä ulkoministeri. Jo silloin häntä kutsuttiin poliittiseksi ihmelapseksi, sillä hän nousi ulkoministeriksi 26-vuotiaana.
 Liittokansleri Sebastian Kurz kävelemässä tiedotustilaisuuteen Wienissä. Kurz ilmoitti eroavansa liittokanslerin tehtävistä.
 Kurz kuitenkin tähtäsi vielä korkeammalle, Itävallan johtoon. Manipuloidut lehtijutut siitä, että hänen ÖVP-puolueensa hyötyisi johtajan vaihdosta – eli Kurzin nostamisesta johtoon – eivät ainakaan haitanneet urakehitystä.
 Vuonna 2017 hän nousi Itävallan liittokansleriksi.
 Myös ensimmäinen hallitus kaatui korruptioskandaaliin. Silloin Kurzin ÖVP oli hallituksessa yhdessä äärioikeistolaisen FPÖ:n kanssa, jonka johto ryvettyi niin sanotussa Ibiza-skandaalissa.
 Salaa kuvatulla videolla FPÖ:n poliitikko  Heinz-Christian Strache  vaikutti olevan valmis ottamaan rahaa venäläistaholta. Videolla keskusteltiin myös miten lehtien sisältöön voisi vaikuttaa.
 Kurz ei itse ryvettynyt Ibiza-skandaalissa, vaikka hänen hallituksensa kaatui. Kurz voitti, vaikka uusintavaalien aikaan vuonna 2019 oli tiedossa, että ÖVP sai vaalirahaa huomattavasti ilmoitettua enemmän.
 Lue lisää:   Itävallan nuori kansleri tajusi ajan hengen ja teki itsestään vahvan johtajan – Vaalit tänään voittavan Sebastian Kurzin takana on piilomiljoonilla voideltu koneisto
 Kurz nousi  toistamiseen kansleriksi. Tällä kertaa apupuolueeksi tuli vihreät.
 Vihreät kampanjoi vuoden 2019 vaaleissa lupaamalla puhtaampaa ja korruptiosta vapaata politiikkaa. Kurzin kanssa jatkaminen olisi sen vuoksi ollut vihreille mahdotonta tai vähintään poliittinen itsemurha.
 Paine kasvoi liian suureksi. Lauantai-iltana Kurz kertoi eroavansa.
 Ja siten vasta 35-vuotiaan poliitikon jo toinen hallitus kaatui korruptioskandaaliin. Itävallan poliittisessa kulttuurissa riittää siivottavaa, mutta Kurzin julistaminen poliittisesti kuolleeksi saattaa olla silti ennenaikaista.
 – Hän saattaa tehdä saman kuin ennenkin: vierittää syyn muiden niskoille ja yrittää esittää itsensä uhrina, arvioi kadulla haastatteluun pysäyttämäni  Jonas Piringer  Wienissä perjantaina.
 Kurz itse vannoo puhdistavansa maineensa. Hän aikoo jatkaa puolueensa puheenjohtajana ja ryhmäjohtajana parlamentissa.
 Liittokansleri Kurz on kaatunut, mutta poliitikko Kurz ei ole kadonnut vielä mihinkään.

Kirjeenvaihtajan analyysi: Liittokansleri Sebastian Kurz kaatui, koska hänen epäillään manipuloineen mediaa vielä härskimmin kuin mikä Itävallassa on ollut maan tapa


Summary: Meyerin Turun telakalla valmistuvaa alusta testataan hieman yli viikon ajan. Laivan piti lähteä koeajolle jo maanantaina aamulla, mutta kova tuuli muutti suunnitelmat.

Meyerin Turun telakalta tänä syksynä valmistuva loistoristeilijä Costa Toscana lähtee merikokeisiin maanantai-iltana. Alun perin laivan piti lähteä matkaan jo aamulla, mutta sääolosuhteet muuttivat suunnitelmia.
 Runsaan viikon ajan kestävällä koeajolla testataan laivan eri järjestelmien toimintaa.
 Esimerkiksi ohjausjärjestelmien ohella testataan muun muassa pelastusveneitä, joita tullaan laskemaan myöhemmin Airistolla.
 Viestintäjohtaja  Tapani Myllyn  mukaan laivan sisällä halutaan testata meriolosuhteissa sellaisiakin järjestelmiä, joita sinänsä voitaisiin hyvin testata aluksen ollessa kiinni rannassa.
 Meyerin Turun telakan merikoe herättää aina huomiota Turussa, sillä laivabongarit suuntaavat Ruissalon kärkeen katsomaan laivaa. Sieltä on parhaat näkymät seurata aluksen lipumista.
 Yle seuraa laivan lähtöä Raision venesatamasta käsin, ja välittää tunnelmia  suorana lähetyksenä Areenassa  kello 19 alkaen. Paikalla on toimittaja  Lassi Lähteenmäki .
 Costa Toscanan merikokeella on mukana 700 hengen henkilökunta. He ovat käyneet koronatesteissä ja terveysturvallisuus on otettu tarkasti huomioon, Mylly kertoo.
 Viikon aikana tarjotaan 40 000 ateriaa. Ruokaa on varattu mukaan noin 30 000 kiloa.
 Costa Toscanan sisaralus,  Costa Smeralda , valmistui Meyerin Turun telakalta vuonna 2019. Costa Toscana rakentaminen on aikataulussa. Se alkaa risteillä Välimerellä.
 Meyerin Turun telakan tilauskirjassa on töitä vuoteen 2026 asti. Seuraava laiva, Carnival Celebration, on jo rakenteilla Turun telakalla.
 Lue myös:
 Taas on laivabongareilla katsottavaa – maanantaina Itämerelle lipuu loistoristeilijä Costa Toscana, eväänä 1 300 kahvipakettia
 Meyer Turun telakalla laskettiin vesille risteilyalus Costa Toscana – koronan takia juhlallisuudet sujuivat koruttomasti

Loistoristeilijä Costa Toscana lähtee yli viikon kestävälle koeajolle – seuraa suoraa lähetystä Turusta kello 19 alkaen


Summary: Tutkimuksen mukaan lapset pysyvät terveempinä, kun he saavat kosketuksen elolliseen maaperään ja sen mikrobeihin. Muutos näkyi lahtelaisen päiväkodin lasten veriarvoissa, ja nyt oppeja toteutetaan käytännössä.

Humpulan päiväkodin piha Lahdessa on suunniteltu varta vasten parantamaan lasten vastustuskykyä. Käynnissä olevissa pihatalkoissa riittää vauhtia ja vaarallisia tilanteita. Lapset lapioivat säkeistä multaa pieniin kottikärryihin ja tuovat sitä kasvilavoille odottamaan kevään istutuksia. Toiset taas istuttavat maahan pensasmustikoiden taimia.
 Varhaiskasvatuksen hoitaja  Saija Kilkki  kertoo, että lapset ovat riemuissaan. He touhuavat mielellään mukana kaikenlaisissa puutarhahommissa.
 – Lapset tykkäävät ihan mielettömästi saadessaan laittaa kädet multaan. Ja me kannustamme heitä siihen. Multaa saa myös möyhiä, sitä saa olla suupielissä ja jopa suussa. Näin vastustuskyky kasvaa luontevalla tavalla.
 Humpulan päiväkodin pihalla kelpaa lasten touhuta. Leikit syntyvät kuin itsestään. Markku Lähdetluoma / Yle
 Tätä tukee suomalaistutkimus, jonka tuloksia esiteltiin vuosi sitten . Tutkimuksessa osoitettiin ensimmäistä kertaa maailmassa, että 3–5-vuotiaiden päiväkotilasten immuunijärjestelmän säätely parani, kun päiväkotien pihoille lisättiin metsäpohjaista kasvustoa eli kunttaa, siirtonurmea ja istutuslaatikoita.
 Humpulan päiväkoti on yksi päiväkodeista, jotka olivat mukana Luonnonvarakeskuksen johtamassa tutkimuksessa.  Kuukauden kestänyt, viisi kertaa viikossa toistunut viherkosketus monipuolisti lasten ihon mikrobistoa . Muutokset näkyivät myös veriarvoissa.
 Päiväkoteihin kannattaa suunnitella viherpihoja
 Tutkimuksen valmistuttua Humpulan uudenkarhean päiväkodin piha-alueesta haluttiin rakentaa luonnonmukainen. Nyt sieltä siis löytyy metsänpohjan lisäksi useita eri kasveja.
 – Tänne on suunniteltu monta kohtaa ajatellen sitä, että tämä olisi mahdollisimman monimuotoinen piha. Täällä touhutessa altistuminen allergioille vähenee ja vastustuskyky kasvaa, sanoo päiväkodin johtaja  Aija Marola .
 Meiltähän tämä homma käy. Mullan kärräys oli monelle Humpulan päiväkotilapselle mielipuuhaa pihatalkoissa. Markku Lähdetluoma / Yle
 Marola kertoo, että lisäksi jokainen ryhmä käy kerran viikossa Mustankallion mäellä metsässä.
 – Metsä on lapsille luonnostaan ihana leikkipaikka. Siellä ei riidellä ollenkaan. Koska olemme kaupungissa, emme kuitenkaan voi aina olla metsässä. Sen takia olemme panostaneet pihaan.
 Lue myös:
 Voiko metsäpöpöillä kyllästetty vaate ennaltaehkäistä allergioita? Kokeissa huomattiin, että mikrobiuute muutti ihmisten veriarvoja

Tässä päiväkodissa lapsi saa laittaa kätensä multaan ja osallistua puutarhatöihin – luontainen vastustuskyky kasvaa huomaamatta leikkiessä


Summary: Omakanta-sivusto joutui huijauksen uhriksi syyskuussa. Ulkomaiset rikollisliigat avasivat Omakantaa muistuttavan huijaussivuston ja kalastelivat sen kautta rahaa. Nyt huijaussivustot on saatu poistettua hakukoneista, Kelasta vakuutetaan.

Useat suomalaiset ovat joutuneet kuluvana syksynä uudenlaisen verkkohuijausten uhriksi. Ulkomaisten rikollisliigojen pyörittämässä huijauksessa ihmisiä on houkuteltu valesivustolle, joka muistuttaa viranomaisten ylläpitämää Omakanta-terveystietopalvelua.
 Kun netin käyttäjä on kirjoittanut internetselaimen hakukenttään Omakanta, ensimmäkseksi linkiksi on noussut oikean Omakannan sijaan Omakantaa ulkoisesti muistuttava huijaussivusto ja sitä kautta henkilö on päätynyt rikollisten huijaussivostolle.
 Kun henkilö on sitten kirjautunut huijaussivustolle verkkopankkitunnuksillaan, rikolliset ovat saaneet hänen pankkitunnuksensa haltuun ja sen avulla tyhjentäneet kaikki rahat pankkitililtä. Omakantaan, kuten muihinkin viranomaispalveluihin, kirjaudutaan pankkitunnuksilla, eli niin sanotun vahvan tunnistautumisen avulla.
 Rikostarkastaja  Jukkapekka Risu  Helsingin poliisin kyberrikoksiiin keskittyvästä ryhmästä kertoo, että aiemmin vastaavia valesivustohuijauksia on tehty esimerkiksi pankkien nimissä. Koska pankit ovat viime aikoina aktiivisesti varoitelleet huijauksista, rikolliset ovat keksineet uuden tavan huijata Omakannan avulla.
 KRP on  perustanut syyskuussa  pankkihuijausten takia oman valtakunnallisen tutkintaryhmän, johon on kerätty edustajia kaikista poliisilaitoksista. Omakantaan liittyviä rikoksia tutkitaan Helsingin poliisin kyberrikosryhmässä ja useissa Suomen poliisilaitoksissa.
 Omakanta-huijauksessa rikolliset ovat tiettävästi saaneet valesivuston hakutulosten kärkeen nimenomaan Microsoftin Bing-hakukoneessa. Monet ihmiset menevät erilaisiin nettipalveluihin juuri hakukoneita käyttämällä.
 Varttuneempi väestö riskiryhmää huijauksille, mutta kuka tahansa voi mennä vipuun
 Rikostarkastaja Jukkapekka Risu Helsingin poliisista arvioi, että esimerkiksi vanhemmat ihmiset eivät välttämättä ymmärrä, mikä on hakukone tai mitä eroa on Microsoftin tai Googlen hakukoneella.
 Kelan Kantapalvelutoiminnan päällikön  Outi Lehtokari  huomauttaa, että Omakannan huijauksiin ovat tiettävästi päätyneet antamaan tietojaan kaikenikäiset ihmiset.
 Miksi juuri Omakanta? Risun mukaan luultavasti syynä on se, että Omakannan suosio on nyt noussut koronan aikana, kun ihmiset ovat hakeneet sieltä esimerkiksi todistuksia koronarokotuksista.
 Kelan Outi Lehtokari vahvistaa poliisin arvion. Omakannan käyttäjämäärät ovat peräti kaksinkertaistuneet syyskuussa.
 Ennen koronaa Omakantaa käytti noin 700 000 eri henkilöä kuukaudessa ja viime kuussa 1,4 miljoonaa eri henkilöä. Sama on käynyt kirjautumisille. Ennen koronaa Omakannan kirjautumisia oli noin 1,5 miljoonaa kuukausittain ja nyt 3 miljoonaa kuukaudessa.
 Poliisin mukaan huijaussivuston taustalla on kansainvälinen rikollisuus. Ilkka Klemola / Yle
 Tekijöinä ulkomaiset ammattirikolliset
 Helsingin poliisissa kyberrikosten tutkinnanjohtajana työskentelevä Risu kertoo, että tämänkin huijauksen taustalla ovat ulkomaiset ammattimaiset rikollisliigat.
 – Kun henkilö antaa pankkitunnuksensa rikollisten käsiin, rahat katoavat tililtä usein välittömästi ja ne siirretään ympäri Eurooppaa, hän sanoo.
 Poliisi kertoi syyskuun alussa ensimmäistä kertaa Omakanta-huijauksia. Monet huijatuista ovat ikäihmisiä ja eläkeläisiä, mutta joukossa on kaikenikäisiä uhreja.
 Jotta huijaukselta voi välttyä, Omakantaan mennessä ei kannata käyttää hakukoneita, vaan kirjoittaa selaimen osoitekenttään oikea osoite: kanta.fi.
 – Toinen ohje on, että sähköisiin palveluihin ei kannata kirjautua kirjautua ikinä sähköpostilla tai tekstiviestillä saatujen linkkien kautta, sillä ne ovat usein huijauksia. Pankit tai terveydenhuolto eivät lähetä kirjautumislinkkejä koskaan sähköisesti.
 Rikostarkastaja Jukkapekka Risu Helsingin poliisista muistuttaa, että jos rikolliset saavat henkilön pankkitiedot käsiinsä, ne voivat tilin tyhjennyksen lisäksi tehdä monenlaista ikävää sähköistä tunnistusta käyttämällä, kuten ostaa netistä tavaraa henkilön nimiin tai nostaa pikavippejä.
 Kela: Huijaussivusto on poistettu hakukoneista
 Kelan Kantapalvelutoiminnan päällikön  Outi Lehtokari  kertoo, että suomalaisviranomaiset, kuten Kela, KRP ja Kyberturvallisuuskeskus, ovat onnistuneet poistamaan huijaussivut hakukoneista ainakin toistaiseksi yhteistyössä hakukoneita operoivien Googlen ja Microsoftin kanssa.
 – Enää valesivustoilla ei pitäisi päätyä, jos yrittää mennä Omakantaan.
 Lehtokari arvioi, että huijaussivusto on ollut uskottava. Hänen mukaansa oikea tapa suojautua vastaavilta huijauksilta on välttää hakukoneita, kuten Googlea tai Bingiä, ja mennä Omakantaan kirjoittamalla kanta.fi selaimen osoitepalkkiin.
 Omakannasta vastaava palvelupäällikkö Lehtokari ei tiedä, onko huijaussivusto poistunut netistä kokonaan vai onko se poistettu vain hakukoneiden mainoksista.
 Omakanta on ollut kaytössä 11 vuotta. Tämä on ensimmäinen kerta, kun järjestelmä on ollut yhdistettynä huijaukseen.
 Kelan Kantapalvelutoiminnan päällikön Outi Lehtokari vinkkaa, että selaimen sivuhistoria kannattaa tyhjentää ja kirjautua ulos, kun lopettaa Omakannnan käytön.
 - Samat ohjeet kuin pankkiasiointiin. Huijauksista kannattaa ilmoittaa lähiomaisille, hän sanoo.

Useat suomalaiset ovat haksahtaneet Omakanta-huijaukseen - Kelan mukaan huijaussivustot saatu poistettua netistä


Summary: Eduskuntaryhmän ja puoluevaltuuskunnan kokouksen odotetaan venyvän usean tunnin mittaiseksi. Syynä ministerivaihdoksille on puheenjohtaja Maria Ohisalon vanhempainvapaa.

Vihreiden eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta kokoontuvat päättämään puolueen ministerivalinnoista. Yhteiskokous alkaa klo 16.30 Pikkuparlamentissa, ja sen on arvioitu kestävän useita tunteja.
 Yle seuraa kokousta ja näyttää puolueen tiedotustilaisuuden suorana valintojen jälkeen.
 Ministeriruletin pyöräytti liikkeelle puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalon  lähestyvä vanhempainvapaa.
 Jo aiemmin on päätetty, että tamperelainen kansanedustaja  Iiris Suomela  tuuraa Ohisaloa puolueen puheenjohtajana tämän vapaan aikana.
 Suomela arvioi valintansa yhteydessä, että puolueessa ”vallitseva näkemys” tukee puheenjohtajan sijaisen ja ministerin sijaisen tehtävien erottamista toisistaan.
 Ohisalo on kertonut tekevänsä esityksen ministerivalinnoista yhteiskokoukselle. Useat vihreät puoluevaikuttajat ovat kuitenkin korostaneet, että valinta on aidosti kokouksen eivätkä äänestykset ole poissuljettuja.
 Ministerikaavailut muuttuivat viikonlopun aikana
 Vielä sunnuntai-iltapäivänä esitystä sorvattiin vihreiden kesken.
 Ylen tietojen mukaan  Ohisalo olisi aluksi esittänyt helsinkiläisen kansanedustaja  Emma Karin  nostamista ympäristö- ja ilmastoministeriksi ja  Krista Mikkosen  siirtymistä sisäministeriksi. Mikkonen on nykyinen ympäristö- ja ilmastoministeri.
 Mikkonen oli kuitenkin kieltäytynyt tarjotusta salkusta. Seuraavassa kaavailussa sisäministeriksi olisi noussut puolueen tuore varapuheenjohtaja  Atte Harjanne . Tätä kuviota on vihreiden sisällä tiettävästi pidetty ongelmallisena, sillä tällöin kaikki ministerit olisivat helsinkiläisiä.
 Ylen tietojen mukaan Krista Mikkosen kanssa on keskusteltu vielä eilen illalla mahdollisesta sisäministerin tehtävästä. Mikkonen ei ottanut tänään kantaa puolueen sisäisiin keskusteluihin.
 – Mielelläni jatkan työtäni ympäristö- ja ilmastoministerinä, mutta jos on tarvetta, että osaamista ja kokemusta voidaan paremmin hyödyntää puolueen näkökulmasta jossain toisessa pestissä, niin varmaan sekin on keskustelun alla,  hän sanoi Ylelle .
 Mikkonen sanoi pitävänsä ”äärimmäisen tärkeänä”, että puolueella on ministereitä muualtakin kuin Helsingistä.
 Lue myös:
 Krista Mikkonen ei paljasta, olisiko valmis sisäministeriksi – yksi asia on tärkeä: Se, etteivät kaikki puolueen ministerit ole Helsingistä
 Sisäministerivalinta aiheuttaa päänvaivaa vihreille – Ylen tiedot: Ohisalon kaavailut muuttuneet viikonlopun aikana, tilanne edelleen auki
 Iiris Suomela nousee Maria Ohisalon sijaiseksi vihreiden puheenjohtajana

Yle seuraa: Vihreät päättää ministereistä – Kari vahvoilla ympäristöministeriksi, ainakin Mikkosta ja Harjannetta kaavailtu sisäministeriksi


Summary: Laki pyritään saamaan voimaan lauantaina. Koronapassia vaativat yökerhot voisivat olla heti auki ilman rajoituksia, kertoo  sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajan Markus Lohi (kesk.).

Sosiaali- ja terveysvaliokunta on kallistumassa siihen, että koronapassin ikäraja nostetaan 16 vuoteen hallituksen esittämästä 12 vuodesta. Ylen tietojen mukaan ikärajan nostamiselle löytyy tiistaina kokoontuvasta valiokunnasta laaja tuki.
 Kaikkein nuorimmat halutaan jättää passin ulkopuolelle, koska sen lataaminen Omakannasta olisi heille omin päin hankalaa. Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on puhunut ikärajan nostamisen puolesta, koska 12-15-vuotiaat sairastuvat harvoin vakavasti.
 Eduskunnan käsittelyssä oleva laki lähtee siitä, että passi olisi vaihtoehto rajoituksille.
 Yritykset ja yhteisöt voisivat jatkaa toimintaansa ilman rajoituksia, jos ne vaativat asiakkailtaan koronapassia. Poikkeuksena olisi erityisen vakava koronatilanne, jolloin viranomaisella olisi yhä mahdollisuus rajoittaa toimintaa.
 Passia voitaisiin vaatia esimerkiksi ravintoloissa ja yökerhoissa sekä yleisötilaisuuksissa, sisäliikuntapaikoissa, uimahalleissa ja museoissa.
 Koronatodistuksen löytää Omakannasta, jos on saanut rokotussuojan, negatiivisen koronatestitodistuksen enintään 72 tunnin sisällätai on sairastanut koronavirustaudin.
 Yökerhot auki aamuyölle heti lauantaina?
 Koronapassia koskeva lainsäädäntö on tarkoitus saada voimaan lauantaina. Kiire johtuu siitä, että samassa laissa säädetään rajojen uudistetuista terveysvaatimuksista, jotka ovat entuudestaan voimassa vain perjantaihin.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Markus Lohi  (kesk.) kertoo, että esimerkiksi pääkaupunkiseudun yökerhot voisivat olla heti lauantaina auki ilman aikarajoituksia, jos ne ryhtyvät vaatimaan asiakkailta koronapassia.
 Lohi arvioi, että yrityksillä on kuitenkin vaihtelevat edellytykset koronapassin käyttöönottoon.
 Tällä hetkellä ravintoloiden aukioloa, anniskelua ja asiakaspaikkojen määrää  rajoitetaan  Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä, Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa sekä Espoossa, Helsingissä, Kauniaisissa ja Vantaalla.

Ylen tiedot: Koronapassin ikäraja nousemassa 16 vuoteen


Summary: Väen sai kaduille Puolan viimeviikkoinen päätös uhmata EU:n lainsäädäntöä. Mielenosoittajien pelkona on "Polexit", maan luisuminen Euroopan unionin ulkopuolelle.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Puolassa kuohuu. Sunnuntaina kautta maan järjestettiin kymmeniä mielenosoituksia, joissa vaadittiin Puolan pysymistä EU:ssa.
 Pelkästään Varsovassa kaduilla laskettiin olleen 80 000–100 000 ihmistä.
 Uutistoimisto AFP:n haastattelema 64-vuotias varsovalainen  Elzbieta Morawska  sanoi pelkäävänsä, että Puola eroaa Euroopan unionista. Hänen mielestään EU:ssa pysyminen on "hyvin tärkeää etenkin lapsenlapseni kannalta".
 Varsovassa mielenosoitus EU:n puolesta kokosi jopa 100 000 ihmistä.  Wojtek Radwanski / AFP
 Puolalaisia pelottaa brexitin toistuminen
 Monella puolalaisella on omakohtaista kokemusta Britanniasta. Kun saarivaltakunnassa kiisteltiin suhteesta manner-Eurooppaan, sikäläiset brexitin puoltajat nostattivat epäluuloa vapaata liikkuvuutta ja halpatyövoimaa kohtaan. He viittasivat tuolloin usein "puolalaiseen putkimieheen".
 Nyt maahantuloa on Britanniassa tiukennettu, mikä on johtanut pulaan muun muassa kuorma-autojen kuljettajista.  Ylen viime keskiviikkona  haastattelemat puolalaiset rekkakuskit kertoivat, että he eivät enää haluaisikaan lähteä Englantiin työnhakuun.
 Britannian EU-eron esimerkki huolestuttaa monia puolalaisia.
 – Britannia on juuri jättänyt EU:n, mikä on tragedia – niin kuin olisi sekin, että Puola nyt lähtisi, sanoi Englannissa opiskeleva 20-vuotias  Aleksander Winiarski  sanoi AFP:n mukaan.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelema 59-vuotias  Janusz Kuczynski  huomautti, että brexit toteutui nopeasti ja vastoin odotuksia ja samoin voi käydä Puolassa.
 Massiivisten mielenosoitusten keulahahmo on ollut Puolan oppositiota yhdistävän Kansalaisfoorumin johtaja  Donald Tusk , Euroopan neuvoston entinen puheenjohtaja.
 Donald Tusk on Puolan suurimman oppositiopuolueen Kansalaisfoorumin johtaja.  EPA-EFE/PATRICK SEEGER
 Hän kehotti kannattajiaan puolustamaan eurooppalaista Puolaa. Tuskin mukaan kymmenet tuhannet ihmiset kokoontuivat Varsovassa ja yli sadassa muussa kaupungissa protestoimaan hallituksen toimia vastaan.
 Lakipäätös sai mielenosoittajat kaduille
 Euroopan unionia puoltavat puolalaiset sai kaduille maan perustuslakituomioistuimen viime viikolla tekemä päätös, jonka mukaan osa EU:n lainsäädännöstä on  ristiriidassa Puolan kansallisen lain kanssa .
 Tusk syytti tuomareita hallitsevan kansallismielisen Laki- ja oikeus -puolueen käskyläisiksi. Hän katsoi päätöksen vievän Puolaa ulos EU:sta, eikä säästellyt sanojaan valtapuoluetta arvostellessaan:
 – Tiedämme, että he haluavat lähteä Euroopan unionista, jotta he voisivat rankaisematta horjuttaa kansalaisoikeuksia ja demokratian periaatteita ja varastaa ilman pidäkkeitä, Tusk sanoi.
 Päätös asettaa perustuslaki ja EU-lainsäädäntö vastakkain on viemässä Puolan törmäyskurssille myös Brysselin kanssa.
 Lain arvioidaan johtavan siihen, että EU jäädyttää varoja, joita Puola olisi saamassa toipuakseen pandemiasta. Tämän lisäksi ennakoidaan juridisia sekaannuksia: laki pakottaisi puolalaiset tuomioistuimet arvioimaan, pitääkö niiden tukeutua kansalliseen vai EU:n lainsäädäntöön.
 EU:n puolesta osoitettiin mieltä myös satamakaupunki Gdanskissa. Mateusz Slodkowski / AFP
 Hallituksen mukaan Puola pysyy EU:ssa
 Kohun aiheuttanut laki ei ole vielä voimassa, sillä sitä ei ole virallisesti julkistettu.
 Puolan hallitus kiistää, että sen EU-jäsenyys olisi vaakalaudella. Viime viikolla pääministeri  Mateusz Morawiecki  sanoi, että jäsenyyden toteutuminen vuonna 2004 oli kohokohta sekä Puolalle että EU:lle.
 Puolan tie unionissa on kuitenkin ollut kuoppainen. Maan oikeistopopulistinen hallitus on murentanut oikeusistuimien itsenäisyyttä ja median vapautta. Kiivaita protesteja on Puolassa aiheuttanut myös  äärivanhoillisen aborttilainsäädännön hyväksyminen.
 Puola kuittaa silti valtavia tukisummia EU:n kassasta. Jäsenyys onkin puolalaisten keskuudessa suosittu.
 Entinen presidentti Lech Wałęsa liittyi arvostelijoihin
 Uusi kiista on saanut myös Puolan aikoinaan mullistaneen Solidarność-ammattiyhdistysliikkeen legendaarisen johtajan  Lech Wałęsan  liikkeelle.
 Lech Wałęsa osallistui mielenosoitukseen Solidarność-liikkeen syntysijoilla Gdanskissa.  Mateusz Slodkowski / AFP
 Maan presidenttinäkin toiminut Wałęsa tunnetaan katolisena konservatiivina. Hän on kuitenkin ajautunut välirikkoon maan nykyjohdon kanssa, ja asettuu nyt arvelematta EU:n puolustajien riveihin. Gdanskissa väki otti Wałęsan viestin vastaan suosionosoituksin, raportoi uutistoimisto AP.
 Maan valtiollisessa mediassa sävy on ollut kitkerämpi. Se on leimannut sunnuntain mielenosoitukset Puolan perustuslain vastaisiksi ja väittänyt Donald Tuskin hyökkäävän maan itsenäisyyttä vastaan. Puolan valtiontelevisio ei uutistoimisto AP:n mukaan näyttänyt mielenosoitusten kokoamia suuria väkijoukkoja.
 Lue lisää:
 Puolan ja EU:n kiista perustuslaista syvenee, EU kommentoi Puolan lainsäädäntöä koskevaa linjausta – "Puola leikkii tulella"
 Puolan perustuslakituomioistuin linjasi, että osa EU:n lainsäädännöstä on maan perustuslain vastaisia
 Tukieurot pois elleivät yhteiset arvot kiinnosta, sanoo selvä enemmistö EU-kansasta, niin myös oikeusvaltion periaatteita koetelleissa Unkarissa ja Puolassa

Puolalaiset julistivat viikonlopun mielenosoituksissa eurooppalaisuuttaan – "Ei Polexille, me pysymme EU:ssa"


Summary: Poliisin toiminta perjantain mielenosoituksessa Valtioneuvoston linnalla on poikinut paljon kritiikkiä, mutta poliisia ei ainakaan toistaiseksi epäillä rikoksesta.

Poliisin toiminta  Elokapinan perjantaina järjestämässä mielenosoituksessa  on syytä käydä perusteellisesti läpi, arvioi oikeustieteen tohtori  Henri Rikander .
 Poliisi otti kiinni 52 henkilöä perjantaina Valtioneuvoston linnan sisäänkäynnillä tapahtuneessa mielenosoituksessa. Alustavat rikosnimikkeet ovat kokouksen estäminen, niskoittelu poliisia vastaan sekä törkeä julkisrauhan rikkominen.
 Rikander arvioi Yle Radio Suomen päivän haastattelussa, että kahden viranomaisen välillä tapahtunut viestikatkos on hämärtänyt tilannekuvaa. Myös  poliisi on myöntänyt , että poliisin ja valtioneuvoston valmiusyksikön tilannekuva poikkesi perjantai-iltapäivänä toisistaan.
 – Sitten on lähdetty soveltamaan niinkin harvinaista ja varsin raflaavaa rikosnimikettä kuin törkeä julkisrauhan rikkominen, Rikander sanoo.
 Rikanderin mukaan julkisrauhan rikkominen on ikään kuin kotirauhan vastinpari: mitä laissa ei ole kotirauhalla suojattu, sitä voidaan ajatella julkisrauhalla suojattavan.
 – Sillä siis suojataan ihmisiä, jotka tekevät työtään.
 Törkeäksi teon voi tehdä se, että tekijät ovat aseistautuneita, tarkoitus on mennä tekemään väkivaltaa tai vahingoittamaan omaisuutta, tai sitten se, että kohteena on ylimmät valtioelimet ja niihin liittyvät rakennukset.
 Rikanderin mukaan perjantain tapahtumissa on paljon selvitettäviä kysymyksiä.
 – Onko kyseessä kokonaisarvostellen arvioituna törkeä julkisrauhan rikkominen, tai onko ollut kyse tunkeutumisesta ollenkaan, kun toimitaan portailla?
 Rikanderin mukaan tapauksessa on aiheellista arvioida, onko kyse ollut sellaisesta väkivallan uhasta, että ollaan tunkeutumassa rakennukseen sisälle ja rikkomaan paikkoja.
 Poliisi: törkeään julkisrauhan rikkomiseen löytyy perusteet
 Tapauksen tutkinnanjohtajan, Helsingin poliisin rikoskomisario  Juha-Matti Suomisen  mukaan ainakin yksi henkilö on ollut pidätettynä.
 Hän ei kuitenkaan halua tarkentaa pidätettyjen lukumäärää. Kaikki kiinniotetut on vapautettu lauantaina.
 Suomisen mukaan alustavat rikosnimikkeet ovat edelleen samat, ja törkeään julkisrauhan rikkomiseen löytyy perusteet.
 – Julkisrauhan rikkominen täyttyy tunkeutumalla julkisrauhan suojaamaan tilaan. Tunkeutuminen viittaa jonkinlaisen esteen ohittamiseen. Este voi olla fyysinen, esimerkiksi kyltti tai portti, mutta myös sanallinen kielto. Toisena tekotapana on jääminen julkisrauhan suojaamaan paikkaan. Oikeuskirjallisuuden mukaan teko täyttyy heti, kun käsky poistua on annettu ja sitä ei noudateta, Suominen kirjoittaa sähköpostivastauksessaan.
 Suomisen mukaan oikeuskäytännössä on todettu, ettei mitään rakennuksen osaa ole ollut tarkoitus sulkea suojan ulkopuolelle. Tällä perusteella ovisyvennys ja portaat ovat julkisrauhan suojan piirissä.
 – Aiempia esimerkkejä, joista tuomioita on annettu, ovat esimerkiksi eduskuntatalon tolpat ja Finlandia-talon katto, hän kirjoittaa.
 Törkeäksi teon tekee Suomisen mukaan laissa mainittu peruste valtioneuvoston käytössä olevasta rakennuksesta.
 Poliisin toimintaan liittyen ei ainakaan toistaiseksi epäillä rikosta. Poliisirikosasioihin erikoistuneen erikoissyyttäjä  Heidi Savurinteen  mukaan syyttäjänlaitokselle ei ole tehty tutkintapyyntöä, eikä heidän tietoonsa ole tullut poliisin toimintaa koskevaa rikosilmoitusta.

Oikeusoppinut: "Törkeä julkisrauhan rikkominen on raflaava rikosnimike" – poliisi vahvistaa pidättäneensä yhden Elokapinan mielenosoittajan


Summary: Tiernasäätiön mukaan naaman mustaaminen on herättänyt reaktioita, joissa se on yhdistetty rasistiseen blackface-toimintaan. Säätiö haluaa viestittää kuuntelevansa yhteiskunnan reaktioita rasismiin ja ottaa ne todesta.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Oulussa perinteisiä tiernapoikakilpailuja järjestävä Tiernasäätiö on linjannut, että jatkossa Murjaanien kuninkaan kasvoja ei saa enää maalata mustaksi.
 Linjausta perustellaan sillä, että Murjaanien kuninkaan naaman mustaaminen on herättänyt reaktioita, joissa se on yhdistetty rasistiseen blackface-toimintaan.
 Blackface tarkoittaa sitä, kun valkoihoinen maalaa kasvonsa tummaksi ja esittää tummaihoista. Blackface-ilmiö edustaa stereotyyppistä ja vähättelevää tapaa esittää mustaa kulttuuria.
 Tiernapoika-näytelmä perustuu kansainväliseen kolmen kuninkaan mysteerinäytelmäperinteeseen. Näytelmässä afrikkalaista kuningasta edustavaa Murjaanien kuninkaan roolihahmoa on vuosikymmeniä tuotu esiin meikkaamalla kasvot tummiksi.
 Tiernasäätiön hallituksen puheenjohtaja  Heikki Viertola  ja Tiernasäätiön hallituksen jäsen  Satu Saarinen  toteavat säätiön tiedotteessa, että suositus koskee Tiernapoika-esityksiä muuallakin kuin säätiön järjestämissä tapahtumissa.
 Tiernasäätiö viestittää, että he haluavat kuunnella yhteiskunnan reaktioita rasismiin ja ottaa ne todesta.
 Aiemmin, vuonna 2019, Tiernasäätiö  suositteli jo kasvojen maalaamisesta luopumista  sekä Murjaanien kuninkaan nimen muuttamista Maurien kuninkaaksi.
 Tiedotteessa kerrotaan, että Tiernasäätiö on nyt päättänyt, että sen järjestämissä tilaisuuksissa Murjaanien kuninkaan kasvojen mustaamista ei sallita.
 Säätiö suosittelee kaikille muillekin, että Murjaanien kuninkaan roolihahmon esittäjällä on tumma vaatetus ja parta tai kasvojen alaosa mustattu vain nenän alapuolelta vanhan perinteen mukaisesti tai muuten siten, että siinä ei viitata rasistiseen blackface-toimintaan.
 Tiernasäätiö ei myöskään edellytä naispuolisilta esiintyjiltä parran tai viiksien meikkaamista kasvoihin. Asusteet ja näytelmän kulku tuovat roolit muutenkin esiin.
 Tiernapoikanäytelmään ei säätiön mukaan haluta liittää sille vieraita merkityksiä, vaan että näytelmä säilyy tulevaisuudessakin suomalaiseen jouluun kuuluvana, pääasiassa nuorten esittämänä moniarvoisena joulunäytelmänä.
 Tiernapoikakilpailut pidetään Oulun Rotuaarilla marraskuun viimeisenä viikonloppuna 27.–28. marraskuuta.
 Mitä mieltä olet säätiön linjauksesta? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 12. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Harrastajateatterissa valkoinen näytteli tummaihoista, ohjaajan mukaan tarkoitus ei ollut loukata – tutkija selittää, miksi blackface ei silti ole ok
 Hoo, jos minä olen musta! – Tiernapoikien murjaani on osa alentavaa blackface-perinnettä

Kuninkaan kasvoja ei enää saa mustata – Tiernasäätiö linjasi muutoksen perinteiseen Tiernapoika-joulunäytelmään


Summary: Omakohtainen kokemus innoitti oululaisen Valto Vaaraniemen kehittämään polttopuuautomaattia. Noin viikon käytössä ollut automaatti on herättänyt jo paljon kiinnostusta.

Makkaraa tekisi mieli ja tulen lämpöä, mutta nuotiopaikalla ei ole polttopuita. Moni on törmännyt samaan tilanteeseen, niin myös oululainen  Valto Vaaraniemi , vaatteet märkinä. Hän oli kaverinsa kanssa Äkäsjoella melomassa ja ensikertalaisina he onnistuivat kastelemaan itsensä. Lämpöä ja tulta ei kuitenkaan löytynyt.
 – Siinä vaiheessa oli tunne, että kyllä tästä voisi parikin kymppiä maksaa, että pääsisi nuotion ääreen paistamaan, muistelee Vaaraniemi.
 Tästä kokemuksesta lähteneen idean lopputulos on nyt pystyssä Oulun Hietasaaren nuotiopaikalla: veneen keulan muotoinen polttopuuautomaatti.
 Puiden tarvitsija saa automaatista alle neljällä eurolla noin kahdeksan kuivaa halkoa. Puiden hinta kattaa lähinnä vain kulut, voittoa summalla ei juuri saada. Maksu hoituu kännykällä ja ostaja voi valita useista maksuvaihtoehdoista mieleisensä.
 Ajatus polttopuuautomaatista oli ensin pelkkä vitsi, mutta pian hanketyöntekijänä työskentelevän Vaaraniemen työpaikalla Oulun Kestävän kehityksen keskuksessa tehtiin automaatille runkoa.
 – Kun se oli valmis, oli pakko alkaa miettimään, että miten se saadaan toimimaan.
 Oppilaitosyhteistyö Oulun ammattikorkeakoulun kanssa ratkaisi asian, kun  Juho Kettunen  suunnitteli ohjelmiston, jolla puut maksetaan ja joka ilmoittaa, kun automaatti on tyhjentymässä. Ohjelmiston kautta Vaaraniemi näkee reaaliaikaisesti, montako luukkua automaatista on aukaistu.
 Automaatti herätti kiinnostuksen ulkomaillakin
 Perämeren rannalla sijaitsevan Hietasaaren sääolosuhteet ovat kovat, talvella on luvassa kovia pakkasia ja tuulta.
 – Nyt testataan ja pilotoidaan. Jos se täällä toimii, niin toimii varmasti muuallakin. Jos menee hyvin, ensi keväänä näitä voi olla useampikin, Oulussa tai muualla Suomessa, kertoo Vaaraniemi.
 Automaatti on seissyt Oulun Hietasaaressa vasta noin viikon.  Kaleva  uutisoi automaatista viime viikolla. Vastaavia automaatteja on ollut muun muassa Yhdysvalloissa jo viitisen vuotta sitten, mutta siitä huolimatta Hietasaaren automaatti on herättänyt jo suurta kiinnostusta. Vaaraniemi oli yllättynyt positiivisen suosion määrästä.
 – Se on levinnyt sosiaalisessa mediassa, ja minulle on soiteltu ympäri Suomea: Sodankylästä, Kajaanista ja Etelä-Suomesta. Tänään soitti Norjastakin henkilö, joka oli automaatista kiinnostunut. Hän puhui myös Espanjan markkinoista, että kiinnostusta on, naurahtaa Vaaraniemi.
 Suomessa ei tiettävästi vastaavaa automaattia vielä ole. Muutama vuosi sitten sellaista on pohdittu kauppojen yhteyteen Helsingin, Turun ja Työtehoseuran  Kuivaa asiaa  -hankkeessa.

Nuotiopaikan pettymykseen on nyt ratkaisu: Oulussa testataan Suomen ensimmäistä halkoautomaattia


Summary: Yt-neuvotteluiden piirissä on noin 530 työntekijää eri osista Fennian vahinkovakuutusliiketoimintaa. Vähennyksiä pyritään rajoittamaan sijoittamalla henkilöstöä uusiin tehtäviin.

Vakuutusyhtiö Fennia aloittaa yhteistoimintaneuvottelut.
 Neuvotteluiden piirissä on noin 530 työntekijää vahinkovakuutusliiketoiminnan eri osissa, Fennia kertoo tiedotteessaan.
 Fennian mukaan yt-neuvottelut voivat johtaa enimmillään 137 henkilön vähennykseen tai olennaiseen muutokseen heidän työsuhteessa. Henkilöstövähennyksiä pyritään Fennian mukaan rajoittamaan sijoittamalla henkilöstöä uusiin tehtäviin ja rooleihin yhtiössä.
 Fennia kertoo tavoitteekseen tehostaa toimintaa ja organisoida sitä uudelleen asiakaskokemuksen ja kannattavuuden parantamiseksi.
 Fennian mukaan yksi osa suunniteltua muutosta on asiakaspalvelun uudelleen organisointi. Asiakaskäyntien määrä yhtiön konttoreissa on vähentynyt vuosien aikana merkittävästi, kun asiakkaat ovat siirtyneet digitaalisiin kanaviin.
 Asiakkaat odottavat yhä enemmän digitaalisia ja reaaliaikaisia vakuutuspalveluita, Fennianvahinkovakuutusliiketoiminnan operatiivinen johtaja  Antti Huhtala  kuvailee tiedotteessa.

Fennia aloittaa yt-neuvottelut – 137 työpaikkaa vaakalaudalla