Summary: Suomesta löytyy useampi tuhat ammattilaista, jotka voisivat lisäkoulutuksella olla avuksi koronarokotuksissa. Lisäkoulutusta kuitenkin tarvittaisiin.

Suomi saisi jopa 3 000 uutta käsiparia antamaan kolmansia koronarokotuksia, mikäli lähihoitajat ja apteekkien farmaseutit hyväksyttäisiin mukaan rokotustalkoisiin.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.)  toivoi tiistain A-studiossa , että kolmansien annosten jakamiseen saataisiin mukaan eläköityneitä terveydenhuollon ammattilaisia ja alan opiskelijoita, Puolustusvoimien apua ja lähihoitajia.
 Apuaan on jo tarjonnut kirkko, jolla olisi käytettävissään 600 rokottamaan pätevää diakonissaa ja lisäksi tiloja rokottamiseen.
 Lähihoitajat tai farmaseutit eivät saa tällä hetkellä antaa koronarokotteita. Rokotusasetuksen mukaan sen saavat tehdä vain lääkärit, sairaanhoitajat, terveydenhoitajat ja kätilöt.  Tämän kevään väliaikainen asetus  toi mukaan hammaslääkärit sekä lääkäriksi, sairaanhoitajiksi, terveydenhoitajiksi tai kätilöiksi opiskelevat henkilöt ammattilaisen valvonnassa.
 "Kaikki riippuu nyt siitä, miten asetusta muutetaan"
 Mikäli lähihoitajat otettaisiin mukaan talkoisiin, se voisi tietää 1 000 – 2 000 lisäkäsiparia urakkaan, arvioi lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin puheenjohtaja  Silja Paavola .
 Paavola perustaa arvionsa hiljattain eläköityneisiin, osa-aikaisiin ja osatyökykyisiin lähihoitajiin, jotka voisivat olla kiinnostuneita koronarokotusten antamisesta.
 – Eläkkeelle on jäänyt aika paljon hoitajia, joilla lääkeluvat ovat voimassa ja taito yhä hyppysissä. Se on myös lisätyö, josta saa palkkaa, Paavola toteaa.
 – Kaikki riippuu nyt siitä, miten sitä asetusta muutetaan.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Satu Koskela  kertoo, että ministeriössä arvioidaan parhaillaan, voitaisiinko rokotusasetusta muuttaa niin, että myös lähihoitajat voisivat osallistua rokotusten antamiseen.
 Koskelan mukaan valmistelu on kuitenkin vasta käynnistynyt eikä aikataulua pystytä vielä täsmentämään.
 "Suomessa on ehkä hieman mystifioitu rokottamista"
 Suomen apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja  Charlotta Sandler  haluaisi farmaseutit ja lähihoitajat mukaan koronarokotuksia koskevaan asetukseen. Hän huomauttaa, että monessa muussa maassa rokotusoikeuden tietylle ammattilaiselle myöntää vastuulääkäri eikä valtioneuvosto.
 – Suomessa valtioneuvosto on asetuksella rajannut ne ammattiryhmät, jotka voivat saada rokotusoikeuden. Meillä on kireämpi lainsäädäntö kuin muissa Pohjoismaissa.
 – Suomessa on ehkä hieman mystifioitu rokottamista, joka on lopulta lääkkeen annostelua. Potilasturvallisuudesta emme tietenkään tinkisi apteekissakaan.
 Monessa Euroopan maassa koronarokotuksia annetaan apteekeissa, huomauttaa Apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja Charlotta Sandler. Sasha Silvala / Yle
 Sandlerin mukaan tällä hetkellä noin sadassa apteekissa on töissä terveydenhuollon ammattilainen, jolla on jo valmiiksi rokotusoikeus. He ovat esimerkiksi kaksoistutkinnon suorittaneita farmaseutti-sairaanhoitajia.
 Lisäkoulutuksen avulla apteekkeihin saataisiin Sandlerin arvion mukaan jopa tuhat rokottajaa.
 Sandler perustaa arvionsa liiton jäsenille torstaina tehdyn pikakyselyyn. Sen perusteella apteekeista 440 olisi alkuvuodesta valmiina antamaan koronarokotuksia.
 Noin puolet näistä apteekeista arvioi, että rokottamaan löytyisi 1–2 henkilöä, osasta apteekkeja käsipareja olisi enemmänkin.
 – Arvioisin, että kaikkiaan rokotuksia voisi antaa tuhat henkilöä. Ja nämä tuhat olisivat maan kattavassa verkostossa eri puolilla Suomea, saisimme haja-asutusaluettakin katettua.
 Millainen perehdytys tai lisäkoulutus vaadittaisiin?
 Sandlerin mukaan farmaseuttien kohdalla koulutuksessa tärkeimmät asiat olisivat pistoskoulutuksen lisäksi potilasturvallisuuteen ja kirjaamiseen liittyvät asiat.
 – Sanoisin, että puhutaan ehkä päivän koulutuksesta. Pari tuntia on ehkä aika optimistinen.
 Parilla tunnilla Sandler viittaa Kiurun A-studiossa mainitsemaan "muutaman tunnin päivitykseen" lähihoitajien kohdalla.
 Myös Ylen haastattelemat terveysalan lehtorit ovat sitä mieltä, että muutaman tunnin päivitys ei riitä.
 Lue lisää:   Rokottamiskoulutukseen kuuluu paljon muutakin kuin pistotekniikka: Kiurun mainitsema muutaman tunnin päivitys ei riitä, sanovat alan lehtorit
 Lähihoitajaliitto SuPerin Paavolan mukaan perehdytys voisi tapahtua työpaikoilla. Sisällöltään hän näkisi perehdytyksessä pistotekniikan opettelua ja varautumista tilanteisiin, joissa rokotusta seuraisi vakava allerginen reaktio.
 Paavola muistuttaa, että jo nyt monen lähihoitajan työhön kuuluu lääkkeiden antaminen pistoksena. Lisäksi lähihoitajienkin on uusittava muutaman vuoden välein lääkelupansa, jonka haasteelliseen matematiikkaan  voit tutustua täällä .
 – Välillä tuntuu, että ihmiset eivät ymmärrä, mitä lähihoitajat tekevät ammatikseen. Tässä on nimenomaan kyse siitä, että mahdollistetaan monen eri ammattilaisen käyttö pandemian hillitsemiseen rokotuksilla.
 SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola näkee, että lähihoitajien perehdytys voitaisiin toteuttaa esimerkiksi työpaikoilla. Terhi Liimu / Yle
 Puolustusvoimat: Ei niin yksinkertainen asia
 Puolustusvoimista ei osata vielä antaa arviota siitä, millainen joukko rokotusapua olisi annettavissa. Virallista virka-apupyyntöä ei ollut Puolustusvoimiin tullut vielä torstai-iltapäivään mennessä.
 – Emme siksi lähde vielä tässä vaiheessa spekuloimaan, millaista apua voisimme antaa ja miten se järjestettäisiin, toteaa tiedottaja  Tiina Möttönen  Pääesikunnasta.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) arvioi Ylelle keskiviikkona, että apua rokotustalkoisiin tulisi ensisijaisesti hakea muualta yhteiskunnasta, mutta mahdollisesti Puolustusvoimien henkilökunta ja lääkintämiehiksi koulutettavat varusmiehet voisivat olla avuksi.
 Möttösen mukaan esimerkiksi lääkintämiehiksi koulutettavien varusmiesten siirto rokotustalkoisiin ei ole yksinkertaista, sillä jokaisen kohdalla pitäisi tehdä oikeudellinen selvitys ja lisäkoulutusta tarvittaisiin.
 Reserviläisistä ei myöskään olisi suurta hyötyä, sillä moni työskentelee jo nyt siviilissä terveydenhuollossa eikä henkilökuntaakaan ei ole Möttösen mukaan liiaksi.
 – Meidän terveydenhuoltojärjestelmä on mitoitettu omiin tarpeisiin, jotta saadaan henkilökunnan ja varusmiesten terveydenhuolto järjestettyä.
 Lue myös:  Rokottamiskoulutukseen kuuluu paljon muutakin kuin pistotekniikka: Kiurun mainitsema muutaman tunnin päivitys ei riitä, sanovat alan lehtorit
 Kokoomuksen Kai Mykkänen lupailee yhteistyötä rokotustahdin kiihdyttämiseksi, mutta penää päätöksiä nopeasti – "Eduskunta on jäämässä joulutauolle"
 THL:n Tervahauta: Kolmannet koronarokotteet voidaan jakaa koko väestölle kevään aikana – näillä keinoilla rokotustahtia aiotaan kiristää

Tarjolla olisi jopa 3 000 rokottajaa, jos lähihoitajat ja apteekit hyväksytään talkoisiin – "Suomessa on ehkä mystifioitu rokottamista"


Summary: Puolet  Energiateollisuus ry:n kyselyyn vastanneista suomalaisista sanoo, että ydinvoiman käyttöä pitäisi lisätä. Eniten suomalaiset haluavat aurinkosähkön lisäämistä.

Ydinvoiman suosio on noussut Suomessa uuteen ennätykseen.
 Energiateollisuus ry:n vuosittain tekemässä kyselyssä ydinvoiman käytön lisäämistä kannatti 50 prosenttia vastaajista. Vuosi sitten osuus oli 42 prosenttia.
 Määrä on nyt suurempi kuin koskaan aiemmin Energiateollisuuden kyselytutkimuksissa, joita on tehty vuosittain aina vuodesta 1990 lähtien. Kysymyksen sanamuoto on ollut koko ajan sama.
 – Asennemuutos ydinvoimaa kohtaan oli nyt poikkeuksellisen suuri. Syitä ovat varmasti ilmastotietoisuus ja energian hinta, Energiateollisuuden toimitusjohtaja  Jukka Leskelä  sanoo.
 Hänen mukaansa kannatus lisääntyy laajasti koko väestön keskuudessa.
 Naisten keskuudessa kannatus on roimasta heikompaa kuin miehillä, mutta silti naiset kannattavat ydinvoimaa nyt enemmän kuin koskaan aiemmin. Naisista ydinvoiman käytön lisäämistä kannatti 28 prosenttia ja miehistä 73 prosenttia.
 Myös ydinvoimaa vastustavien vastaajien määrä on laskenut ennätyksellisen pieneksi. Kahdeksantoista prosentin mielestä ydinvoiman käyttöä pitäisi vähentää. Vastustajien osuus oli vuosi sitten 24 prosenttia.
 Ydinvoiman nykyistä käyttöä sopivana pitävien osuus laski edellisvuodesta. Nyt ydinvoiman käyttö on sopivalla tasolla 24 prosentin mielestä, kun osuus vuosi sitten oli 27 prosenttia.
 – Kysymyksellä mitataan yleistä asennetta ydinvoimaa kohtaan. Sillä ei oteta kantaa konkreettisesti esimerkiksi uusien voimaloiden rakentamiseen, Leskelä tarkentaa.
 Aurinkovoima suomalaisten suosikki
 Vaikka ydinvoiman suosio on kasvanut eniten, suomalaisten kirkkain suosikki energiamuodoista on aurinkosähkö. Kakkosijalla on tuulivoima. Ydinvoima on energiamuodoista viidenneksi suosituin.
 Ydinvoiman kannatus heikkeni voimakkaasti vuoden 2011 kyselyssä Japanin Fukushimassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen. Sen jälkeen ydinvoimaa vastustavien osuus nousi yli 42 prosenttiin. Vastustajien osuuden pienentyminen Fukushimaa edeltäneelle tasolle kesti kahdeksan vuotta.
 Nyt Leskelän mukaan yhteisymmärrys ydinvoimasta on kasvanut energiateollisuuden ja ympäristöliikkeen välillä.
 – Me olemme vähentäneet päästöjä ja ympäristöstä huolestuneet ihmiset ovat alkaneet nähdä, että ydinvoima on osa ilmastoratkaisua, Leskelä tulkitsee asennemuutosta.
 Leskelä kiittelee suomalaisten johdonmukaisuuden parantumista energiakysymyksissä.
 – On hienoa huomata, että suomalaiset ovat energia-asioissa asiantuntevia ja loogisia. Ydinvoiman kannatus on vahvistunut, fossiilisten kannatus laskee ja uusiutuvat energiamuodot ovat ykkösenä.
 Energiateollisuuden kysely tehtiin lokakuussa IRO-Researchin internetpaneelissa, jossa oli tuhat vastaajaa. Tutkimuksen virhemarginaali on vuosivertailussa noin 4,4 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Säteilyturvakeskus antoi luvan Olkiluoto 3:n ydinreaktorin käynnistämiseen

Ydinvoiman suosio nousi uuteen ennätykseen Energiateollisuuden kyselyssä


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

EU-johtajat vaativat Venäjää liennyttämään jännitteitä
 EU-johtajat pääsivät sopuun yhteisestä Ukraina-kannanotosta huippukokouksessaan  Brysselissä myöhään torstaina . EU vaatii Venäjää liennyttämään jännitteitä Ukrainan rajalla. Venäjä on siirtänyt Ukrainan rajan tuntumaan yli 100 000 hengen sotilasosastot. EU syyttää Venäjää myös aggressiivisesta retoriikasta.
 Nuorten suosimat koppimönkijät viedään kaupoista ja niistä on pulaa
 Äiti Kirsi Swanljung-von Wehrt (oik.) toivottaa tyttärelleen Katariina von Werthille turvallista matkaa ennen koulupäivää. Minna Rosvall / Yle
 Koppimönkijöitä on ensirekisteröity tämän vuoden aikana jo tuhat, kun niitä yhteensä on koko maassa 4 000. Nuoriso on innoissaan, kun niillä pääsee harrastuksiin. Vanhemmat pohtivat, ovatko ne turvallisia. 16-vuotias  Katariina von Werth  vakuuttaa, että mönkijän saa helposti hallintaan,  vaikka se lähtisi liirtoon .
 Ydinvoima nosti suosionsa ennätykseen – aurinkovoima kirkas ykkönen
 Olkiluodon kolmas ydinreaktori sai käynnistysluvan tällä viikolla. Uusi voimalarakennus on kuvassa vasemmalla. Esa Syväkuru / Yle
 Suomalaisten suopeus ydinvoimaa kohtaa on  noussut uuteen ennätykseen . Energiateollisuuden tekemässä kyselyssä jopa puolet suomalaisista lisäisi ydinvoiman käyttöä. Kaikista energiamuodoista eniten suomalaiset haluavat lisätä aurinkoenergian käyttöä. Tuulivoiman lisäämistä toivotaan toiseksi eniten.
 Perjantai on poutainen ja aurinkoinen
 Yle
 Perjantaina sää on pitkälti poutainen ja osin aurinkoinen. Iltaa kohti leviää Länsi-Lappiin lumisateita, sadealue liikkuu yön aikana Suomen yli kaakkoon ja sade tulee maan lounaisosissa pääosin vetenä. Lauantaina on jälleen poutaa ja osin aurinkoista.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: EU-johtajat vaativat Venäjää liennyttämään jännitteitä | Koppimönkijät viedään kaupoista | Ydinvoiman suosio ennätyslukemissa


Summary: Alueuudistus roiskii hyvinvoinnin tähtisadetta hallintohimmeliin mutta jättää terveydenhuollon tärkeimmän ongelman vaille ratkaisua, kirjoittaa Ehrnrooth kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Hyvinvointikeskeisestä elämästä on tullut fantasia, joka hallitsee Suomen henkistä tilaa. Tammikuussa äänestetään valtuutetut aluehallintoon, jota nimetessään perinteisesti neutraali lainsäätäjäkin sortuu unelmien kieleen.
 Miksi ihmeessä hallintoalueita kutsutaan hyvinvointialueiksi?
 Utopistinen hyvinvointiaate on kaapannut vallan paitsi poliittisessa kielenkäytössä ja yhteiskunnan kehittämisessä myös eettisessä itsearvioinnissa. Kärkevin todistus aatteen nurinkurisesta vahingollisuudesta on kansakunnan heikkenevä kyky nujertaa kuolonuhreja aiheuttavaa pandemiaa.
 Kun koronatoimia johtava pääministeri  Sanna Marin  (sd.) pakenee vastuutaan hauskanpitoon juhlissa ja yökerhoissa, hän syyllistyy samaan itsekeskeisyyteen kuin ne, jotka jättävät rokotteet ottamatta. Virus voittaa, mutta väliäkö sillä, jos minä voin hyvin.
 Apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalaisen  sanoin  ”jokainen yksilö on vastuussa pandemian torjunnasta” . Tämä kiistaton moraalilause ei kuitenkaan puhuttele vapaan yksilön perimmäistä toiminnanohjausta, jos henkilökohtainen hyvinvointi on hänelle arvoista korkein.
 Filosofi  Sami Pihlströmin  mukaan hyvinvointikeskeisestä ajastamme kumpuava  haluttomuus käyttää syyllisyyden käsitettä  johtaa välinpitämättömyyteen, joka levittää tappavaa tautia.
 Hyvinvointiaatteessa siitä, mikä on arvokkaan elämän yksi edellytys , tehdään koko elämän tarkoitus. Minusta tämä on paitsi nurinkurista ja moraalisesti rappeuttavaa myös typerää.
 En ole koskaan voinut ymmärtää, miksi ihmiset juoksevat hyvinvoinnin perässä. Kuka jaksaa päivä tolkulla keskittyä siihen, että on nätti naama, hyvä mieli ja mukava olo?
 Kun minä voin riittävän hyvin, kiinnostun jostakin paljon arvokkaammasta, kuten totuuden, kauneuden ja hyvyyden tavoittelusta. Vaativammat hankkeet eivät lisää hyvinvointia, mutta ne tuovat haasteita, avartavat mieltä ja antavat elämälle tarkoitusta.
 Tammikuun toiseksi viimeisenä sunnuntaina suurin osa suomalaisista pääsee äänestämään  hyvinvointialueiden valtuustovaaleissa. On luotu uusi maakuntahallinto, joka järjestää sosiaali- ja terveyspalvelut sekä pelastustoimen alueensa asukkaille. Tämä on koettu tarpeelliseksi, koska muuten autioituvien ja köyhtyvien maalaiskuntien asukkaat jäisivät vaille perustuslain takaamia palveluita.
 En halua nyt muistuttaa siitä, että palvelut olisi voitu järkevämmin ja edullisemmin järjestää kuntien yhteistoiminnalla ilman uutta raskasta hallintoporrasta, mutta miksi ihmeessä näitä hallintoalueita kutsutaan  hyvinvointialueiksi ?
 Puhumalla hyvinvointialueista luodaan vaikutelma, että kaikkialla maassa voidaan keskimääräistä paremmin.
 Kirjailijana minua kauhistuttaa  kielen väärinkäyttö. Jos hyvinvointi on ominaisuus, tarkoittaa hyvinvointialue poikkeuksellisen korkean hyvinvoinnin aluetta. Samaan tapaan puhumme aurinkorannikosta tai raamattuvyöhykkeestä.
 Kotimaisten kielten keskus vastusti nimitystä hyvinvointialue . Suomen kielen vartijoiden mielestä hyvinvointi on abstrakti ja monimerkityksinen sana, joka ei kuvaa neutraalisti hallinnollisen yksikön tehtäviä, vaan viittaa hallinnon tavoitteisiin.
 On surkeaa, että lainsäätäjä on langennut unelmahöttöiseen kielenkäyttöön. Vielä vuoden 2000 perustuslakia säädettäessä harkittiin viisaasti eikä puhuttu esimerkiksi hyvinvointivaltiosta tai hyvinvointipalveluista.  Tämän vuotisessa aluehallintolaissa  mennään jo missio edellä. Puhumalla hyvinvointialueista luodaan vaikutelma, että kaikkialla maassa voidaan keskimääräistä paremmin.
 Samanaikaisesti kurja tosiasia on  edelleen se, että Suomessa perusterveydenhoitoon pääseminen on tuskallisen hidasta ja vaikeaa, ellei ota yksityistä sairausvakuutusta tai saa palvelua työterveyshuollosta. Nyt on siis ruiskittu hyvinvoinnin tähtisadetta hallintohimmeliin ja jätetty terveydenhuollon tärkein ongelma vaille ratkaisua.
 Mutta eihän se haittaa, koska pian kansalaiset saavat valita edustajansa aluevaltuustoon, joka päättää sille lakisääteisen laskusäännön mukaan eduskunnassa myönnettyjen verovarojen käyttämisestä hyvinvointialueensa lakisääteisiin tarkoituksiin. Tätä sitten kutsutaan itsehallinnoksi. Ihanaa hallitus ihanaa. Kielen säännöt, tilastomatematiikan lait ja kansanvallan kunniallisuus kumotaan kertaheitolla.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on helsinkiläinen kirjailija, historian ja sosiologian tutkija, jolla ei ole äänioikeutta aluevaaleissa. Hän on kolmen eri tiedekunnan dosentti Helsingin, Turun ja Lapin yliopistoissa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen   palaute.ehrnrooth@gmail.com .
 Kolumnista voi keskustella 18.12. klo 23.00 saakka.
 Aluevaaliuutiset, taustat ja analyysit  löydät kootusti  Ylen aluevaalit-sivustolta .

Jari Ehrnroothin kolumni: Suomen hyvinvointialueilla ei voida hyvin


Summary: Varsinkin nuoriso on innostunut hankkimaan koppimönkijöitä koulu- ja harrastusmatkoille. Alkujaan työkäyttöön suunnitellut ajoneuvot vaativat kuitenkin tarkkaavaisuutta liikenteessä.

Katariina von Wehrt  käynnistää koppimönkijänsä autotallissa. 16-vuotias lukiolainen sai ajokin käyttöönsä noin vuosi sitten ja on tyytyväinen. Hän on huomannut, että myös monet muut tytöt ovat hankkineet mönkijän.
 – Ajan tällä noin yhdeksän kilometrin koulumatkan, käyn mökillä Paraisilla ja pääsen sieltä töihin ja tapaamaan kavereita.
 Talviajokin on sujunut mallikkaasti. Vaaratilanteita ei ole tullut. Mönkijä huurtuu välillä, mutta kuljettaja huolehtii, että tuulilasi on täysin puhdas ennen kuin matka alkaa.
 Koppimönkijässä on vantterat nastarenkaat ja liukasteluilta on vältytty. Tosin käännöksissä mönkijä voi lähteä liiraamaan liukkaalla kelillä, mutta ajoneuvo on helppo saada uudelleen hallintaan.
 – Olen ajanut mopoautoa, ja tätä on helpompi ajaa. Tässä on tosi hyvä tasapaino. Kaikki on kiinni omasta ajotyylistä. Tiedän heitä, jotka ovat saaneet koppimönkijän kaatumaan. Jos kurveissa ajaa tarpeeksi hiljaa eikä tee mitää tyhmää, vaaratilanteita ei tule.
 Katariinan äiti,  Kirsi Swanljung-von Wehrt , pitää koppimönkijää mopoautoa turvallisempana vaihtoehtona. Toisella tyttärellä oli sellainen, ja nyt äiti lähettää toisen tyttärensä levollisemmalla mielellä koppimönkijän ratissa kouluun.
 – Koppimönkijä on korkeampi ja jämäkämpi. Siinä on eri horisontissa kuin mopoautossa. Toivotan vaan, että varo liukasta keliä ja aja turvallisesti. Mönkijässä on massaa, hyvät renkaat ja lähes kaikki, mitä normaalissakin autossa on.
 Äiti Kirsi Swanljung-von Wehrt (oik.) toivottaa tyttärelleen Katariina von Werthille turvallista matkaa ennen koulupäivää. Minna Rosvall / Yle
 Kaikki myydään, mitä saadaan
 Mönkijä suunniteltiin alun perin maastokäyttöön. Nykyään erilaisia mönkijämalleja on tieliikenteessä yhä enemmän. Koppimönkijäkuskit kurvailevat talvisilla Suomen teillä ja kysyntä on kovaa.
 Sporttikone-nimisellä yrityksellä on koppimönkijöitä myyviä liikkeitä eri puolilla maata ja ne toimittavat traktorimönkijöitä Etelä-Suomesta Lappiin saakka. Lapissa luonnollisesti tarvitaan laitteita, joissa on lämmityslaitteet mukana.
 Myymäläpäällikkö  Sami Nurmi  Kaarinan toimipisteestä kertoo, että komponenttipula hankaloittaa mönkijöiden saatavuutta. Laitteet tulevat Suomeen Euroopasta.
 – Kaikki myydään, mitä saadaan. Katukäyttöön mönkijöitä ostetaan 15-vuotiaiden harrastuksiin ja koulumatkoihin, mutta ajoneuvoja myydään myös ammattikäyttöön kiinteistöpuolelle ja kesämökkikäyttöön. Nuorten laitteisiin ostetaan joskus mukaan myös lumiaura, jotta vanhemmat pystyvät aurailemaan lumia.
 Kaikki maailmalta myyntiin saatavat koppimönkijät löytävät nopeasti asiakkaansa. Minna Rosvall / Yle
 Kaikenlaisia mönkijöitä Suomessa noin 40 000
 Mönkijöitä on monenlaisia ja niitä luokitellaan esimerkiksi luokkien T1, T2 ja T3 traktoreiksi. Erityisasiantuntija  Pasi Kilpelä  Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin tilastopalveluista kertoo, että yhteensä mönkijöitä on Suomessa noin 40 000.
 – Mönkijän ajoneuvoluokka riippuu esimerkiksi mönkijän teknisistä ominaisuuksista kuten raidevälistä, omamassasta ja nopeudesta. Luokitus vaikuttaa siihen, millaisella ajokortilla kyseistä mönkijää voi ajaa, kertoo Traficomin kehityspäällikkö  Markku Erkheikki .
 Nuorison suosiossa olevia T1-traktorimönkijöitä ensirekisteröitiin tammi-marraskuussa noin 1 000. Yhteensä katettuja koppimönkijöitä on Suomessa noin 4 000.
 Kilpelä painottaa, että mönkijätilastoja voidaan pitää suuntaa-antavina, sillä erilaisten luokittelujen vuoksi tietojen poiminta eri tilastoista on hankalaa.
 Jutussa mukana olevat grafiikat Traficom on kerännyt syksyn tilastojen perusteella.
 Muutama kiperä kysymys koppimönkijöiden maailmasta
 Jos koppimönkijöiden määrän arviointi on vaikeaa, monille ongelmia aiheuttavat myös muun muassa niitä koskevat ajolupamääräykset.
 Myymäläpäällikkö Sami Nurmi Sporttikoneesta ja yhteyspäällikkö  Elias Ruutti  Liikenneturvasta vastaavat kysymyksiin.
 Millainen ajokortti tarvitaan koppimönkijän kuljettamiseen?
 Liikenneturvalla on  erillinen nettisivu, jossa mönkijöihin liittyviä asioita käsitellää n. T3-b-luokan traktorimönkijä vaatii AM 121-kortin, joka on sama kuin esimerkiksi mopoauton ajamiseen tarvittava kortti. Muut traktorimönkijät ovat traktorikortilla ajettavia.
 – Traktorikortin saamiseksi ei ole esimerkiksi liikenteessä suoritettavaa ajokoetta ollenkaan. Kuljettajien täytyy pitää huolta, että osaamistaso on riittävä, kun T-kortilla lähdetään liikenteeseen, muistuttaa Elias Ruutti.
 Hän vetoaa vanhempiin, että he tukisivat nuoren liikkumista ja olisivat mukana katsomassa, että ensimmäiset matkat sujuvat turvallisesti.
 Mitkä ovat tärkeimmät neuvot ennen koppimönkijän käyttöönottoa?
 Sami Nurmi haluaa aina toivotella uusille kuljettajille turvallisia kilometrejä. Hän neuvoo harjoittelemaan koppimönkijän kuljettamista muualla kuin liikenteessä.
 – Tärkein neuvo on, että pitää järjen päässä ja ajaa omien taitojen mukaan. Vahinko tapahtuu monesti silloin, kun mönkijää lainataan muille. Kun itse ajaa, sattuu vähemmän, kertoo Nurmi.
 Elias Ruutti muistuttaa, että koppimönkijät ovat aika isoja ja suorituskykyisiä laitteita. 15-vuotiaalta ja vanhemmaltakin vaatii vastuuta ja ymmärrystä ajaa niitä.
 – Liikenne ei ole mikään leikkipaikka. Siellä siirrytään paikasta a paikkaan b, ja se tehdään turvallisesti. Jos halutaan tehdä jotakin muuta, se pitää tehdä muualla kuin liikenteessä, kuten esimerkiksi ajoharjoittelu- tai moottoriradalla.
 Miten kova kaatumisriski liittyy koppimönkijällä ajamiseen?
 – Alustat ovat aika pehmeitä. Mönkijät on suunniteltu alkujaan maastokäyttöön. Jos yritetään tehdä kovin tiukkoja käännöksiä, mönkijä saattaa kaatua. Jos pito menetetään ja se palautuu äkillisesti, se voi aiheuttaa lisää ongelmia, Elias Ruutti sanoo.
 Jarruttaessa täytyy muistaa, että enintään 60 kilometriä tunnissa kulkevissa mönkijöissä tai esimerkiksi mopoautoissa ei ole lukkiutumattomia jarruja kuten henkilöautoissa.
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Elias Ruutti pohtii talvikelien merkitystä. Hän muistuttaa, ettei koppimönkijää saa päästää "igluksi". Ikkunat puhtaiksi ennen ajoa! Minna Rosvall / Yle
 Onko traktorimönkijöillä talvirengaspakko?
 Enintään 60 kilometriä tunnissa kulkeville traktorimönkijöille ei ole talvirengasvaatimuksia. Sami Nurmi kertoo, että talvirenkaat kuitenkin yleensä kuuluvat pakettiin.
 – Ilman muuta ne pitää olla turvallisuuden takia. Mönkijät ovat nelivetoisia eli liikkeellelähtökykyä löytyy, mutta pysähtyvyys on eri asia. Risteykset ovat liukkaita, joten suosittelemme asiakkaille aina nastarengasta, kertoo Nurmi.
 Poikkeuksiakin on, sillä työkäyttöön maaseudulle hankittavat mönkijät voivat lähteä asiakkaan matkaan ilman talvirenkaita.
 – Ne tulevat tehtailta traktorikuvioisilla maastorenkailla. Joku saattaa käyttää lumiketjua työkäytössä, kertoo Nurmi.
 Elias Ruutin mukana haasteena voi olla talvella, että kitka saattaa olla hyvin erilaisia eri kohdissa teitä.
 – Kun huomioi rauhalliset nopeudet etenkin kääntyessä, nasta- tai kitkarenkailla tulee hyvin toimeen talvellakin, kertoo Ruutti.
 Miten vaikea ongelma on huurtuminen koppimönkijän talvikäytössä?
 Sami Nurmi kertoo, että asiakkaat hankkivat koppimönkijöihin myös muuta talvivarustelua, esimerkiksi moottorin lämmitysjohdon ja sisäpistokkeita. Työkoneiksi suunnitelluissa mönkijöissä on jo valmiina vesikiertoinen lämmityslaite, joka puhaltaa ikkunoille lämmintä ilmaa.
 – Nuorten ja heidän vanhempiensa on syytä kiinnittää huomiota siihen, että ihan oikeasti ajoneuvosta näkee ulos. Meillä on slogan: "sano ei igluautoilulle". Vaikka nämä eivät autoja olekaan, näihin pätee sama ajatus. Näkyvyys on tärkeä tarkistaa ennen kuin lähdetään liikenteeseen, kertoo Elias Ruutti.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 18.12. kello 23.
 Lue lisää:
 Koppimönkijät porhaltavat jo keskustoissakin – "Vanhemmat olivat shokissa hinnasta, mutta sain lopulta sen 15-vuotispäivänäni"
 Bensiini ja diesel jyräävät mönkijöiden ja mopoautojen markkinoilla – sähkökäyttöiset menopelit tieliikennekäytössä vielä harvinaisuuksia

Katariina von Wehrt, 16, tietää, että koppimönkijän saa jopa kaatumaan – "Jos ei tee mitään tyhmää, vaaratilanteita ei tule"


Summary: Useat yksityiset tiedustelupalveluita myyvät yritykset ovat käyttäneet sosiaalisen median palveluita tietojenkalasteluun. Muun muassa ihmisoikeusaktivistien ja journalistien tietoihin on yritetty päästä käsiksi.

Facebook, eli nykyinen Meta Platforms, on paljastanut laajassa raportissaan useiden yksityisten tiedustelupalveluyritysten kyseenalaiset toimet alustoillaan. Torstaina julkaistussa selvityksessä yhtiö syyttää seitsemää yksityistä tiedustelualan firmaa hakkeroinneista ja yrityksistä kalastella noin 50 000 käyttäjän tietoja Facebookissa, Instagramissa ja WhatsAppissa. Kuukausien tutkimustyön tuloksena syntyneen raportin mukaan urkinnan kohteena oli muun muassa journalisteja, ihmisoikeusaktivisteja ja toisinajattelijoita perheineen.
 Meta aikoo lakkauttaa ainakin 1500 valetiliä, joiden avulla käyttäjien tietoihin on yritetty päästä käsiksi yli sadassa eri maassa. Myös tietojen kalasteluun syyllistyneet yritykset on nyt suljettu pois kaikilta somejätin alustoilta. Yritysten joukossa on muun muassa israelilainen Black Cube, joka nousi muutama vuosi sitten kyseenalaiseen maineeseen vakoillessaan seksuaalirikoksista vankilaan tuomitun  Harvey Weinsteinin  uhreja Weinsteinin laskuun.
 Muut Metan raportissa nimetyt yritykset ovat Cobwebs Technologies, Cognyte, Verint, Bluehawk, BellTroX. Näiden lisäksi raportissa mainitaan tuntematon kiinalainen taho, joka on kehittänyt kasvojentunnistusteknologiaa käyttäviä vakoiluohjelmistoja useille eri alustoille. Raportissa ei kerrota miten Meta on päässyt vakoilua suorittaneiden yritysten jäljille.

Facebook paljasti vakoiluyhtiöiden toimet alustoillaan – urkinnan kohteena kymmeniä tuhansia ihmisiä


Summary: Jatkossa uiguurialueelta tuotteita Yhdysvaltoihin tuovien yritysten on todistettava, että tuotannossa ei ole käytetty orjatyötä.

Yhdysvallat kieltää käytännöllisesti katsoen kaiken tuonnin Xinjiangin uiguurialueelta Kiinan luoteisosassa. Senaatti äänesti yksimielisesti asian puolesta torstaina. Tuontikiellon syynä ovat huolet pakkotyön käytöstä alueella.
 Kongressin edustajainhuone hyväksyi säädöksen viime viikolla, ja Valkoinen talo on sanonut presidentti  Joe Bidenin  allekirjoittavan sen. Säädös kieltää kaikkien tuotteiden tuonnin uiguurialueelta, elleivät yritykset voi todistaa, ettei tuotannossa ole käytetty orjatyötä. Xinjiang on tärkeä puuvillan tuotantoalue. Yhdysvaltoihin vuosittain tuoduista vaatteista arviolta 20 prosentissa on materiaaleja tältä alueelta.
 Ihmisoikeusasiantuntijat ja Yhdysvaltain hallinto ovat sanoneet, että yli miljoona uiguuria ja muita turkkilaisia kieliä puhuvia muslimeja on suljettu leireille, koska pyrkimyksenä on kitkeä pois islamilaisen kulttuurin perinteet ja väkisin yhtenäistää nämä Kiinan suurimpaan kansanryhmään eli han-kiinalaisiin.
 Kiina on luonnehtinut leirejä ammatillisiksi keskuksiksi, joiden tarkoituksena on vähentää ääri-islamin vetovoimaa. Yhdysvallat on puolestaan luonnehtinut Kiinan toimia kansanmurhaksi. Yhdysvallat, Australia, Britannia ja Kanada aikovat tämän takia toteuttaa diplomaattiboikotin Pekingin talvikisojen aikana ensi vuonna.
 Lisää aiheesta:
 Tästä syystä Kiina sortaa uiguureja
 Yle jäljitti tuttujen ketjujen yhteyksiä uiguurien sortoon Kiinassa – Reiman takki on kuvattu pakkotyöhön liitetyssä yrityksessä, Lidlin toppahousuja on tehty Xinjiangissa

Yhdysvallat kieltää lähes kaiken tuonnin Kiinan uiguurialueelta – senaatti yksimielinen asiasta


Summary: Demokraatit ovat varoittaneet, että republikaanipuolueen yritykset estää Joe Bidenin diplomaattinimitykset voivat aiheuttaa haittaa Yhdysvalloille.

Yhdysvaltain senaatissa demokraatit ja republikaanit eivät näytä pääsevän sopuun diplomaattinimityksistä.
 Presidentti  Joe Biden  julkisti keskiviikkona lisää ehdokkaita suurlähettiläiden tehtäviin.
 Biden nimitti muiden muassa Yhdysvaltain uudeksi Australian-suurlähettilääksi  Caroline Kennedyn .
 Hän on surmatun presidentti  John F. Kennedyn  tytär.
 64-vuotias Caroline Kennedy toimi Yhdysvaltain suurlähettiläänä Japanissa presidentti  Barack Obaman  valtakaudella. Kennedy oli ensimmäinen naispuolinen Yhdysvaltain suurlähettiläs Japanissa.
 Yhdysvaltain Belizen-suurlähettilääksi Biden ehdottaa entisen huipputaitoluistelijan  Michelle Kwanin . Kwanilla on naisten yksinluistelusta kaksi olympiamitalia ja viisi maailmanmestaruutta.
 Kwan on aiemmin toiminut ulkoministeriön neuvonantajana.
 Biden  ilmoitti  jo lokakuussa, että hänen ehdokkaansa Yhdysvaltain Suomen-suurlähettilääksi on diplomaatti ja liikemies  Douglas Hickey .
 Yhdysvaltain senaatin on vahvistettava Bidenin tekemät nimitykset. Myös Hickeyn nimitys odottaa vahvistusta.
 Senaatti ehkä töihin jouluna
 Bidenin presidenttikaudella republikaanipuolue on yrittänyt estää useiden Bidenin ehdottamien henkilöiden nimittämisen muiden muassa puolustusvoimien ja valtion turvallisuustehtäviin.
 Republikaanit myös hylkäsivät Yhdysvaltain poliittisten asioiden aliulkoministeri  Nicholas Burnsin  nimittämisen Kiinan suurlähettilääksi.
 Yhdysvaltain senaatin enemmistöjohtaja, demokraattien  Chuck Schumer  on uhannut pitää senaatin jäsenet töissä jouluna ellei nimityksistä päästä yhteisymmärrykseen.
 Senaatin on määrä päättää yli 70 diplomaatin nimityksestä tällä ja ensi viikolla. Torstaihin mennessä senaatti oli päässyt yhteisymmärrykseen 13 suurlähettiläästä.
 Valkoinen talo ja demokraatit ovat turhautuneita siitä, että muutama republikaanijäsen on asettunut vastustamaan Bidenin kaikkia nimityksiä. Demokraattien mukaan nämä henkilöt hidastavat kymmenien suurlähettiläiden nimityspäätökset.
 Bidenin hallinnon mukaan on todennäköistä, että kaikista diplomaattitehtävistä ei saada päätettyä tämän vuoden puolella.
 Demokraattien mukaan nimitysten viivästyminen on jo vaikuttanut Yhdysvaltojen suhteisiin ulkomailla.
 Bidenin hallinnon on määrä nimittää 85 suurlähettilästä. Nimitykset ovat edistyneet hitaammin kuin Bidenin edeltäjien valtakausilla.
 Donald Trumpin , Obaman ja  George. W. Bushin  presidenttikausien aikana enemmistö uusista suurlähettiläistä oli valittu joulukuuhun mennessä.
 16.12 klo 13.39 Uutista päivitetty. Lisätty tieto Hickeyn nimityksestä.
 Lue myös:
 10 vuotta Yhdysvaltain pääkaupungissa – näitä asioita olen oppinut arvostamaan ja karsastamaan Washingtonissa
 Kirjeenvaihtajalta: Yhdysvalloissa on aina tilanne päällä ja kriisi muhimassa
 Toimittajan mokasta tuli Bideniä pilkkaava meemi – "Let's Go Brandon" näkyy nyt kylteissä sekä t-paidoissa ja kuuluu poliittisissa puheissa

Yhdysvaltain senaatissa kinataan diplomaattinimityksistä  – ehdokaslistalla surmatun presidentin tytär ja olympiamitalisti


Summary: Varsinais-Suomen matalimman rokotuskattavuuden kunta pyrkii nyt lisäämään rokotuskattavuutta. Seuraava pop up -rokotustapahtuma järjestetään sunnuntaina 19. joulukuuta Laitilan terveyskeskuksessa.

Koronatilanne Varsinais-Suomessa sijaitsevassa Laitilassa on heikentynyt erittäin nopeasti. Kaupungissa on todettu tällä viikolla useampia omikronmuunnoksen aiheuttamia tautitapauksia.
 Viime kuukausina koronatapauksia on todettu Laitilassa 5–10 tapausta kahden viikon seurantajaksolla. Nyt tämän viikon tiistain ja keskiviikon aikana tapauksia on todettu jo kymmenen kappaletta.
 – Tässä yhteydessä on todettu omikronmuunnosta, joka leviää herkästi. Altistuneita näissä tapauksissa on kartoitettu 147 kappaletta. Se ruuhkauttaa toimintaamme erittäin paljon, kertoo ylilääkäri  Tuuli Kuisma  Laitilasta.
 Kuisman mukaan lisää positiivisia tapauksia on odotettavissa merkittävästi lähipäivinä.
 Laitilan terveyskeskus kertoi  Facebook-sivuillaan  torstaina, että lääkäreiden vastaanotto on ruuhkautunut tilanteen vuoksi. Viestissä pyydetään välttämään asiointia potilastoimistossa ja puhelinyhteydenottoja, jos asia on kiireetön.
 Rokottaminen Laitilassa on nyt erityisen tärkeää, pop up -rokotuksia annetaan sunnuntaina
 Laitilan rokotuskattavuus on Varsinais-Suomen matalin. Kaksi rokoteannosta saaneita on Laitilassa 78,1 prosenttia yli 12-vuotiaista. Muissa Varsinais-Suomen kunnissa luku on ylittänyt 80 prosenttia.
 Kuisma kertoo lähettäneensä Laitilan työntekijöille avunpyynnön rokotusten järjestelyissä. Viestiä on välitetty myös entisille Laitilan työntekijöille.
 – Olen lähestynyt kaupungin organisaatiota kirjeellä, jossa pyydetään apua jokaiselta työntekijältä. Olemme nyt saaneet useita yhteydenottoja muissa kuin rokotustehtävissä työskenteleviltä terveydenhuollon ammattilaisilta, jotka ovat nyt kullanarvoisia rokottamisessa, Kuisma kertoo.
 Resurssivajeen vuoksi Laitila lopetti pop up -rokotukset aikaisemmin, mutta toimintaa käynnistetään nyt uudelleen. Rokotuksia annetaan ilman ajanvarausta Laitilan terveyskeskuksessa sunnuntaina 19. joulukuuta kello 12–18.
 – Kaikki yli 50-vuotiaat ja riskiryhmiin kuuluvat laitilalaiset voivat tulla hakemaan rokotusta sieltä. Lisäksi keskeneräisiä rokotussarjoja voi täydentää siellä. Rokottautuminen on Laitilassa nyt äärimmäisen tärkeää, Kuisma vetoaa.

Koronatilanne kiristynyt Laitilassa rajusti, omikronmuunnokselle altistunut 147 henkilöä – ylilääkäri: "lisää tapauksia odotettavissa"


Summary:
Säteilyturvakeskus STUK antoi tänään luvan Teollisuuden Voimalle käynnistää Olkiluoto 3:n ydinreaktori.
TVO kertoo, että sähköntuotanto päästään aloittamaan noin kuukauden ilmoitettua aiemmin.

Teollisuuden Voima Oyj (TVO) kertoo, että Olkiluodon 3-reaktorin sähköntuotanto alkaa tammikuun lopulla 2022 eli noin kuukauden ilmoitettua aiemmin.
 OL3:n reaktorissa käynnistetään ydinreaktio ensimmäistä kertaa joulukuun 2021 aikana. Säännöllinen sähköntuotanto alkaa ensi vuoden kesäkuussa. Tammi-kesäkuun välisellä koekäyttöjaksolla laitosyksikkö tuottaa vaihtelevin tehoin sähköä.
 – Etenemme nyt turvallisuus edellä askel askeleelta kohti hetkeä, jota olemme odottaneet pitkään. Laitosyksikön käynnistämisen edellytykset ovat täyttyneet ja pääsemme kohta lunastamaan lupauksiamme Suomen suurimmasta ilmastoteosta, tuotantojohtaja  Marjo Mustonen  toteaa TVO:n tiedotteessa.
 STUK myönsi luvan
 Säteilyturvakeskus STUK  antoi tänään luvan  Teollisuuden Voimalle käynnistää Olkiluoto 3:n ydinreaktori.
 – Kriittisyys- ja pientehokoelupa tarkoittaa sitä, että yhtiö voi käynnistää ydinreaktion ensimmäistä kertaa kolmosyksikön reaktorissa, todetaan STUKin tiedotteessa.
 STUKin mukaan kriittisyyden ja pientehokokeiden edellytykset täyttyvät ja käyttöönottokokeet osoittavat, että laitos toimii suunnitellulla tavalla. Käyttöönottokokeisiin kuuluvat myös muutostöiden jälkeen tehdyt uusintatestit.
 STUK valvoo reaktorin käynnistystä ja pientehokokeita paikan päällä Olkiluodossa.

Olkiluoto 3:n sähköntuotanto alkaa tammikuussa – noin kuukauden ilmoitettua aiemmin


Summary: Suomi vaatii Norjasta, Tanskasta ja Britanniasta matkustavilta koronatestiä rajalla. Vaihtoehtona on esittää korkeintaan 48 tuntia vanha negatiivinen testitulos.

Helsinki-Vantaan lentoaseman terveysturvallisuustoimista vastaavan Vantaan kaupungin apulaiskaupunginjohtaja  Timo Aronkytö  pitää uutta ennakkotesti- ja testausvaatimusta hyvänä, vaikkakin haastavana toteuttaa.
 – Kun emme vielä tiedä omikronista paljon, toimenpiteiden tehostaminen rajoilla on perusteltua.
 – Tulemme tarvitsemaan erittäin paljon lisähenkilöstöä lentokentälle. Nyt kun uusia maita tulee testauksen ja ennakkotodistuksen piiriin, meidän pitää lähes tuplata henkilöstövahvuus kentällä ja rakentaa testauskapasiteettia lisää sekä suunnitella koko prosessi uudelleen, Aronkytö sanoo.
 Norjasta, Tanskasta ja Britanniasta sekä Nigeriasta tulevilta  vaaditaan vastaisuudessa rajalla koronatestiä . Vaatimus tulee voimaan heti ja koskee myös niitä, joilla on täysi rokotussuoja. Terveystarkastukselta välttyy, jos on osoittaa enintään 48 tuntia ennen maahantuloa otettu negatiivinen koronatestitulos. Hallitus päätti torstaina, että kaikista EU- ja Schengen-alueen ulkopuolisista maista pääsee Suomeen vain, jos näyttää negatiivisen koronatestituloksen. llman täyttä rokotussuojaa ja alle 48 tuntia vanhaa testitodistusta ei pääse maahan. Vaatimus tulee voimaan ensi viikon tiistaina.
 Aronkytö arvioi, että uudet ohjeet koskevat noin 1 500 matkustajaa vuorokaudessa.
 – Näin suuren määrän testaus tulisi olemaan lentokentällä melko haastavaa. Meidän täytyy kohdistaa riskin perusteella tätä tarkastustoimintaa. Tietysti toivomme, että mahdollisimman monella olisi 48 tuntia vanha negatiivinen ennakkotesti. Tällä välttää tarkastuksen ja testauksen kentällä ja ruuhkat.
 Aronkydön mukaan Suomeen matkustaville on nyt viestittävä laajasti muuttuneista maahantulokäytännöistä.
 Finnair vaatii viranomaisilta selkeitä tietoja
 Finnairin viestintäjohtaja  Päivyt Tallqvist  vaatii, että lentomatkustajien olisi nyt tärkeä saada yksityiskohtaiset ja selkeät tiedot nopeasti siitä, millaisia testituloksia lentokentällä tullaan vaatimaan.
 Hänen mukaansa EU- ja Schengen-maiden ulkopuolelta tulijoille pakollinen testivaatimus lentokentällä ei ole iso asia, koska testausvaatimukset ovat voimassa jo toiseen suuntaan.
 – Mutta olisi tärkeää, että saisimme nopeasti tiedot siitä, millainen testitodistuksen pitäisi olla, Tallqvist sanoo.
 – Suomesta ulkomaille lähtiessä lentokentillä tarkistetaan jo nyt testituloksia eri maiden viranomaisten vaatimusten perusteella. Jatkossa testituloksia aletaan tarkistaa myös Suomeen tultaessa, hän jatkaa.
 Lapin sairaanhoitopiirin ylilääkäri  Markku Broas  kertoo, että Lapin sairaanhoitopiiri ja matkanjärjestäjät ovat alkaneet informoida Lappiin joululomalla saapuvia brittituristeja siitä, että lentokentällä vaaditaan todistus koronatestistä.
 Tarkastuksia toivottu "resurssien rajoissa"
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) ja sisäministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) kertoivat ei-EU- tai Schengen-maita koskevasta ennakkotestistä  jo aiemmin tällä viikolla.
 Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) on lähettänyt tänään torstaina alueille uuden ohjeistuksen siitä, miten omikronmuunnoksen laajempi tulo Suomeen yritetään estää.
 Sosiaali- ja terveysministeriö pyytää rajaseutukaupunkeja ohjaamaan Britanniasta, Norjasta, Tanskasta ja Nigeriasta tulevat matkustajat pakolliseen terveystarkastukseen ellei heillä ole osoittaa alle kaksi vuorokautta vanhaa negatiivista testitodistusta. Näin toimitaan, vaikka henkilöllä olisi täysi rokotussuoja.
 Ohjauskirjeessä ministeriö pyytää ohjaamaan kyseisistä maista Suomeen matkustavia pakollisiin terveystarkastuksiin "paikallisten resurssien rajoissa".
 Suomen kansalaisilla ja Suomessa pysyvästi asuvilla on aina oikeus palata Suomeen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  on aiemmin todennut lausunnossaan sosiaali- ja terveysministeriölle, että tapausmäärien perusteella erityisiä terveystoimia pitäisi edellyttää ainakin Nigeriasta ja Tanskasta tulevilta sekä mahdollisesti myös Britanniasta ja Norjasta tulevilta.
 Tanskan ohella listalle pitäisi THL:n mukaan lisätä Ruotsi, koska muunnos leviää sinne Tanskasta väistämättä.
 Ranska kielsi vapaa-ajan matkailun Britanniasta
 Muuallakin Euroopassa pohditaan parasta aikaa uusia toimia omikronmuunnoksen leviämisen estämiseksi.
 Vapaa-ajan matkailu Britanniasta Ranskaan muuttuu käytännössä mahdottomaksi, sillä viikonlopusta lähtien briteillä pitää olla maahantuloon jokin pakottava syy,  uutisoi Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Ranska vaatii kaikilta Britanniasta tulevilta alle vuorokauden vanhan negatiivisen testituloksen sekä viikon eristäytymisen maahan pääsyn jälkeen. Karanteenia voi lyhentää testillä, mutta vasta kahden vuorokauden jälkeen.
 Voit keskustella aiheesta 17.12. kello 23:een saakka.
 Päivitetty kauttaaltaan uusilla tiedoilla ja kommenteilla.
 Päivitetty 15.05 Timo Aronkydön kommentit.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronapandemiasta
 Ennakkotestit, rokottajia lisää ja hätäjarru – näillä aseilla Suomi käy omikronin valloitusta vastaan
 Yle seuraa EU-huippukokousta: Koronatestin vaatiminen yleistyy taas EU-maiden rajoilla, sanoo Sanna Marin

Tiukentuneet rajasäännöt laittavat Helsinki-Vantaan tiukille – apulaiskaupunginjohtajan mukaan tarkastuksia tehdään riskien mukaan


Summary: Tällä hetkellä ei ole olemassa yksittäistä menetelmää, jonka avulla voisi navigoida sekä veden että maan alla. Nyt ratkaisua etsitään teknologiasta, jota on osittain kehitetty myös Oulun yliopistossa ja Pyhäsalmen kaivoksessa.

Startup-yritys Muon Solutions on kutsuttu kansainväliseen yhteistyöprojektiin, jonka tavoitteena on kehittää vedenalainen langaton paikannusjärjestelmä.
 Paikannusjärjestelmä perustuu ulkoavaruudesta tulevan kosmisen säteilyn synnyttämiin myoni-hiukkasiin. Ne etenevät väliaineessa valonnopeudella, ja niillä on poikkeuksellinen läpäisykyky. Myonien vakiintuneen nopeuden ja liikkeen avulla paikka voidaan laskea tarkasti hiukkasten aikaerojen perusteella.
 Muon Solutions -yrityksen toimitusjohtaja  Marko Holman  mukaan hankkeen tärkein tavoite on todentaa teknologian toimivuus laajemmassa mittakaavassa ja käytännön olosuhteissa.
 – Tätä on jo pilotoitu onnistuneesti Japanissa laboratorio-oloissa, mutta nyt teknologiaa laajennetaan myös luonnon olosuhteisiin.
 Uusi menetelmä on saanut nimekseen myonimetriikka, ja Holma odottaa, että se voisi olla jollain tavalla käytössä jo viiden vuoden kuluttua.
 Myonit auttavat myös malminetsinnässä
 Suomessa myoni-tutkimusta on tehty Oulun yliopistossa ja Pyhäsalmen kaivoksessa.
 Tutkimustyöstä syntyi startup Muon Solutions, joka on hyödyntänyt mittaus- ja laskentateknologiaa muun muassa geologisissa kallioperätutkimuksissa ja malminetsinnässä.
 Muon Solutions Oy Tutkijoiden ja asiantuntijoiden vuonna 2016 perustama startup-yritys. Taustalla Oulun yliopiston Pyhäsalmen kaivoksessa tekemä hiukkastutkimus. Kehittää myoni-hiukkasiin perustuvaa teknologiaa, jota käytetään esimerkiksi malminetsinnässä. On mukana kansainvälisessä tutkimushankkeessa kehittämässä vedenalaista paikannusjärjestelmää.
 Muon Solutions on erikoistunut  myonigrafiaan  (Oulun yliopisto) eli kuvantamaan kallioperän ominaisuuksia, mutta nyt kansainvälisessä yhteistyössä myoneja käytetään paikannukseen.
 – Käytännössä hankkeessa kehitetään vedenalaista GPS-järjestelmää, vaikka sitä ei sillä nimellä kutsutakaan. Se toimii myös maanalaisessa paikannuksessa, mutta nyt keskitymme vedenalaiseen tutkimukseen, Holma avaa tutkimuksen taustoja.
 Tutkimusta rahoittaa Yhdysvaltain laivasto
 Pyhäjärvelle rekisteröidyn Muon Solutionsin rooli kansainvälisessä hankkeessa on vedenalaisten kenttäkokeiden suorittaminen arktisessa ympäristössä. Kenttäkokeet on tarkoitus tehdä Lapissa vuoden 2022 aikana.
 Yhtiön toimitusjohtajan Marko Holman mukaan yritys pääsi mukaan tunnettuna myonigrafian kehittäjänä ja osaajana sekä kansainvälisten kontaktien ansiosta.
 – Olemme tehneet yhteistyötä jo useamman vuoden Tokion yliopiston kanssa, ja sitä kautta paikannusteknologian kehittänyt professori  Hiroyuki Tanaka  otti meihin yhteyttä ja kutsui mukaan.
 Langatonta myonimetristä paikkannusjärjestelmää kehittävää hanketta rahoittaa Yhdysvaltain laivaston tutkimusvirasto US Office for Naval Research Global. Tässä vaiheessa kustannukset liikkuvat vasta sadoissa tuhansissa dollareissa, mutta tulevaisuudessa teknologiassa on laajat mahdollisuudet, Marko Holma arvioi.
 – GPS-järjestelmäkin lähti alun perin liikkeelle sotilaallisena hankkeena, mutta laajeni sitten siviilipuolelle, ja nyt me kaikki hyödymme siitä. Näen tässä samankaltaisia mahdollisuuksia, Holma toteaa.
 Suomalaisyhtiön lisäksi mukana on alan yrityksiä ja tutkimuslaitoksia Isosta-Britanniasta, Japanista ja Yhdysvalloista.
 Vedenalaista navigointia on kehittänyt myös suomalainen Ariadna Tech, joka on valmistanut GPS-pohjaisen ratkaisun  sukeltajille  (Scubaworld).

Suomalainen startup-yritys kutsuttiin kehittämään vedenalaista paikannusta, josta voi tulla uusi GPS – rahoittajana Yhdysvaltain laivasto


Summary: Ruokavirasto on lakkauttanut Kanta-Hämeessä lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi perustamansa tartuntavyöhykkeen. Varsinais-Suomessa tartuntavyöhyke lakkautettiin jo marraskuussa.

Lintuinfluenssan taudinpurkaus jätti Janakkalassa jälkeensä tuhansia kuolleita fasaaneja, jotka kerättiin pois maastosta ja toimitettiin hävitettäväksi. Tilanteen rauhoituttua Ruokavirasto päätti lakkauttaa tartuntavyöhykkeen 16. joulukuuta alkaen.
 Vastaavanlainen taudinpurkaus ilmeni niin ikään luontoon päästetyissä fasaaneissa Salossa, Varsinais-Suomessa syyskuun lopulla. Salossa tartuntavyöhyke päästiin lakkauttamaan jo marraskuun puolivälissä.
 Janakkalasta löytyi luontoon riistalinnuksi lasketuissa  fasaaneissa lintuinfluenssaa syyskuun lopulla . Alueen suuren fasaanimäärän vuoksi Ruokavirasto perusti taudinpurkauksen ympärille 10 kilometrin päähän ulottuvan tartuntavyöhykkeen, jota jouduttiin laajentamaan pariin otteeseen uusien lintuinfluenssatapausten vuoksi.
 Tautisulusta huolimatta lintuinfluenssa pääsi leviämään Janakkalassa kaikkien kolmen fasaanitilan luontoon päästettyihin lintuihin. Ensimmäiseksi tautia havaittiin Wanantaan fasaanitilalla, mutta myöhemmin myös Viralan kartanon ja Sauvalan kartanon fasaaneissa.
 Fasaanien lisäksi tautia todettiin myös luonnonvaraisissa linnuissa. Ruokaviraston mukaan viimeisimmät ovat marraskuussa varmistuneet viirupöllö, kaksi kanahaukkaa ja sinisorsa, jotka toimitettiin tutkittaviksi Janakkalasta. Lisäksi tautia löytyi myös kuolleelta ketulta, joka löytyi Wanantaan fasaanitilan mailta.
 Varsinais-Suomessa löydettiin muun muassa harmaahaikara ja kanadanhanhi, jotka olivat kuolleet lintuinfluenssaan.

Lintuinfluenssa tappoi tuhansia fasaaneja ja tarttui kettuun Kanta-Hämeessä – nyt syksyllä puhjennut epidemia on rauhoittunut


Summary: Poliisin mukaan kuorma-auton kuljettaja oli pysähtynyt korjaamaan kuormaa, kun suurin osa levykuormasta putosi auton sivulle. Menehtynyt tyttö löytyi, kun kuljettaja siirsi kuormaa työkaverinsa kanssa Helsingin Pukinmäessä.

Helsingin Pukinmäenkaarella tapahtui keskiviikkona 15. joulukuuta liikenneonnettomuus, jossa menehtyi 11-vuotias tyttö. Uhri jäi kuorma-autosta pudonneen levykuorman alle.
 Onnettomuus sattui noin kello 14.30–15.30 Kehä I:n kohdalla.
 Poliisin tietojen mukaan kuorma-auton kuljettaja oli pysähtynyt korjaamaan kuormaa Pukinmäenkaaren varteen. Kesken korjaustoimien suurin osa kuorman levyistä oli pudonnut auton sivulle ojaan.
 – Kuljettaja soitti avuksi työkaverinsa. Menehtynyt lapsi löytyi, kun kuljettaja ja avuksi tullut kollega siirsivät pudonnutta kuormaa, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jouni Jokinen   poliisin tiedotteessa.
 Kuljettaja ei ollut päihtynyt. Poliisi on aloittanut esitutkinnan tapauksesta. Poliisi ei tässä vaiheessa avaa rikosnimikkeitä, koska tapahtumien tarkka kulku on vasta selvityksessä.
 Onnettomuustutkintakeskus ei tutki tapausta.
 Muokattu 16.12. kello 14.40 poliisin täydentämien tietojen pohjalta: Kuorma-autosta oli pudonnut levykuorma eikä levypainoja, kuten jutussa ja poliisin tiedotteessa aiemmin mainittiin.
 Lisää aiheesta:
 11-vuotias tyttö kuoli Helsingin Pukinmäessä Kehä I:n kohdalla jäätyään kuorma-autosta kaatuneen lastin alle

Poliisi epäilee rikosta Helsingin Pukinmäen onnettomuudessa: 11-vuotias tyttö löytyi menehtyneenä kuormaa siirrettäessä


Summary: EKP:llä oli selkeä viesti asuntovelallisille: korkoja voidaan nostaa vasta, kun osto-ohjelmat lopetetaan. Käytännössä kommentti tarkoittaa, että korot säilyvät ensi vuonna ennallaan.

FRANKFURT / HELSINKI  Euroopan keskuspankki EKP piti ohjauskorot ennallaan ja kertoi päättävänsä koronapandemian vuoksi käynnistetyn elvyyttävän arvopaperien ostamisen.
 Pandemiaosto-ohjelma PEPP lopetetaan maaliskuun lopussa, mutta osto-ohjelman lainoja voidaan kuitenkin uusia ainakin vuoden 2024 loppuun asti.
 Samalla keskuspankki lisää väliaikaisesti arvopaperien ostamista aiemmin aloitetussa APP-ohjelmassa.
 Siinä arvopaperien osto tuplataan ensin 40 miljardiin kuukaudessa ja seuraavilla vuosineljänneksillä ostot lasketaan ensin 30 ja lopuksi takaisin nykyiseen 20 miljardiin euroon kuukaudessa.
 – Siitä eteenpäin jatkamme 20 miljardin kuukausittaisia ostoja niin kauan kuin on tarpeen, EKP:n pääjohtaja  Christine Lagarde  sanoo.
 EKP:n neuvosto katsoo, että pandemiaelvytys voidaan lopettaa, koska euroalueen talous jatkaa elpymistään ja inflaatio on pitkällä aikavälillä lähestymässä EKP:n kahden prosentin tavoitetta.
 Lagarde kuitenkin toteaa, että EKP:n on jatkettava elvyttävää rahapolitiikkaa toisessa osto-ohjelmassa, jotta inflaatio saadaan vakiintumaan EKP:n tavoitteeseen.
 EKP:n neuvoston torstainen kokous oli monella tapaa merkittävin sitten koronakriisin alun. Nouseva inflaatio lisää painetta rahapolitiikan kiristämiseen, mutta huolena on, kestääkö voimakkaasti velkaantuneiden maiden, kuten Italian, julkinen talous kasvavia velkamenoja.
 Lue lisää:   Keskuspankki on historiansa kiperimmässä tilanteessa. Miten se aikoo toimia? Kävimme selvittämässä .
 Lopputulosta voi pitää kompromissina tiukempaa rahapolitiikkaa kaipaavien ja elvytyksen jatkumista toivovien välillä.
 EKP kertoi selkeän polun, jolla arvopaperin ostoissa palataan pandemiaa edeltävään aikaan. Samalla se kuitenkin lupasi, että PEPP-ohjelman erääntyviä lainoja voidaan uusia pidempään kuin aiemmin oli esitetty.
 EKP pitää inflaatiota yhä väliaikaisena
 EKP nosti torstaina inflaatioennusteitaan selvästi aiemmasta, mutta se arvioi yhä, että Euroopassa inflaatio on ohimenevää.
 Inflaatio tarkoittaa hintojen nousua eli rahan arvon laskemista.
 Keskuspankin pääjohtaja  Lagarde  sanoo nyt koholla olevan inflaation johtuvan ennen kaikkea jyrkästi nousseesta energian hinnasta ja tarjonnan osittain ylittävästä kysynnästä.
 – Vuoden 2022 kuluessa odotamme energian hinnan stabiloituvan, kysynnän ja tarjonnan tasaantuvan ja globaalien toimitusketjujen ongelmien väistyvän.
 EKP arvioi inflaation hidastuvan vuonna 2023 ja säilyvän vielä ensi vuonna koholla. Laskusuuntaa nähtäneen kuitenkin jo ensi vuoden lopulla.
 Nordean pääanalyytikko  Jan von Gerich  pitää EKP:n arvioita inflaation väliaikaisuudesta "melko rohkeina oletuksina".
 – EKP:n arvio talouskasvusta on varsin positiivinen, mutta samalla keskuspankki katsoo, että inflaatio olisi laskemassa. Sitä voi pitää hieman ristiriitaisenakin.
 Von Gerich arvioi itse, että keskuspankki saattaa olla liiankin optimistinen inflaation laskemisesta. Inflaatio saattaa hänen mukaansa jäädä koholle pidemmäksikin aikaa.
 –Jos tuotantoketjujen ongelmat jatkuvat pidempään, sieltä tulee painetta hintojen nousuun.
 Ratkaisevinta von Gerichin mukaan on se, aletaanko euroalueella nähdä palkkojen kautta nousevaa inflaatiota. Se voisi pitää inflaatiota koholla odotettua pidempään.
 Miten asuntovelallisten käy?
 EKP:n osto-ohjelmien hidastaminen alkaa ennen pitkää näkyä valtioiden rahoituskustannuksissa.
 Velkarahasta siis olisi jatkossa maksettava suurempaa hintaa. Eritoten tämä vaikuttaa Etelä-Euroopan valtioihin, kuten Italiaan, mutta velkaraha kallistuisi hieman myös Suomessa.
 Asuntovelallisiin vaikuttavat korot taas ovat edelleen tuntuvasti miinuksella, eikä EKP muuta korkotasoa toistaiseksi.
 Torstaina EKP:n viesti oli selkeä: korkotasoja ei nosteta ennen kuin arvopaperien osto-ohjelmat lopetetaan.
 – Käytännössä kommentti vahvistaa sen, että keskuspankki ei nosta korkoja ainakaan vielä ensi vuonna, Nordean von Gerich sanoo.
 Von Gerich lisää, että jos korkoja nostetaan vuonna 2023, korotukset ovat silloinkin todennäköisesti hyvin maltillisia.
 Samaan hengenvetoon hän kuitenkin toteaa, ettei löysän rahapolitiikan jatkumiseen tule tuudittautua liikaa.
 – Vuosi sitten korkojen nousun arvioitiin menevän vielä selvästi pidemmälle kuin mitä nyt odotetaan. Korona-aikana on aiemminkin nähty yllätyksiä.
 Yhdysvallat kiristää rahapolitiikkaa euroaluetta nopeammin
 Torstaiset päätökset tarkoittavat, että EKP vetäytyy elvyyttävistä toimistaan selvästi hitaammin kuin Yhdysvaltain keskuspankki Fed, joka  ilmoitti keskiviikkona nopeasta elvytyksen ajasalosta .
 Myös Britannian keskuspankki kiristi rahapolitiikkaansa torstaina, kun se nosti ohjauskorkoa 0,1 prosentista 0,25 prosenttiin.
 Taustalla on etenkin ero Yhdysvaltain ja euroalueen inflaatiossa. Yhdysvalloissa korkeaa inflaatiota ajaa Euroopasta poiketen myös palkkojen kohoaminen.
 Yhdysvaltain Fed alkoi jo marraskuussa supistaa velkakirjojen ostamista yli 13 miljardilla eurolla kuukausittain. Nyt tammikuusta lähtien niitä vähennetään kaksinkertainen määrä kuukausittain eli vajaalla 27 miljardilla eurolla.
 Ostojen supistaminen tarkoittaa, että keskuspankki voi kiristää rahapolitiikkaa suunniteltua aikaisemmin. Kiristys eli koronnosto on mahdollista vasta ostojen päättymisen jälkeen.
 Fed myös ennakoi nostavansa korkoja ensi vuonna kolme kertaa. Käytännössä tämä kertoo siitä, että Yhdysvaltain keskuspankki arvioi inflaation eli kuluttajahintojen nousun jatkuvan vielä pitkään.
 Lue lisää:
 Keskuspankki on historiansa kiperimmässä tilanteessa. Miten se aikoo toimia? Kävimme selvittämässä
 Yhdysvaltain keskuspankki purkaa elvytystoimia ja ennakoi kolmea koronnostoa ensi vuonna

Halvan rahan aika alkaa kääntyä loppua kohti – keskuspankit kiristävät rahahanoja Euroopassa ja Yhdysvalloissa


Summary: Väkivallanteko tapahtui Imatran keskustassa myöhään maanantai-iltana. Väkivallan kohteeksi joutuneen linja-autonkuljettajan tila on poliisin mukaan vakaa.

Poliisi epäilee kolmea 15–16-vuotiasta nuorta Imatralla tapahtuneesta tapon yrityksestä.
 Väkivaltaan johtanut tilanne tapahtui Imatran keskustassa Imatrankoskella myöhään maanantai-iltana.
 Nuoret olivat hajottamassa ikkunaa, kun linja-autonkuljettaja puuttui tilanteeseen. Hän nousi linja-autosta ja joutui nuorten pahoinpitelyn uhriksi.
 Kaakkois-Suomen poliisi kertoo tiedotteessaan epäilevänsä, että väkivallantekoon osallistui pääasiassa kaksi nuorta ja kolmas lähinnä kuvasi tapahtumia. Poliisin mukaan myös kolmas nuori kuitenkin myötävaikutti toiminnallaan tapahtumiin.
 Kuvattu videomateriaali on poliisin hallussa, ja poliisi on kuulustellut kaikkia epäiltyjä.
 Rikoskomisario ja tutkinnanjohtaja  Matti Raivikko  kuvailee väkivaltaa rajuksi ja jopa silmittömäksi.
 – Maassa makaavaa uhria on lyöty ja potkittu eri puolille vartaloa. Useat iskuista ovat kohdistuneet pään alueelle. Yhdellä epäillyistä on ollut puukko hallussaan, jolla hän on lyönyt uhria useita kertoja, hän sanoo tiedotteessa.
 Poliisin mukaan uhrin tila on vakaa ja häntä on päästy puhuttamaan. Poliisi jatkaa esitutkintaa ja asian syyteharkintaan viemistä, eikä asiasta tiedoteta enempää.

Linja-autonkuljettaja joutui rajun väkivallan kohteeksi Imatralla – poliisi epäilee tapon yrityksestä kolmea 15–16-vuotiasta nuorta


Summary: Vuonna 2018 tehty yllätystarkastus iittiläiseen lastensuojelulaitokseen paljasti toiminnan, josta aloitettiin rikostutkinta. Aluesyyttäjä ei nosta syytteitä yhtäkään epäiltyä vastaan.

Aluesyyttäjä ei nosta syytteitä Loikalan kartanon erityislastensuojelulaitoksen työntekijöitä ja johtoa vastaan.
 Nyt jo suljettu Iitin Mankalassa sijaitseva Loikalan kartano oli 13–18-vuotiaille huostaanotetuille nuorille tarkoitettu lastensuojelulaitos. Laitoksen omisti yksityinen Pro Manors oy.
 Poliisi epäili laitoksen henkilöstöä virkavelvollisuuden rikkomisesta, pakottamisesta ja vapaudenriistosta. Asiassa oli yhteensä 24 epäiltyä.
 Epäily laitoksen työntekijöiden toiminnan lainvastaisuudesta heräsi syksyllä 2018, kun laitokseen  tehtiin tarkastus ennalta ilmoittamatta  eduskunnan apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslinin  määräyksestä.
 Tarkastuksesta tehdyn pöytäkirjan mukaan osa laitoksen käytännöistä oli mielivaltaisia, alistavia ja lasten perusoikeuksiin puuttuvia.
 Laitoksessa asuneiden nuorten haastattelujen perusteella heitä muun muassa riisutettiin alasti, käskettiin pyytämään lupa omasta huoneesta poistumiseen, heidän pukeutumiseensa ja muuhun ulkonäköön puututtiin, heitä eristettiin eri tavoin sosiaalisista suhteista ja pakotettiin syömään ruokaa eristämisen uhalla.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto teki uuden yllätyskäynnin laitokseen kesällä 2019. Kaakkois-Suomen poliisi aloitti laitoksen toiminnasta rikostutkinnan saman vuoden syksynä, ja avi määräsi laitoksen toiminnan keskeytettäväksi marraskuun alusta alkaen. Seuraavana vuonna laitos hakeutui konkurssiin.
 Päätös nojaa tahattomuuteen
 Aluesyyttäjä  Marko Happosen  tekemissä päätöksissä kerrotaan, että esitutkinnassa ei löydetty merkkejä tahallisesta lakia rikkovasta toiminnasta minkään rikosnimikkeen kohdalla.
 Vapaudenriistoa koskevissa epäilyissä todettiin, että eristämispäätöksiä oli tehty kahdeksan kappaletta, ja ne olivat lastensuojelulain mukaisia ja kestivät alle vuorokauden. Yksi liikkumisvapauden rajoittamista koskeneen päätöksen maksimiaika oli ylittynyt 10 tunnilla. Ylittymistä ei pidetä tahallisena, ja esitutkinnassa nousi esiin myös kirjausvirheen mahdollisuus. Maksimiaika on seitsemän vuorokautta.
 Pakottamisrikoksen kohdalla rikoksen tunnusmerkit eivät täyttyneet. Esitutkinnassa todettiin, että nuorten sosiaalisia suhteita ei rajoitettu uhkailemalla tai väkivallalla. Lisäksi Loikalan kartanon toteutetut käytännöt perustuivat laitoksen sääntöihin, joihin valvovat viranomaiset eivät olleet puuttuneet.
 Myöskään virkavelvollisuuden rikkomista ei katsota tapahtuneen. Esitutkinnan tietojen mukaan sosiaaliviranomaiset eivät reagoineet laitoksen rajoituspäätöksiin millään lailla. Henkilökunta on päätöksen mukaan voinut perustellusti uskoa, että toiminta on asianmukaista.
 Koska tutkitut rikokset ovat rangaistavia vain tahallisina tekoina, tahallisuuden puuttumisen vuoksi rikostunnusmerkistöt eivät täyty, vaikka osa laitoksen toimintatavoista arvioitaisiin lastensuojelulain vastaisiksi.
 Haastattelut tehtiin uudelleen esitutkinnassa
 Eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian tarkastuspöytäkirjalla ei ollut poliisin esitutkinnassa suurta arvoa, sillä siinä mainitut lausumat on jätetty yksilöimättä. Poliisi kuitenkin suuntasi pöytäkirjan sisällön perusteella esitutkintaa niihin laitoksen käytäntöihin, joiden kohdalla oli syytä epäillä rikosta.
 Asianomaisten ja rikoksesta epäiltyjen kuuleminen tehtiin esitutkinnassa uudelleen niin, että kaikki lausumat saatiin kirjatuiksi kuultavan omalla nimellä. Yksi asianomaisista nuorista jäi kuulematta, sillä häntä ei tavoitettu etsintäkuulutuksesta huolimatta.
 Poliisin esitutkinnassa laitoksessa asuneiden nuorten kertomukset laitoksen toiminnasta olivat ristiriidassa keskenään.
 Aluesyyttäjän päätökseen on koostettu nuorten lausumia esitutkinnasta, ja vastoin yllätystarkastuksen pöytäkirjan välittämää viestiä osa koki laitoksen hyödyllisenä.
 – Alkuun sinne joutuminen oli shokki. Näin jälkeenpäin olen kokenut, että siitä oli minulle pelkkää hyötyä. Mitään traumoja siitä ei ole jäänyt. Olen saanut elämäni nyt järjestykseen. Olen ollut päihteettömänäkin yli vuoden, kertoi yksi nuorista.
 Osa nuorista oli ymmärtänyt laitoksen säännöt ja seuraukset, jos sääntöjä ei noudatettu. Esimerkiksi eräs laitoksesta karannut nuori tiesi, mitä karkaamisesta seuraa:
 – Sen tiesin, että aina hatkamatkan jälkeen saisin liikkumavapauden rajoituksen ja se olisi tietyn pituinen. Eihän ne rajoitukset koskaan tuntuneet mukavilta, mutta ymmärsin, miksi niitä käytettiin.
 Tapaukseen liittyvät myös erilliset tutkinnat pahoinpitelyepäilyistä. Työntekijöiden epäiltiin käyttäneen väkivaltaa muutamissa kiinnipitotilanteissa, mutta asiassa ei saatu nuorten kertomusten lisäksi muuta näyttöä. Osassa tapauksista kiinnipitotilanteet pystyi katsomaan uudelleen nauhalta, ja ne osoittautuivat työntekijöiden lausuntojen mukaisiksi.
 Tarkastuksissa kukaan ei puuttunut
 Vuonna 2010 eduskunnan apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin antoi Loikalan kartanon johtajalle  Heidi Rauhalle  vakavan huomautuksen lainvastaisesta liikkumisvapauden rajoittamisesta ja eristämisestä turvahuoneeseen sijoituksen alkuvaiheessa. Sakslin ei pitänyt mielestään laitonta toimintaa tahallisena.
 Loikalan kartanoon tehtiin vuosien varrella useita eri valvontaviranomaisten tarkastuskäyntejä, mutta työntekijöiden mukaan laitoksen käytäntöihin tai päätöksiin ei vuoden 2010 jälkeen puututtu ennen lokakuussa 2018 tehtyä tarkastusta, joka johti rikostutkintaan.
 Aluesyyttäjä otti päätöksessään myös huomioon Loikalan kartanon asukkaiden sijoituspäätökset. Sosiaaliviranomaisilla oli vakiintunut tapa sijoittaa moniongelmaiset ja muihin laitoksiin sopeutumattomat nuoret Loikalaan. Laitosta pidettiin yleisesti hyvänä paikkana nuorille, jotka tarvitsevat tiukempia sääntöjä.
 Oikeusasiamiehen tarkastuspöytäkirjan mukaan nuoria Loikalaan sijoittivat useat kunnat.
 Lisää aiheesta
 Nuoria riisutettiin alasti ja pakotettiin syömään hiljaisuudessa laitoksessa Iitissä: "En ole koskaan törmännyt tällaiseen"
 Jo toisessa lastenkodissa rikostutkinta: Loikalan kartanon johtoa epäillään vapaudenriistosta, pakottamisesta ja pahoinpitelystä
 Nuoria riisutettu alasti, eristetty ja pakotettu syömään hiljaisuudessa – viranomaiset keskeyttävät lastensuojelulaitos Loikalan kartanon toiminnan
 Erikoisista kasvatustavoista tunnettu Loikalan kartano hakeutuu konkurssiin – viranomaiset keskeyttivät lastensuojelulaitoksen toiminnan viime syksynä
 "Meitä kiellettiin puhumasta" – Heli Toivonen asui Loikalan kartanossa ja kertoo, kuinka laitoksen nuoria nöyryytettiin jo 16 vuotta sitten
 Mirosta, 21, tuli lastenkodissa narkomaani – Joka kymmenes lastenkoti on rikkonut lakia, katso millaisia pulmia laitoksista on löytynyt
 Väärä lääke vei pojan vuosiksi psykiatriseen hoitoon – 16-vuotiaana hän onnistui paljastamaan, kuinka lapsia alistetaan ja nöyryytetään laitoksissa ympäri maata
 Korjattu kello 14.51: Heidi Rauha, ei Maria Rauha.

Nuoret kertoivat riisuttamisesta ja pakkosyömisestä lastensuojelulaitoksessa Iitissä – henkilöstö ei saa rikossyytteitä


Summary: Tuuli sinkosi pomppulinnan noin kymmenen metrin korkeuteen Tasmaniassa.

Australiassa viisi lasta kuoli ja neljä loukkaantui vakavasti, kun raju tuulenpuuska sinkosi pomppulinnan ilmaan monen metrin korkeuteen. Onnettomuus tapahtui maan eteläosassa Tasmanian saarella torstaina aamupäivällä paikallista aikaa.
 Yleisradioyhtiö  ABC:n  mukaan lapset putosivat noin kymmenen metrin korkeudelta.
 Aluksi julki tuli tieto, että henkensä menetti kaksi tyttöä ja kaksi poikaa. Kuolonuhrit olivat viranomaisten mukaan viides- ja kuudesluokkalaisia eli todennäköisesti 10–12-vuotiaita.
 Myöhemmin torstaina menehtyi myös yksi turmassa vakavia vammoja saaneista lapsista.
 Onnettomuus tapahtui Tasmanian pohjoisosassa sijaitsevassa koulussa aamulla. Oppilaat juhlistivat viimeistä kouluviikkoaan ennen joulutaukoa.
 Onnettomuuspaikalle lähetettiin useita ambulansseja ja pelastushelikoptereita.
 Paikallinen media julkaisi kuvia kyynelehtivistä poliiseista. Maan pääministeri  Scott Morrison  kuvaili turman olleen murskaava ja käsittämättömän sydäntäsärkevä.
 "Vaimoni kuuli kovan pamauksen"
 Devonportin koulu oli pyytänyt vanhempia vapaaehtoisiksi torstain tapahtumaan, jonka yhteydessä oli pomppulinnan lisäksi tarjolla muun muassa vesileikkejä, liukumäki ja askartelua.
 Koulu kertoi alkujaan Facebook-sivuillaan, että päivän aikana oli tarkoitus juhlia onnistunutta lukuvuotta ja nauttia hauskoista aktiviteeteista luokkatoverien kanssa.
 Ilmoitusta seurasi kuitenkin hyytävä päivitys, jossa kerrottiin, että koululla on sattunut onnettomuus. Koulun kerrottiin sulkeutuvan loppupäiväksi, ja vanhempia pyydettiin hakemaan lapsensa kotiin kiireellisesti.
 Koulun lähistöllä asuva  Bob Smith  kertoi ABC:lle nähneensä, kun pomppulinna lensi ilmaan.
 – Vaimoni kuuli kovan pamahduksen. Se oli aika traumaattista, Smith kertoi ja kuvaili yhteisön koulun ympärillä olevan tiivis.

Viisi lasta kuoli Australiassa, kun tuuli tempaisi pomppulinnan korkealle ilmaan


Summary: Poliisi epäilee kolmekymppisen miehen kasvattaneen ja myyneen vuosien ajan kannabista ammattimaisesti omakotitalossaan. Miehen jäätyä kiinni poliisi takavarikoi suuren osan rikoksella saadusta omaisuudesta.

Länsi-Uudenmaan poliisi on selvittänyt tapausta, jossa espoolaismies kasvatti omakotitalokiinteistöllään kannabista jopa 300 000 euron arvosta. Miehen kasvattamasta kannabiksesta on poliisin mukaan saatu yhteensä 35–70 kiloa huumeena käytettävää marihuanaa.
 Poliisi epäilee vuonna 1985 syntyneen miehen rahoittaneen elämänsä huumausaineen myynnistä saaduilla varoilla. Ammattimaista kannabiksen viljelyä epäillään tapahtuneen vuosien 2015–2020 välisenä aikana.
 Mies kertoi asioista ja myönsi rikosepäilyn pääosin esitutkinnassa. Poliisi on takavarikoinut suuren osan rikoksella saadusta omaisuudesta ja hyödystä. Poliisin takavarikoi muun muassa käteistä rahaa, auton, veneen ja viihde-elektroniikkaa.
 Kannabiksen kasvattamisesta epäilty mies kuoli esitutkinnan aikana, joten hänen osaltaan rikosepäilyä ei käsitellä oikeudessa.
 Poliisi epäilee useiden muiden henkilöiden edesauttaneen rikoksen tekemisessä ja hyötyneen siitä. Heitä epäillään muun muassa osallisuudesta törkeään huumausainerikokseen tai törkeän huumausainerikoksen edistämisestä.
 Poliisi muistuttaa  tiedotteessaan , että rikokseen osallistumisesta esimerkiksi luovuttamalla oman kotinsa osia kannabiksen kasvatukseen voi koitua vakava rikosepäily. Myös rikoksella saatu hyöty voidaan tuomita valtiolle menetettäväksi.
 Syyteasia tullaan käsittelemään Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa loppukeväällä tai alkukesällä 2022.
 Lisää aiheesta:
 Päivi Happonen: Milloinkahan joku keksii ehdottaa, että heroiinia pitäisi saada lähikaupasta?
 Saksan tuleva hallitus tukee kannabiksen myynnin ja hallussapidon laillistamista viihdekäyttöön – luvassa miljardien lisätulot valtiolle
 Uberin kautta voi nyt tilata kannabista Kanadassa – jatkossa myös kotiinkuljetukset mahdollisia
 Päihdetutkija laillistaisi yleisimmät huumeet: "Aivan kuten meillä on alkoholin käyttöhuoneita, meillä voisi olla kannabiskahviloita tai stimulanttihuoneita"
 Kannabis nousi otsikoihin, eikä uutisointi ollut taaskaan ihan neutraalia – jokin silti muuttui, sanoo nuorisotutkija Mikko Salasuo

Espoolaismies kasvatti kannabista ammattimaisesti ja elätti itsensä 300 000 euron myyntituotoilla, epäilee poliisi


Summary: Hanke Oulun yliopiston muuttamisesta lähelle Oulun keskustaa etenee. 5 000 opiskelijalle mitoitetun kampuksen kustannus on vähintään 115 miljoonaa euroa.

Oulun yliopiston hallitus on hyväksynyt Raksilan marketalueelle kaavaillun keskustakampuksen hankesuunnitelman äänin 7–5.
 Hankesuunnitelma on lavea ja moneen suuntaan avautuva asiakirja. Sitä luonnehditaan lähtöasiakirjaksi, joka mahdollistaa hankkeen etenemisen. Rehtori  Jouko Niinimäen  mukaan tämä on normaali menettelytapa.
 Mistä Oulun yliopiston muuttosuunnitelmissa on kyse?  Viime vuoden huhtikuussa  Oulun yliopisto ilmoitti , että se suunnittelee pääkampuksen muuttamista keskustaan Raksilan marketalueelle. Muuttoa perustellaan  muun muassa Oulun yliopiston ja Oulun kaupungin vetovoiman lisääntymisellä. Oulun yliopistossa on kahdeksan tiedekuntaa, ja tällä hetkellä noin 13 500 opiskelijaa ja 3 400 työntekijää. Yliopisto on sijoittunut kahdelle kampukselle: Linnanmaan pääkampukselle ja Kontinkankaalle, missä ovat lääketieteellinen sekä molekyylilääketieteen ja biokemian tiedekunta. Linnanmaan kampus sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä keskustasta ja Kontinkankaan kampus parin kilometrin päässä. Kustannusarvio on tällä hetkellä 115–130 miljoonaa euroa, ja keskustakampuksen on tavoitteena valmistua vuonna 2028. Muuttosuunnitelmat ovat jakaneet mielipiteitä. Keväällä muuttoa vastustavan adressin  oli allekirjoittanut 7 000 ihmistä . Kantaa ovat ottaneet niin  professorit ,  oppilaat  kuin  kiinteistöalan ammattilaisetkin . Oulun yliopiston neliöiden arvioidaan vuoden 2030 vision mukaan jakautuvan niin, että Linnanmaalla on 66 000 m2 Kontinkankaalla 31 000 m2 ja Raksilassa 25 000 m2.
 Yliopiston on määrä rakennuttaa ja omistaa uusi kampus itse. Tämä on uusi toimintamalli, sillä tällä hetkellä yliopisto on nykyisissä tiloissa Linnanmaalla vuokralla.
 Yksi suunnitelman konkreettisimpia osia on Linja Arkkitehdit Oy:n laatima esitys viisikerroksisesta yliopistorakennuksesta, joka sijoittuisi Raksilan marketalueella sijaitsevien päivittäistavaraliikkeiden taakse Puu-Raksilan puolelle.
 Viitteellinen kuva Oulun yliopiston keskuskampuksesta. Todellisuudessa vielä ei tiedetä, miltä kampus tulee näyttämään, sillä arkkitehtikilpailua ei ole vielä järjestetty.  Linja Arkkitehdit
 Hahmoteltu suunnitelma on kuitenkin vasta esimerkki siitä, minkälainen Oulun keskustan tuntumaan asettuva yliopisto voisi olla.
 Käytännössä hallituksen päätös antaa rehtorille hyvin vapaat kädet.
 Vuodenvaihteen jälkeen tulevilla uusilla hallituksilla on Niinimäen mukaan kuitenkin useita mahdollisuuksia tarkastella, vieläkö hanketta viedään suunnitelmien mukaan eteenpäin.
 Kerrosalaksi arvioidaan 34 000 neliömetriä
 Teoreettisen tilaohjelman ja viitesuunnitelman perusteella arvioitu hankkeen laajuus on 43 000 neliömetriä huoneistoalaa ja kerrosalaksi arvioidaan 34 000 keerrosneliömetriä ja vuokrausalaksi 32 000 neliömetriä.
 Tilaohjelmassa esitettyjen tilojen lisäksi rakennetaan teknistä ja liikennetilaa sekä kellariin 300 auton pysäköintihalli ja 1 000 paikan pyöräpysäköinti.
 Kustannusarvio on 115–130 miljoonaa euroa, ja keskustakampuksen on tavoitteena valmistua vuonna 2028.
 Linnanmaan tilajärjestelyistä on käynnissä hankeselvitys, jossa mietitään Linnanmaalle jäävien toimintojen sijoittumista. Myös Kontinkankaan kampuksen kehittäminen jatkuu ensi vuonna.
 Opiskelun uusi muoto
 Hankesuunnitelmassa on varauduttu etätyön ja etäopiskelun lisääntymiseen.
 Esimerkiksi perinteisten luentosalien ja luokkien rinnalle halutaan tiloja yhteistoiminnalliselle oppimiselle, jossa opettajan rooli on toimia eräänlaisena ohjaajana tai tuottajana.
 Opetus on määrä keskittää pääosin keskustakampukselle. Humanistinen tiedekunta, Oulun yliopiston kauppakorkeakoulu, tieto- ja sähkötekniikan opetus sijoittuisivat keskustakampukselle.
 Luonnontieteellisen tiedekunnan ja teknillisen tiedekunnan opetus puolestaan jakautuu keskustakampukselle ja Linnanmaalle, painottuen keskustakampukselle.
 Kasvatustieteiden tiedekunnan opetus tulee säilymään erikoisopetustilojen vuoksi Linnanmaalla. Kokonaisuuksien lisäksi kampukselle sijoittuu tutkimusyksiköitä ja toimintoja myös muista tiedekunnista sekä tutkimuksen ja koulutuksen lähipalveluita.
 Hankesuunnittelmassa todetaan, että uuden kampuksen tapahtuma- ja kokoustilat olisivat koko yliopistoyhteisön käytettävissä. Keskustakampuksesta ajatellaan tulevan "yliopiston, sidosryhmien ja kansalaisten kohtaamispaikka ja tapahtumien keskus".
 Rakennuksen ulkoasun halutaan antavan kaupunkilaisille tunteen avoimesta kohtaamispaikasta: julkisivussa on suuria lasipintoja, joiden kautta rakennus on sisältäkin ohikulkijoiden nähtävillä. Linja Arkkitehdit
 Näin opiskelijat ja tilat jakautuvat jatkossa
 Hankesuunnitelmassa lähdetään siitä, että keskustakampuksella olisi päivittäin noin 5 000 opiskelijaa ja henkilökuntaa noin 1 100 henkilötyövuoden verran.
 Linnanmaan henkilötyövuosimääräksi jäisi noin 1 700 ja opiskelijamäärä olisi 3 400.
 Kontinkankaan henkilötyövuosimääräksi arvioidaan 600 henkilötyövuotta ja opiskelijamääräksi 1 800.
 Yhteensä tämä on 10 200 opiskelijaa.
 Oletuksena näyttäisi olevan, että nykyisestä 13 500 opiskelijasta neljäsosa eli 3 300 opiskelisi etänä. Rehtori Niinimäki kertoo etäopiskelun suosion lisääntyneen ja uskoo trendin jäävän pysyväksi.
 – Jo nyt meillä on opiskelijoita, jotka eivät asu Oulussa, sanoo Niinimäki.
 Osa opiskelijoista opiskelee nyt pandemian aikana kotoa, kampuksen yleisistä tiloista tai jostakin muualta käsin. Niinimäki uskoo, että osa opiskelijoista tulee toimimaan sillä tavalla pandemian jälkeenkin.
 – Etäopiskelusta on tulossa jonkinlainen yliopistojen kilpailutekijä,sanoo Niinimäki.

Oulun yliopiston hallitus hyväksyi kiistellyn muuton suunnitelman hajaäänin – tällainen keskustan tuntumaan rakennettava kampus voisi olla


Summary: Eniten omikrontapauksia on todettu toistaiseksi Helsingin ja Uudenmaan alueella. Varsinais-Suomessa omikronmuunnoksen osuus tartunnoista on kymmenkertaistunut viime viikosta.

Suomessa on tähän mennessä todettu yhteensä 34 varmistettua koronaviruksen omikronmuunnoksen tartuntaa, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL . Lisäksi alustavissa seulontatesteissä on havaittu kasvua.
 Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella omikronvariantti näyttää  valtaavan alaa kasvavissa tartuntaluvuissa . Asiantuntijoiden mukaan  omikron yleistyy nyt niin nopeasti , että se saattaa syrjäyttää muut muunnokset jo ennen joulua.
 – Parin viime päivän näytteistä 28 prosenttia on ollut S-geeninegatiivisia. Tämä viittaa omikronvarianttiin, eli kyllä sen potentiaalinen osuus lisääntyy hyvin nopeasti, kertoo HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen .
 Peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) varoitti viimeksi torstaina omikronin mahdollisesta  vyörymisestä Suomeen  ja tartuntojen määrän merkittävästä kasvusta.
 Kokosimme tähän juttuun tiedot siitä, miten omikronmuunnos leviää eri alueilla.
 Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiri
 Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirissä on todettu joulukuun aikana toistaiseksi vain yksi omikrontapaus, kertoo tartuntataudeista vastaava lääkäri  Sami Raasakka .
 – Omikron ei vielä siis näy Etelä-Karjalassa. On kuitenkin huomioitava, että kaikista näytteistä vain noin kymmenesosa sekvensoidaan. Toki niissäkin sitten nopeasti nousu alkaa näkyä, kun se tapahtuu, Raasakka sanoo.
 Raasakan mukaan Etelä-Karjala tulee pari viikkoa pääkaupunkiseudun perässä eli tapausmäärät nousevat usein pienellä viiveellä.
 Sekä testaus- että tapausmäärät noudattelevat Etelä-Karjalassa edellisviikkojen tasoa. Suuria joukkoaltistuksia ei ole tullut alkuviikolla esiin. Tartunnoissa painopiste on ollut suhteellisesti enemmän Imatran kuin Lappeenrannan seudulla.
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä on todettu kaksi omikrontartuntaa. Kyseessä on ensimmäiseen tartuntaan liittyvä jatkotartunta.
 Infektioylilääkäri  Elina Kärnän  mukaan tällä hetkellä tutkitaan myös kahta muuta epäilyä.
 Sekventointiin eli tutkittavaksi lähetetään viikottain tietty osuus koronanäytteistä, kuitenkin vielä alle kymmenen näytettä viikossa.
 Kärnä uskoo, että omikron tulee leviämään nopeasti ja muuttuu valtavirustyypiksi deltan sijaan tartuttavuutensa vuoksi. Kärnä odottaa tartuntamäärien kasvavan lähiaikoina suuresti.
 Etelä-Savon sairaanhoitopiiri
 Essoten alueella ei ole toistaiseksi todettu omikrontartuntoja. Terveyspalvelujen johtaja  Santeri Seppälä  pitää kuitenkin mahdollisena, että tartuntoja saattaa ilmetä. Seppälä muistuttaa, että näytteiden sekvennoinnissa on olemassa viive.
 Seppälä pitää mahdollisena, että omikron voi levitä jo Essoten alueella. Lähiviikkoina omikrontartunnat ovat alueella todennäköisiä.
 Koronavirus leviää ylipäänsä nyt vauhdilla Essoten alueella. Alkuviikosta alueella todettiin yhteensä 40 koronavirustartuntaa, kun viime viikolla tartuntoja todettiin yhteensä 74. Leviämisalueeksi Essotessa siirryttiin viime tiistaina pahentuneen koronavirustilanteen vuoksi.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri
 HUSLABin näytteistä on löytynyt 18 omikronvarianttia, joista suurin osa on HUSin alueelta, pääkaupunkiseudulta.
 – On todennäköistä, että omikron variantti muodostuu valtavirukseksi jo joulun ympärillä ja saattaa pääosin syrjäyttää deltavariantin alkuvuodesta, sanoo HUSin infektiosairauksien ylilääkäri  Asko Järvinen .
 Päivittäiset tapausmäärät ovat lähes kaksinkertaistuneet kolmen viikon aikana, mutta sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden määrä on samassa ajassa vähentynyt lähes kolmanneksella. Sairaalahoitoa tarvitsevien potilaiden määrä on viime päivinä noussut maltillisesti.
 – Oletamme tartuntamäärien nousevan voimakkaasti lähiviikkojen aikana, mutta sairaalahoidon tarpeen kehityksen arvioiminen on hankalampaa. Rokotukset näyttävät suojaavan edelleen hyvin sairaalahoitoa vaativan tartunnan riskiltä, mutta omikronvariantin tarttuessa myös rokotettuihin kasvaa tartuntariski väestössä voimakkaasti, Järvinen sanoo.
 Järvisen mukaan voimakas tartuntamäärien kasvu voi johtaa myös rokotuksen lävitse tulevien sairaalahoitoa vaativien tartuntojen määrän nousuun. Toistaiseksi sairaalahoidon tarve ei ole muualla noussut samassa tahdissa kuin nopeasti kasvaneet tartuntamäärät.
 – On kuitenkin huomattava, että sairaalaan hakeudutaan yleensä vasta 5–8 vuorokautta oireiden alun jälkeen, joten sairaalahoidon tarve nousee vasta myöhemmin, Järvinen sanoo.
 Itä-Savon sairaanhoitopiiri
 Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosterin alueella ei ole toistaiseksi todettu koronaviruksen omikrontartuntoja.
 Itä-Savon sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Jaana Luukkonen  kertoo, että sairaanhoitopiirillä koronatartuntojen viimeiset päivät ovat olleet hiljaisia. Hän pitää kuitenkin mahdollisena sitä, että omikron voisi levitä jo alueella.
 Kainuun sairaanhoitopiiri
 Kainuussa ei ole toistaiseksi todettu omikrontapauksia, kertoo Kainuun pandemiapäällikkö  Lea Käsmä-Ronkainen .
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiristä kerrotaan, että alueella on havaittu ensimmäiset omikronvirusmuunnokset aiheuttamat tartunnat. Sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Sally Leskinen  uskoo, että omikron syrjäyttää delta-variantin melko nopeasti. KHSHP:n mukaan omikrontartuntoja vältetään täysin samoilla toimilla kuin aiempienkin varianttien kohdalla.
 Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri
 Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä ei ole todettu yhtään omikrontartuntaa. Myöskään yhtään näytettä ei ole lähetetty sekvensointiin.
 Infektioylilääkäri  Marko Rahkonen  toteaa kuitenkin, koska omikron leviää nyt Suomessa laajasti, on suuri riski, että omikronia olisi jo maakunnassa.
 Rahkonen on huolissaan viikon tartuntamäärien kasvusta. Ilmaantuvuus on tällä hetkellä kahden viikon ajalta 100/100 0000 asukasta.
 Rahkonen uskoo, että jouluviikolla koronatilanne vähän rauhoittuu, mutta liikehdintä voi kasvattaa tartuntamääriä välipäivien jälkeen.
 – Nyt ei ole varaa lyödä läskiksi, Rahkonen sanoo.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiiri
 Omikronmuunnosta ei toistaiseksi ole todettu Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella. Johtajaylilääkäri  Juha Paloneva  kuitenkin ennakoi, että ennen pitkää omikron on Keski-Suomessakin vallitseva muunnos.
 – Meillä ei ole täyttä varmuutta siitä kuinka vakava omikronmuunnoksen aiheuttama taudinkuva on verrattuna deltavarianttiin. Ainakaan sellaista tietoa ei ole, että taudinkuva olisi selvästi vakavampi, se saattaa jopa olla lievempi, Paloneva sanoo.
 – Jos omikron pääsee hyvin nopeasti leviämään ja tartuntamäärät ovat hyvin suuret, niin pienelläkin vakavien tapausten osuudella se voi aiheuttaa merkittävää sairaalakuormituksen kasvua, Paloneva sanoo.
 Kymenlaakson sairaanhoitopiiri
 Kymenlaaksossa ei ole vielä todettu uutta koronavirusmuunnos omikronia. Näytteiden sekventointi kestää parikin viikkoa, joten on mahdollista, että omikronia kuitenkin on jo alueella. On todennäköistä, että muunnos leviää jossain vaiheessa myös Kymenlaaksoon.
 Lapin sairaanhoitopiiri
 Lapin sairaanhoitopiirin alueella on todettu ensimmäinen omikrontapaus Rovaniemellä. Omikronmuunnos on todettu Irlannista tulleella matkailijalla viime lauantaina otetusta näytteestä.
 Potilas on parhaillaan eristyksissä 10 vuorokautta ennen kuin voi palata kotimaahansa.
 Lapin sairaanhoitopiirin alueella tehdään kaikista ulkomailta tulleista positiivisista koronatestituloksista sekvensointi, eli arviointi onko löydöksessä omikronmuunnosta. Lisäksi kotimaisista positiivisista tuloksista tehdään satunnaisanalyysit.
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirissä ei ole todettu yhtään omikrontapausta, kertootartuntataudeista vastaava lääkäri  Jyri Taskila .
 – Tilanteessa ratkaisevaa on se, minkälaiseksi Omikron-muunnoksen aiheuttama tautimuoto osoittautuu. Varaudumme siihen, että vaikeaa tautimuotoa olisi yhtä paljon kuin deltalla tai enemmän, Taskila sanoo.
 Taskilan mukaan omikronin leviämistä pyritään hidastamaan muun muassa rajatoimien tehostamisella, mutta tautipaine saattaa silti kasvaa, sillä omikronia esiintyy Etelä-Suomessa jo kohtalaisen paljon.
 – Luonnollisesti toivomme, että omikronin aiheuttama tauti olisi lievempi ja sairaalahoidon tarve jäisi matalammaksi. Tämä voisi muuttaa koko epidemian kulkua kevään aikana. Varmuutta tästä ei kuitenkaan ole, joten joudumme varautumaan pahempaan skenaarioon, Taskila sanoo.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiiri
 Pirkanmaalla ei ollut tiedossa olevia omikrontapauksia 16.12.2021 mennessä.
 Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiiri
 Pohjois-Karjalassa on varmistunut ensimmäinen omikronvirusmuunnoksen aiheuttama tartuntaketju. Tapaukset ovat Joensuun työssäkäyntialueella, johon kuuluvat Joensuun lisäksi myös Liperi ja Kontiolahti.
 Tapaukseen liittyviä jälkitartuntoja on todettu neljä, ja altistuneita on tällä hetkellä tiedossa noin 50. Altistumiset ovat tapahtuneet pääasiassa tartunnan saaneiden henkilöiden lähipiirissä sekä työpaikoilla.
 Infektioylilääkäri  Jennifer Sieberns  pitää tilannetta vakavana.
 – Nyt ei ole isojen juhlien aika, Sieberns sanoo.
 Alueen “koronanyrkki” kokoontuu tänään 16.12. iltapäivällä pohtimaan uusia rajoituksia.
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä ei ole toistaiseksi yhtään todettua omikrontartuntaa, kertoo vs. johtajaylilääkäri  Terhi Nevala .
 Ensimmäisen omikrontartunnan toteaminen on hänen mukaansa kuitenkin vain ajan kysymys. Koronatartuntojen määrä on edelleen korkealla Pohjois-Pohjanmaalla ja terveydenhuolto on kuormittunut.
 Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri
 Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin alueella on vahvistunut alueen kolmas omikrontapaus. Muunnokseen sairastunut henkilö ei ole ollut sairaalahoidossa. Hän sai jo aiemmin positiivisen koronatestituloksen. Tiedon variantista hän sai torstaina (16.12).
 Kuopion yliopistollisen sairaalan infektioylilääkäri  Irma Koivula  kertoo, että kolmas tapaus liittyy matkailuun, kuten kaksi aiemmin uutisoitua tapausta. Kolmas tapaus ei kuitenkaan liity samaan ketjuun kahden aiemman tapauksen kanssa. Kaksi aiempaa tapausta liittyvät Ruotsista palaneeseen seurueeseen.
 – En vielä osaa sanoa jatkotartunnoista, koska tapaus selvisi meille vasta tänään. Kahden aikaisemman tapauksen osalta ei ole todettu ainuttakaan jatkotartuntaa, Koivula sanoo.
 Päijät-Hämeen sairaanhoitopiiri
 Päijät-Hämeen hyvinvointialueen johtajaylilääkäri  Tuomo Niemisen  mukaan tällä hetkellä ei ole tietoa, kuinka suuri osa tällä hetkellä todetuista tartunnoista on omikronmuunnosta.
 – Helsingissä virusvariantti on isosti läsnä. Myöhemmin saamme tietää, mikä se on meillä, Nieminen sanoo.
 Satakunnan sairaanhoitopiiri
 Satakunnassa on todettu ensimmäinen omikronmuunnoksen aiheuttama koronatartuntojen ketju.
 Satasairaalan mukaan tartuntaketju varmistui eilen keskiviikkona Raumalla. Tartuntoja on todettu neljällä henkilöllä, joista kaksi oli saanut jo kaksi koronarokotetta.
 Koronan omikronmuunnos kiertää helposti kahden rokotteen antaman suojan, mutta kolme rokotetta suojaa tutkimusten mukaan myös omikronilta varsin hyvin.
 Satasairaala kertoo, että tartuntaketjuun kuuluvat ovat vähäoireisia. Altistuneita on kuusikymmentä, ja heidät on asetettu karanteeniin.
 Altistuneiden joukossa on kaksi luokkaa raumalaisesta Uotilan koulusta.
 Vaasan sairaanhoitopiiri
 Vaasan sairaanhoitopiirin alueella on todettu yksi omikrontartunta.
 Sekvensointiin on lähetetty testejä matalalla kynnyksellä, vajaa parikymmentä. Kaikki yhtä lukuunottamatta ovat paljastuneet deltavariantiksi.
 Tällä hetkellä tuloksia odotetaan muutamasta tartunnasta.
 Infektioylilääkäri  Juha Salosen  mukaan Suomen omikrontilanne ei näytä hyvältä.
 – Vaasan sairaanhoitopiirissä yritämme aktiivisesti etsiä omikrontartuntoja ja estää tartuntojen leviämistä, mutta olemme Suomessa myöhässä. Estämisen olisi pitänyt tapahtua jo ajat sitten rajalla.
 Vaasan sairaanhoitopiirin alueella tilanne on leviämisalueesta huolimatta rauhallinen, tartuntamäärät kasvavat kohtuullisen hitaasti, Salonen kertoo.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri
 Koronaviruksen omikronmuunnoksen osuus on Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella kymmenkertaistunut viime viikosta. Tämän alkuviikon aikana omikronvariantteja on todettu 5,3 prosenttia positiivisista koronalöydöksistä. Viime viikolla osuus oli 0,5 prosenttia.
 Omikronvariantteja on todettu Varsinais-Suomessa kaikkiaan 12. Tällä viikolla on tullut 20 omikrontapausepäilyä, ne ovat vielä tutkittavana.
 Toistaiseksi lähes kaikkien omikronvarianttiepäilyjen alkuperä on pystytty selvittämään. Vain yhden tartuntaketjun varma alkuperä on tuntematon, kaikki muut tartunnat on saatu ulkomailta.
 – Varianttia liikkuu aivan varmasti väestössä enemmän kuin tiedämme. Tämän osoittaa myös se, että osa todetuista tapauksista on ollut henkilöillä, jotka ovat menneet täysin oireettomina sattumalta testiin ja tartunta on löytynyt sitä kautta, sanoo tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala .
 Rintalan mukaan omikronin aiheuttamat tautitapaukset ovat olleet toistaiseksi hyvin lieviä, mikä vaikeuttaa sen havaitsemista. Rintalan mukaan omikron korvaa todennäköisesti aiemmat variantit nopeassa tahdissa.
 – Toistaiseksi tapaukset ovat rajautuneet tietyille alueille maakuntaa, ja ketjuja on saatu hyvin selville. Emme kuitenkaan missään alueella pysy omikronin perässä, huolimatta hyvästä jäljityksestä variantti tulee leviämään, Rintala sanoo.
 Jutussa kerrotut tiedot on kerätty torstaina 16.12.
 Voit keskustella aiheesta 17.12. kello 23:een saakka.
 Lue aiheesta lisää:
 Kolmansien rokoteannosten tahti kiihtynyt, lasten osuus tartunnoista ei ole kasvanut, omikron noin kolme kertaa deltaa tartuttavampi
 Tiukentuneet rajasäännöt laittavat Helsinki-Vantaan tiukille – apulaiskaupunginjohtajan mukaan tarkastuksia tehdään riskien mukaan
 Ennakkotestit, rokottajia lisää ja hätäjarru – näillä aseilla Suomi käy omikronin valloitusta vastaan
 HUSin lääkärit: Omikronista näyttäisi tulevan valtavariantti jopa tällä viikolla – sen taudinkuvasta riippuu nyt paljon

Ministeri Kiuru varoittaa omikronin vyörymisestä Suomeen – katso tästä, miten virusmuunnos on levinnyt Suomessa


Summary: TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja Markku Tervahauta. Ykkösaamu antaa tilaa yleisön kysymyksille - kysy.

Koronatartuntojen määrä on noussut Suomessakin huimiin lukemiin, noin kahteen tuhanteen vuorokaudessa. Muun Euroopan ja maailman koronakehitys ennakoi hyökyaaltoa Suomeen. Mitä pitäisi tehdä?
 Suomessa on syksyllä ollut asiantuntijoiden ja poliitikkojen välillä erilaisia näkemyksiä siitä, keitä ja kuinka nopeasti pitäisi rokottaa. Kolmas rokotekierros on ajankohtainen. Mistä eriävät näkemykset johtuvat?
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) arvosteli tiistai-iltana A-studiossa Terveyden ja hyvinvoinnin laitosta hitaudesta rokotussuosituksissa. Kiurun mukaan THL:ssä saatiin päätöksiä aikaan vasta, kun valtioneuvosto muutti rokotestrategiaa. Mitä vastaa THL?
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja  Markku Tervahauta  on lauantaina 18.12. klo 10.05 alkaen TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä. Voitte lähettää hänelle kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.

TV1:n Ykkösaamussa Markku Tervahauta – mitä haluat kysyä THL:n pääjohtajalta?


Summary: Kaikki tutkintavankeudessa olevat Kankaanpään terrorismijutun epäillyt vaativat pääsyä vapaaksi. Vangittuna on neljä epäiltyä, viides vapautettiin viikko sitten.

Satakunnan käräjäoikeus  vangitsi 3. joulukuuta  viisi miestä epäiltynä terrorismirikoksista. Yksi heistä on vapautettiin viikko sitten tutkintavankeudesta.
 Nyt myös neljä yhä vangittuna olevaa vaatii päästä vapaaksi.
 – Jokainen vangittu on pyytänyt uudelleenkäsittelyä asiassa, kertoo tutkinnanjohtaja tutkinnanjohtaja  Toni Sjöblom  Ylelle.
 Vangitsemisen perusteita käsitellään perjantaina Satakunnan käräjäoikeudessa.
 Aiemmin tutkintavankeudesta vapautetun  miehen uudelleen vangitsemista tutkinnanjohtaja ei aio tämänhetkisten tietojen perusteella esittää.
 Mies oli muita heikommilla perusteilla vangittuna viikon ajan. Häntä ei vapauttamisen jälkeen määrätty matkustuskieltoon, koska todennäköisiä syitä rikosepäilylle ei ole.
 Muita miehiä on poliisin mukaan todennäköisiä syitä epäillä rikoksista.
 Poliisi epäilee viiiden noin 25-vuotiaan miehen suunnitelleen terroristista tekoa. Poliisi ei kerro, keneen tai keihin suunniteltu teko olisi kohdistunut tai kuinka lähellä toteutumista se oli.
 Poliisi epäilee, että vangitut edustavat  radikaalia uusnatsistista ajattelumallia,  niin sanottua akselerationismia. Kyseessä on  ensimmäinen kerta , kun äärioikeistoa epäillään terrorismista Suomessa.
 Lue lisää:
 Kankaanpään uusnatsiryhmä oli osallisena puukotuksessa keskustassa kesällä 2020 – yksi mies sai puukosta mutta viiltäjää ei saatu selville
 Asiakirjalähteet paljastavat: Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä
 Yksi Kankaanpään terrorismijutun epäillyistä on päästetty vapaaksi – todennäköisiä syitä rikosepäilylle ei ole
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Äärioikeistoryhmät ottavat mallia maailmalta ja pyrkivät toimimaan näkymättömästi – aktiivien määrä on vähentynyt, mutta radikaali ydin on jäljellä
 Tämän tiedämme Suomen ensimmäisestä äärioikeistolaisesta terrorismiepäilystä: poliisi seurasi miehiä lähes kaksi vuotta, tutkinta kestää kuukausia
 Äärioikeisto Uusnatsismi Kotimaa

Terrorismista epäilty Kankaanpään uusnatsiryhmä vaatii vapauttamista tutkintavankeudesta – käräjäoikeus päättää asiasta perjantaina


Summary: Suomessa etsitään kiivaasti lisää käsiä pistämään koronarokotteita väestöön, mutta kuka tahansa ei voi tarttua toimeen. Alan opiskelijoille annetaan rokottamiseen kattava koulutus.

Koronaepidemian kiihtyessä tarvitsemme kipeästi lisää rokottajia, jotta kaikki halukkaat saavat koronarokotuksen tai sen tehosteen mahdollisimman nopeasti. Nyt mietitään, mistä löytyisi lisää osaavia ammattilaisia täyttämään tarpeen.
 Terveysalan lehtorit  Janette Kiikeri  ja  Tuula Kolari  Hämeen ammattikorkeakoulusta opettavat työssään rokottamista tuleville sairaanhoitajille ja terveydenhoitajille. Heidän mukaansa rokotusosaaminen kattaa paljon muutakin kuin pistotekniikan. Rokotteita voidaan antaa pistämisen lisäksi nenäsumutteilla ja suun kautta annettaville rokotteilla.
 Mikäli rokote annetaan pistämällä, pistäminen eli tekninen suoritus on vain yksi osa rokottamista.
 – Rokottaminen on laaja-alainen osaamiskenttä, johon kuuluu paljon muutakin kuin vain pistämistekniikka. Muutama tunti ei valitettavasti riitä teorian ja rokotustekniikan hallitsemiseen. Silloin tulee olla vähän laajempi koulutus, sanoo Kiikeri.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  tiistaina  A-studiossa  mainitsema "muutaman tunnin päivitys" ei siis alan opettajien mielestä riitä.
 Ministeri toi julki huolensa rokotustahdin hitaudesta. Tällä viikolla kokoontunut ministeriryhmä on Kiurun mukaan esittänyt muun muassa, että eläkkeellä olevat terveydenhuollon ammattilaiset ja alan opiskelijat kutsuttaisiin töihin rokottamaan.
 Lisäksi parhaillaan selvitetään, miten lähihoitajia voisi perehdyttää rokottamisia varten. Lisäapua on pyydetty myös puolustusvoimilta ja järjestöiltä.
 Julkisuudessa on nyt keskusteltu vilkkaasti siitä, mitä taitoja rokottaminen vaatii ja miten nopeasti sen voi oppia.
 Rokotteita annetaan paitsi pistoksina, myös nenäsuihkeina ja suun kautta. Kati Turtola / Yle
 Mitä rokottamiskoulutukseen kuuluu?
 Terveysalan lehtoreiden mukaan ensin on hallittava teoria, eli tiedot käytettävästä rokotteesta ja rokotteilla ehkäistävistä taudeista. Rokottajan on tiedettävä, miten rokottaa ja miten rokotustekniikka menee aseptisesti eli puhtaasti.
 Osaamiseen kuuluu oleellisesti myös se, miten ohjata ja neuvoa rokotettavaa esimerkiksi mahdollisista haittavaikutuksista. Ammattitaitoiseen rokottamiseen kuuluu lisäksi kirjaaminen ja tilastointi.
 Kun rokottamisen teoria on hallussa, opiskelijat harjoittelevat pistämistilannetta laboraatiotunneilla. He opettelevat, miten rokoteaine vedetään ruiskuun, miten rokote valmistellaan ja miten se annetaan kuivalla, puhtaalla neulalla. Opiskelijoita opastetaan hyvin konkreettisesti muun muassa siinä, miten käsiä on syytä rokottaessa pitää ja miten eri ikäisiä ihmisiä rokotetaan.
 – Terveydenhoitajakoulutuksessa on vauvanukkeja, joiden kanssa harjoitellaan. Lasta opetellaan pitelemään, niin että rokotustapahtuma olisi turvallinen, eikä lapsi pääse rokottamisen aikana liikkumaan, sanoo Tuula Kolari.
 Terveydenhoitajaopiskelijat osallistuvat rokottamistyöhön työelämän harjoittelujaksoilla neuvolassa tai kouluterveydenhuollossa.
 Asetus säätelee, kuka saa rokottaa
 Suomessa on vuonna 2017 annettu  rokotusasetus , joka määrittää, että rokotustoiminnasta vastaa lääkäri ja sellaiset henkilöt, jotka ovat saaneet asianmukaisen koulutuksen.
 Asianmukainen koulutus on ammattikorkeakoulutason tutkinnon suorittaneilla terveydenhoitajilla, joilla on kaikkein laajin rokotuskoulutus. Lisäksi asetuksen mukainen koulutus on sairaanhoitajilla, ensihoitajilla ja kätilöillä. Kuluvana vuonna myös hammaslääkärit ovat tulleet mukaan listalle.
 Opiskelijat ovat mukana koronarokotustalkoissa
 Loppuvaiheen terveysalan opiskelijat Hämeen ammattikorkeakoulusta ovat olleet mukana korona- ja kausi-influenssarokotuksissa kirjaajina. He ovat antaneet myös itse rokotteita kokeneemman rokottajan valvonnassa.
 Janette Kiikeri kertoo seuranneesta keskustelua rokottamisesta mielenkiinnolla.
 – Rokotukset ovat ensisijainen asia ja nyt tarvitaan rokottajia. Esimerkiksi työterveyshuollon ja alan opiskelijoiden hyödyntäminen on hyvä asia. Korona on ollut meidän keskellämme pitkään, ja kaikki toivovat, että yhteiskunta saataisiin auki normaalisti, sanoo Kiikeri.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.

Rokottamiskoulutukseen kuuluu paljon muutakin kuin pistotekniikka: Kiurun mainitsema muutaman tunnin päivitys ei riitä, sanovat alan lehtorit


Summary: Helsingin hovioikeuden mukaan tekojen aikaan alle 16-vuotiaan tytön puheet useista törkeistä seksuaalirikoksista olivat luotettavia. Tuomittu valitti käräjäoikeuden tuomiosta hovioikeuteen väittäen tytön keksineen tapahtumat aikuisviihteen katselun jälkeen.

Helsingin hovioikeus tuomitsi keskiviikkona vuonna 1959 syntyneen  Jarmo Tapani Ojasen  10 vuodeksi vankeuteen useista lapseen kohdistuneista törkeistä seksuaalirikoksista. Lisäksi hänet tuomittiin maksamaan tekojen aikaan alle 16-vuotiaalle uhrille yhteensä 60 000 euron vahingonkorvaukset.
 Hovioikeus korotti käräjäoikeuden määräämiä korvauksia 10 000 eurolla. Muutoin käräjäoikeuden tuomio pysyi ennallaan.
 Ojanen tuomittiin törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, useista törkeistä raiskauksista, törkeästä lapsenraiskauksesta ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta. Kaikki rikokset olivat kohdistuneet samaan uhriin.
 Hovioikeuden mukaan hän oli kohdistanut tyttöön seksuaalirikoksia toistuvasti kolmen vuoden ajan. Teot tapahtuivat Tuusulassa helmikuun 2017 ja kesäkuun 2020 välisenä aikana. Yhdyntöjä oli ollut ainakin kerran kuukaudessa.
 Yhdyntöjen tarkkaa lukumäärä ei voitu osoittaa, mutta niitä oli ollut useita kymmeniä. Raiskauksiin oli liittynyt väkivaltaa ja väkivallalla pelottelua, jolla uhri oli pakotettu seksuaalisiin tekoihin.
 Hovioikeudessa käsiteltiin sitä, olivatko uhrin kertomukset tapahtumista paikkansapitäviä. Tuomittu kiisti syytteet ja vaati niiden kumoamista. Hänen mukaansa uhri oli keksinyt tapahtumia katsottuaan aikuisviihdettä. Mies väitti myös, että tytön immenkalvo oli voinut revetä hieromasauvan käytöstä.
 Hovioikeus piti tytön puheita kuitenkin luotettavina. Oikeuden mukaan oli epätodennäköistä, että tyttö olisi keksinyt tapahtumat tai immenkalvo olisi revennyt muusta syystä kuin yhdynnöistä.
 Laboratorionäytteistä löytyi tuomitun siemennestettä. Miehen tietokoneella oli niin sanottua CAM-materiaalia, jossa käytetään lapsia seksuaalisesti hyväksi. Hovioikeuden mukaan tämä kertoo tuomitun seksuaalisesta kiinnostuksesta lapsiin.
 Syyttäjät vaativat hovioikeudessa miehelle kovempaa 12 vuoden vankeustuomiota. Oikeudessa ei kuitenkaan voitu osoittaa hänen käyttäneen osassa tekoja sellaista väkivaltaa tai väkivallan uhkaa, jonka perustella tuomiota olisi kovennettu.
 Juttua täydennetty 16.12.2021 klo 18:33: Lisätty tuomitun nimi.
 Lisää aiheesta:
 Lapsiin kohdistuneista törkeistä seksuaalirikoksista epäilty porilainen pariskunta oikeuden eteen
 Helsingin hovioikeus kovensi tuomiota törkeästä lapsenraiskauksesta – ensimmäinen ratkaisu uudella rikosnimikkeellä
 Nuori aviopari tuomittiin vuosien vankeustuomioihin törkeästä lapsenraiskauksesta – vaimo avusti miestä

Noin 60-vuotiaalle miehelle 10 vuotta vankeutta törkeästä lapsenraiskauksesta ja useista vuosia jatkuneista seksuaalirikoksista