Summary: Operaatio Afganistanissa näyttää päättyvän juuri niin rumasti, kuin vuosia on pelätty. Mikä Yhdysvaltain pisimmässä sodassa ja länsimaiden valtavassa ponnistuksessa meni niin pahasti vikaan?

Alkuperäinen syy sille, miksi Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin, oli periaatteessa selvä.
 Pääosaa Afganistanista hallinnut äärijärjestö Taliban ei suostunut luovuttamaan syyskuun 2001 terrori-iskuihin syyllistyneen al-Qaida-terroristijärjestön johtoa, joka oli asettunut Afganistaniin.
 Yhdysvallat hyökkäsi jo lokakuussa 2001. Talibanin hallinto kaatui suorastaan hämmästyttävän nopeasti, muutamassa viikossa.
 Taliban ei syyllistynyt syyskuun 2001 terrori-iskuihin, mutta se suojeli al-Quidaa ja sen johtaja Osama bin Ladenia.  MediaPunch / AOP
 Mutta se, mitä USA:n ja sen liittolaisten sen jälkeen pitäisi tehdä olikin aivan toinen juttu.
 Alkoi sarja virheitä, joiden hinta sekä inhimillisenä kärsimyksenä että rahana on valtava.
 Jälkiviisaus on helpointa viisautta. Mutta tässä tapauksessa edes se ei tarjoa yksinkertaisia selityksiä. Asiantuntijoilla on hyvin erilaisia, osin keskenäänkin ristiriitaisia vastauksia siitä, miksi USA ja kansainvälinen yhteisö epäonnistuivat. Jopa sodan syyt ja tavoitteet vaihtelivat vuosien aikana paljon.
 Rikki ammuttu maa
 Afganistan oli vuonna 2001 täysin raunioina. Maassa oli jo ennen amerikkalaisten hyökkäystä käyty sotaa yhtäjaksoisesti yli 20 vuotta.
 Neuvostoliitto hyökkäsi maahan vuonna 1979 tukeakseen sille mieluista hallitusta. USA, Iran ja Pakistan alkoivat tukea aseellisesti neuvostomiehittäjää vastaan taistelevia sissejä.
 Hakattuaan päätään Afganistanin vuoriin kymmenen vuotta Neuvostoliitto sai tarpeekseen. Neuvostojoukkojen vetäytymistä seurasi kuitenkin äärimmäisen verinen sisällissota, joka riehui oikeastaan koko 1990-luvun.–
 Neuvostoliittoa vastaan taistelleiden ns. mujahideen sissien aseistaminen 1980-luvulla näytti amerikkalaisista pitkään onnistuneelta operaatiolta.  Alamy / AOP
 Vuonna 1996 uusi äärijärjestö taliban onnistui ottamaan suuren osan maasta haltuunsa. Se pystytti maahan hirmuhallinnon, joka kohteli erityisesti naisia järkyttävällä tavalla.
 Vuonna 2001 hyvin suuri osa afganistanilaisista oli äärimmäisen onnellisia talibanin kaatumisesta. Mahdollisuus rauhaan näytti vihdoin olevan olemassa.
 Sotapäälliköt vaihtoivat solmion kaulaan
 Jälkikäteen on arvioitu, että juuri talibanin kaatumisen jälkeisinä vuosina tehdyt suuret virheet kostautuvat tulevina vuosina.
 Amerikkalaiset olivat liittoutuneet talibania vastaan vuosia taistelleiden sotapäälliköiden, niin sanotun Pohjoisen liiton kanssa, ymmärtämättä Afganistanin monimutkaista heimoyhteiskuntaa ja eri etnisten ryhmien välisiä jännitteitä.
 Talibanit kuuluivat pääosin Afganistanin suurimpaan etniseen ryhmään paštuihin eli pataaneihin. Mutta yli puolet afganistanilaisista on vähemmistöjä, kuten tadžikkeja, hazaroita sekä uzbekkeja. Talibanin kaatumisen jälkeen presidentiksi nostettu Hamid Karzai kuului kyllä pataaneihin, mutta ministereiksi nousi lukuisia entisiä vähemmistöihin kuuluvia sotapäälliköitä.
 Yhdysvaltain asevoimien komentaja Richard Myers ja  Afganistanin puolustusministeri Mohammad Qasim Fahim heinäkuussa 2003. Fahim oli sisällissodan armottomia sotapäälliköitä. Hän keräsi myöhemmin suuren omaisuuden.  Syed Jan Sabawoon / EPA
 Nämä sotapäälliköt olivat hädin tuskin sen parempia kuin taliban, monilla oli maassa hyvin synkkä ja verinen maine. Afganistanilaisten naisten asema edistäneen Rawa-järjestön edustaja totesi vuonna 2003 A-studion haastattelussa sotapäälliköiden huijanneen taitavasti länsimaalaisia.
 –Mutta he eivät pysty pettämään omaan kansaansa. He pukeutuvat länsimaisiin pukuihin ja solmioihin, mutta heidän ajattelutapansa ei ole muuttunut, nimettömänä turvallisuussyistä esiintynyt Rawan edustaja kertoi.
 Varsinkin monille pataaneille tilalle näytti siltä, että amerikkalaiset olivat tulleetkin tukemaan sisällissodan vastustajia.
 Jälleenrakennus synnyttää myös korruptiota
 Yli 20 vuotta verisessä sodassa olleesta maasta puuttui hallinto lähes kokonaan, iso osa väestöstä ei ollut koskaan käynyt koulua tai osannut lukea.
 Suurin osa kansainvälistä yhteisöä tuki USA:n hyökkäystä, ja oli valmis auttamaan Afganistanin jälleenrakennuksessa
 Mutta avustajamailla ja järjestöillä oli kaikilla omat, usein keskenään ristiriitaiset tavoitteet ja toimintarajoitukset.

 Suuri määrä ulkomaista rahaa synnytti myös valtavan korruption. Valtaapitävät kanavoivat rahaa itselleen ja suosikeilleen.
 Erilaiset ulkomaiset sopimustoimijat laskuttivat suunnattomia summia huonosti hoidetuista projekteista, jotka kanavoituivat konsulttipalkkioina takaisin avustajamaihin. Tavallinen afganistanilainen törmäsi yhä pahempana rehottavaan korruptioon. Tarinat levisivät ja epäluottamus kasvoi.
 Silti menestystäkin tuli. YK:n ohjelmassa asejoukkoja saatiin riisuttua raskaista aseista. Kouluja nousi nopeaan tahtiin ja miljoonat afgaanilapset pääsivät ensimmäistä kertaa elämässään kouluun.
 Rauhanrakennusta vai terroristijahtia?
 Ulkopuolelta yritettiin tuoda suoraan afganistanilaisille vieraita oppeja.
 Esimerkiksi alkuvaiheessa italialaiset vastasivat oikeuslaitoksen kehittämisestä, saksalaiset poliisilaitoksen.
 Sen jälkeen amerikkalaiset ottivat poliisien koulutusvastuun. Amerikkalainen konsulttifirma laskutti miljoonia parin viikon poliisikurssien pitämisestä. Sitten Yhdysvaltain armeija alkoi kouluttaa poliiseja.
 Afganistanilaisia vastavalmistuneita poliiseja heinäkuussa 2012.  Abdul Mueed / EPA
 Amerikkalainen upseeri kertoi pari viikkoa sitten  The Atlantic -lehdessä, kuinka hän vastasi tuhansien afganistanilaisten poliisien valinnasta ja koulutuksesta, vaikka ei ollut itse koskaan työskennellyt päivääkään minkäänlaisissa poliisitehtävissä.
 Taliban kerää voimia Pakistanissa
 Yhdysvallat ei koskaan vienyt kunnolla loppuun edes sitä, minkä takia oli sodan aloittanut. Talibanin ja al-Qaidan ylin johto, mukaan lukien Osama bin Laden, onnistuivat pakenemaan Pakistanin puolelle rajaa.
 Ihmisiä tungeksii Pakistanin ja Afganistanin välisellä raja-asemalla vuonna 2003.  Shabbir Hussain Imam / EPA
 Talibanin uusi nousu ei olisi mitenkään ollut mahdollista ilman aktiivista tukea Pakistanista. Erityisesti Pakistanin pahamainen tiedustelupalvelu ISI oli ollut keskeisessä roolissa jo talibanin synnyssä ja se oli ilmeisen haluton hylkäämään talibanin. Talibanista vuosikymmeniä kirjoittanut arvostettu pakistanilainen toimittaja Ahmed Rashid kuvaa vuonna 2008 julkaisemassaan kirjassaan  Descent in Chaos,  kuinka tuhannet talibanin taistelijat saapuivat joulukuussa 2001 täysin vapaasti Pakistanin puolelle suojaan.
 ”Pakistanin armeija oli tyrmistynyt amerikkalaisten välinpitämättömästä asenteesta al-Qaidan jahtaamisessa. USA:n haluttomuus lähettää maajoukkoja Etelä-Afganistaniin vakuutti Pakistanin pääesikunnan siitä, että amerikkalaiset eivät olleet tosissaan. ISI lähetti [Pakistanin presidentti] Musharrafille muistioita, joissa arvioitiin, että amerikkalaiset eivät olisi Afganistanissa pitkää ja Taliban kannattaisi pitää hengissä” , Rashid kirjoittaa.
 Taliban taistelijoiden koulutusleiri Pakistanissa joulukuussa 2011.  Saood Rehman / EPA
 Rashid tuki itse USA:n hyökkäystä talibania vastaan, mutta hämmästyi kerta toisensa jälkeen nähdessään, kuinka kaoottista länsimaiden toiminta seuraavina vuosina oli.
 Pakistanin johto sai Yhdysvalloilta islamistien vastaiseen taisteluun miljardeja dollareita, mutta todellisuudessa taliban sai lähes kaikessa rauhassa koota aseita, kannatusta ja pystyttää koulutusleirejä Pakistanin puolella rajaa.
 Irakin sota vie kaiken huomioon
 Kenties tärkein syy siihen, että Yhdysvallat luki Afganistanin ja Pakistanin tilannetta niin väärin, oli Irakin sota.
 Yhdysvallat käänsi kaiken huomionsa Irakiin, ja Afganistan jäi sivupoluksi. Presidentti George W. Bushin hallinnolla oli pakkomielle kaataa Saddam Hussein, vaikka Irakin diktaattorilla ei ollut mitään tekemistä islamistiterrorin kanssa.
 Irakin sodasta tuli vuosiksi päänäyttämö, eikä taliban tuntunut Washingtonissa kiinnostavan ketään.
 Yhdysvaltain vaikutusvaltainen puolustusministeri Donald Rumsfeld tapaa amerikkalaisjoukkoja Bagramin sotilastukikohdassa Afganistanissa huhtikuussa 2002. Rumsfeldin huomio oli jo tuolloin kääntynyt kohti Irakia.  Peter_Andrews /EPA
 Vuonna 2003 taliban aloitti uuden hyökkäyksen ja vuosikymmenen puolivälissä väkivalta Afganistanissa kiihtyi yhtäkkiä rajusti.
 Vasta tuolloin amerikkalaisetkin myönsivät, että maan jälleenrakennus ja hallinnon uudelleen pystytys oli pahasti epäonnistunut.
 ”Teillä voi olla kaikki kellot, mutta meillä on kaikki aika”
 Afganistanista alkoi tulla kaatuneita myös muihin maihin. Esimerkiksi britit, kanadalaiset, tanskalaiset ja hollantilaiset huomasivat käyvänsä raakaa todellista sotaa, joka oli kaukana perinteisestä rauhanturvaamisesta.
 Afganistan oli yhtäkkiä valtavan sisäpoliittisen keskustelun aihe lukuisissa Euroopan maissa. Kymmenien ja jopa satojen omien sotilaiden kaatuminen nosti sodan vastustusta.
 Nato-maat kiistelivät myös keskenään, kun toiset maat joutuivat taistelemaan paljon vaarallisemmilla alueilla kuin toiset.
 Nato kyllä korosti, että se voitti kaikki taistelut, joihin se osallistui. Sen sotilasteknologinen ylivoima ja erityisesti ilma-ase olivat täysin ylivoimaisia.
 Amerikkalaisia laskuvarjojääkäreitä nousemassa Chinook helikopteriin Itä-Afganistanissa lokakuussa 2009.  US Army Photo / AOP
 Mutta talibanit tiesivät, ettei heidän tarvinnut sotaa voittaa. Riitti kun sotaa jaksoi jatkaa tarpeeksi kauan. Teillä voi olla kaikki kellot, mutta meillä on kaikki aika, talibanit sanoivat.
 Obama yrittää sotilaallista ratkaisua
 Vuonna 2009 Yhdysvaltain presidentiksi nousseen Barack Obaman hallinnon mielestä Afganistan oli kuitenkin ns. hyvä sota, toisin kuin Irakin sota, johon Bush oli lähtenyt valheellisin perustein. Afganistania ei voinut hylätä, koska sen pelättiin tarkoittavan maan romahtamista takaisin terroristien tukialueeksi, mitä oli poliittisesti mahdotonta hyväksyä.
 Obama yritti ensin taktiikkaa, joka oli toiminut Irakissa. Yhdysvallat lisäsi joukkojensa määrän Afganistanissa yli 100 000 sotilaaseen ja aloitti massiivisen sissisodan vastaisen operaation. Se tuotti kyllä tuloksia. Taliban ajettiin nopeasti hyvin ahtaalle.
 Mutta ongelmaksi nousi sodan hinta. Obaman hyökkäysvaiheen aikana myös amerikkalaisten kaatuneiden määrä kasvoi. Sota alkoi maksaa USA:lle myös rahana valtavasti, yli 100 miljardia dollaria, joka ainoa vuosi. Yhdysvaltain tekemät ilmaiskut surmasivat myös välillä vahingossa siviiliväestöä, mikä lisäsi USA:n vastustusta Afganistanissa ja muualla maailmassa.
 Presidentti Barack Obama tapaamassa amerikkalaisjoukkoja Bagramin tukikohdassa Afganistanissa toukokuussa 2012. Tässä vaiheessa Obama oli jo päättänyt joukkojen vähentämisestä.  White House Photo / AOP
 Kyse ei ollut siitä, että talibanin kannatus olisi ollut erityisen suurta. Talibanilla arveltiin tämän vuoden keväällä olevan noin 60 000 taistelijaa. Se ei ole paljon lähes 40 miljoonan asukkaan maassa.
 Taliban houkutteli, painosti ja uhkaili maaseudun väestöä, eikä vierasmaalaisten ollut helppo erottaa vihollista siviilistä.
 Obama arvioi, että hinta oli liian kova. Hän julisti vuosia etukäteen, että Yhdysvallat vetäytyisi Afganistanista vuoden 2014 loppuun mennessä ja turvallisuusvastuu siirrettäisiin Afganistanin omalle armeijalle. Taliban sai siis etukäteen vakuutuksen, ettei sen tarvinnut kuin odottaa.
 Kenen joukoissa olet valmis kuolemaan?
 Afganistanin armeijaa oli rakennettu tyhjästä vuosikausia. Ongelma oli se, että sotilaat olivat usein lojaalimpia oman heimon ja alueen ihmisille kuin maan korruptoituneelle hallitukselle.
 Afganistanin kansallinen armeija kyllä taisteli. Sen tappiot olivat vuosi vuodelta monikymmenkertaiset amerikkalaissotilaiden kaatuneisiin verrattuna.
 Afganistanin armeijan ja poliisin on arvioitu menettäneen yli 65 000 kaatunutta, mikä on armeijan kokoon nähden valtava määrä.
 Monet amerikkalaiset sotilasasiantuntijat, mm. Afganistan operaatiota Obaman hyökkäysvaiheen aikaan komentanut kenraali David Petraeus, ovat todenneet, ettei afganistanilaisten taistelutahto ollut ongelma.
 Kenraali David Petraeus (keskellä siniharmaassa univormussa) tapaa Afganistanin armeijan upseereja. Petraeus oli saanut mainetta sissisodan vastaisessa taistelussa Irakissa.  XM Collection / AOP
 –Afganistanilaiset lähes syntyvät kalašnikov-rynnäkkökivääri kainalossa. Me saimme pikemminkin pidätellä heitä, Petraues totesi BBC:n tv-haastattelussa pari viikkoa sitten.
 Mutta talibanit olivat sittenkin valmiimpia kuolemaan asiansa puolesta. Heitä on arvioitu kuolleen sodassa noin 50 000.
 Afganistanissa pitkään eri tehtävissä palvellut ja mm. USA:n asevoimien komentajan erityisneuvonantajana toiminut historioitsija Carter Malkasian on  analysoinut  laajasti sodan epäonnistumisen syitä.
 Hän pitää keskeisenä eroa talibanin ja sitä vastaan taistelevien motivaatiossa.
 Tammikuussa 2018 talibanin itsemurhapommittaja surmasi 95 ihmistä Kabulissa.  Hedayatullah Amid / EPA
 Taliban taistelijat uskoivat käyvänsä pyhää sotaa ja pääsevänsä kuoleman jälkeen paratiisiin. Samalla he taistelivat kunnian puolesta. Sen puolesta, että afganistanilaiset olivat aina ajaneet vieraat valloittajat ulos maasta. Ulkomaalaisia vastaan käytävä sota oli osa identiteettiä, ja tämä identiteetti oli vahva.
 Ulkomaalaisten tukeman korruptoituneen hallituksen puolesta taistelemiseen oli paljon vaikeampi motivoitua.
 Trump tekee sopimuksen Talibanin kanssa
 Donald Trumpin halusi presidentiksi noustuaan lopettaa Afganistanin sodan. Hän oli ilmeisen turhautunut, kun tajusi saman ongelman, johon Bush ja Obama olivat törmänneet. Vetäytyminen tarkoittaisi hyvin todennäköisesti Afganistanin romahtamista, mahdollisesti terroristien tukialueeksi. Voittoa taas ei näyttänyt olevan mahdollista saavuttaa, ainakaan ilman suurta määrää kaatuneita amerikkalaissotilaita.
 Trumpin hallinto aloitti lopulta suorat neuvottelut Talibanin kanssa. Yhdysvallat oli vastustanut niitä lähes 20 vuoden ajan, vaikka mm. Afganistanin hallitus oli toivonut niitä jo sodan alkuvaiheessa.
 Trumpin viime vuoden helmikuussa talibanin kanssa tekemä sopimus on hyvin lyhyt, käytännössä taliban lupaa, ettei sen aluetta saa käyttää kansainväliseen terrorismiin, ja amerikkalaiset sitoutuivat lähtemään maasta. Afganistanin hallitus sivuutettiin neuvotteluista käytännössä kokonaan.
 Sopimuksesta alkaen amerikkalaiset välttivät talibanin uhmaamista, sillä järjestö piti kiinni siitä, ettei se enää hyökännyt suoraan amerikkalaisten kimppuun. USA ei halunnut provosoida talibania rikkomaan sopimusta.
 Afganistanin armeijan erikoisjoukkoja huhtikuussa 2021.  Marcus Yam / AOP
 Afganistanin armeijan kolmen tähden kenraaliksi alle 40-vuotiaana noussut  Sami Sadat  kuvaa New York Timesiin viime viikolla kirjoittamassaan  artikkelissa  katkerasti, miltä tuntui, kun amerikkalaiset tuntuivat pettäneen heidät.
 –Amerikkalaisten Afganistan armeijalla antaman ilmatuen pelisäännöt muuttuivat yhdessä yössä. Taliban taistelijat rohkaistuivat. He aistivat voiton, tietäen, ettei heidän tarvinnut kuin odottaa amerikkalaisten lähtöä. Sopimuksen jälkeen aloimme menettää kymmeniä sotilaita päivässä, Sadat kirjoittaa.
 Bidenin henkilökohtainen ratkaisu
 Lopulta kaiken sinetöi kuitenkin uusi presidentti Joe Biden. Obaman varapresidenttinä Biden oli lähes ainoana presidentin hallinnossa vastustanut vuoden 2009 joukkojen lisäystä Afganistaniin.
 Sekä Yhdysvaltain asevoimien johto että eurooppalaiset liittolaiset toivoivat Bidenin peruvan vetäytymisen. Biden oli kuitenkin päättänyt, että hän halusi loputtoman sodan poikki.
 Afganistanin armeijan nopea romahdus tuli silti täytenä yllätyksenä kaikille, ei vähiten talibanille.
 Taliban voitti monissa paikoissa lähes taistelutta, neuvottelemalla paikallisten johtajien kanssa. Armeijassa monet kokivat, että heidät petettiin, ja taistelun jatkamisessa ei ollut mieltä.
 Maaliskuun 25. päivän lehdistötilaisuudessa presidentti Joe Biden vakuutti "jos lähdemme, teemme sen turvallisesti ja rauhallisesti." OLIVER CONTRERAS / EPA
 Afganistanin armeijan nopeaan romahtamiseen vaikutti olennaisesti myös se, että se oli koulutettu amerikkalaisten oppien mukaan, toimimaan yhteistyössä USA:n asevoimien kanssa.
 Amerikkalaiset sopimustyöntekijät olivat huoltaneet Afganistanin armeijan ilmakalustoa ja muuta tekniikkaa. Armeija oli koulutettu tukeutumaan Yhdysvaltain ilma-aseen, satelliittien ja laserohjautuvien pommien apuun. Ilman niitä sen oli vaikea taistella.
 Suurimmat virheet tehtiin jo sodan alussa
 Yleisesti arvioidaan, että Afganistanin sodan pahimmat virheet tehtiin heti sen ensimmäisinä vuosina. Sisällissodan sotapäälliköiden tukeminen toisia vastaan, ymmärtämättömyys Afganistanista maana, jälleenrakennuksen kärsimättömyys, sekä erityisesti Irakin sodan harharetki ja Pakistanin jättäminen Talibanin suojasatamaksi kostautuivat.
 Yhdysvallat myös kieltäytyi vuosikymmenien ajan suorista rauhanneuvotteluista talibanin kanssa, silloin kuin taliban oli heikko.
 Nyt sota näyttää päättyvät juuri sillä tavalla, jolla USA ja muut länsimaat eivät koskaan halunneet sen päättyvän.

Yli 2 000 miljardia dollaria ja 20 vuotta – miksi Yhdysvallat ja länsimaat epäonnistuivat Afganistanissa?


Summary: Länsimetron jatkeen viisi uutta asemaa ovat valmistumassa. Järjestelmien testaaminen vie vielä toista vuotta, liikenne voi alkaa suunnitellusti 2023, Länsimetro lupaa.

Liukuportaat sukeltavat neljäkymmentä metriä merenpinnan alapuolelle. Ne ovat Suomen pisimmät, 78 metriä, ja johtavat Finnoon metroasemalle Espoossa.
 Se on yksi Länsimetron jatkeen viidestä uudesta asemasta reitillä Matinkylästä Kivenlahteen.
 Länsimetron Finnoon uusi asema on jo liki valmis.  Petteri Juuti / Yle
 Sisältä aseman tunnistaa heti osaksi Länsimetroa, sillä laiturialueella huomio kiinnittyy välittömästi taiteeseen.
 Länsimetron jokaisella asemalla on taidetta osana arkkitehtuuria. Finnoon asemaa koristaa  Leena Nion  meriaiheinen, figuratiivinen teos  Haavekuvia .
 – Vanhat [kantametron] asemat on ehkä tehty enemmän sillä periaatteella, että tästä mennään metroon ja sillä siisti. Täällä on mietitty viihtyvyyttä, Länsimetro Oy:n Finnoon aseman rakennuttajapäällikkö  Mika Malkki  toteaa.
 Finnoon asemalla on Leena Nion meriaiheinen, figuratiivinen teos Haavekuvia. Petteri Juuti / Yle
 Aseman massiivisuus jää matkustajalle näkymättömiin. Maanalaisen urakan mittaluokasta kertoo ehkä se, ettei asema pituudeltaan mahtuisi Senaatintorille ja korkeudeltaan se on Stadionin tornin luokkaa.
 Asemalaiturin alla olevassa tilassa on tekniikkaa, kuten ilmanvaihtokanavat. Petteri Juuti / Yle
 – Olen käyttänyt vertailuna, että se on kuin risteilyalus rakennettuna maan alle ja pitää sisällään hyvin samanlaista tekniikkaakin kuin iso laiva, Länsimetro Oy:n toimitusjohtaja  Ville Saksi  kuvailee.
 Finnoon aseman rakennusurakka on maksanut noin 70 miljoonaa euroa.
 HKL: "Korjausvelkaa on syntynyt pitkälti toistasataa miljoonaa"
 Herttoniemen metroasemalla huomion vie brutaali betoni. Laiturialueen mainostauluihin on liisteröity julistetaidetta, mutta kukaan ei tunnu kiinnittävän siihen huomiota.
 Herttoniemen asema kuuluu alkuperäiseen, 1980-luvulla rakennettuun niin sanottuun kantametroon. Asema on viiden vilkkaimman joukossa, ja sen kautta kulkee yli 24 000 metromatkustajaa päivässä.
 Herttoniemen metroasema on yksi vilkkaimmista. Sen kautta kulkee yli 24 000 matkustajaa päivässä. Petteri Juuti / Yle
 Kantametron asemilla aika on pysähtynyt. Monet metroasemat ja raideinfra ovat yhä alkuperäiskunnossa.
 – Korjausvelkaa on syntynyt pitkälti toistasataa miljoonaa alkaen Ruoholahdesta, päätyen idän pääteasemille, johtaja  Antti Nousiainen  HKL:n omaisuudenhallinta yksiköstä myöntää.
 Nousiainen kertoo, että velkaa on nyt ryhdytty suunnitelmallisesti lyhentämään.
 Aseman ikä ja sen kova kulutus näkyvät asemalaiturilla, kuten sen penkeissä. Petteri Juuti / Yle
 HKL käyttää vuosittain noin 150–170 miljoonaa euroa omaisuutensa kunnostamiseen ja ylläpitämiseen. Vajaa puolet budjetista osoitetaan olemassa olevaan omaisuuteen, ja loput järjestelmien laajentumisiin, kuten tällä hetkellä käynnissä olevaan Raide-Jokeri-hankkeeseen.
 – Kantametron asemilla tavoitteemme on käyttää kunnostuksiin ja peruskorjauksiin vuositasolla noin 20 miljoonaa euroa, Nousiainen lisää.
 Mihin 20 miljoonaa euroa riittää?
 – Jos yleistää, niin se riittää noin 3–4 metroaseman laituritason kunnostukseen. Ja vastaavasti noin yhden kokonaisen avotaivaan alla olevan metroaseman peruskorjaukseen.
 Itäkeskuksen metroaseman parannus liitetään Raide-Jokeriin
 Peruskorjaus- ja kunnostustöitä on jo käynnissä eri puolilla kantametroa.
 Sörnäisten metroasemalla on alkanut urakka, jossa peruskorjataan aseman lippuhallitaso, uusitaan pintarakenteet ja kalusteet.
 Muun muassa nykyiset tekniset tilat, vanhat liiketilat ja vessa ovat saaneet purkutuomion. Samoin katutason A-sisäänkäynti, joka uusitaan.
 Lue lisää:   Levottomaksi koettu "Piritori" ja Sörnäisten metroasema uuteen uskoon: Helsinki haluaa siistiä alueen
 Metroliikenteen on tarkoitus toimia koko perusparannuksen ajan normaalisti.
 Mellunmäen metroaseman laiturialueella on julistetaidetta.  Petteri Juuti / Yle
 Lokakuussa alkaa Hakaniemen metroaseman pohjoisen sisäänkäynnin kunnostus, HKL:n Antti Nousiainen kertoo. Hakaniemen asema ja sen eteläinen sisäänkäynti valmistuivat jo pari vuotta aiemmin.
 Lisäksi Helsingin yliopistolta sen metroasemalle johtava sisäänkäynti on uusittu ja valmistuu näillä hetkillä. Mellunmäen asemalla puolestaan on käynnissä laiturityöt sekä ratakunnostus.
 Mellunmäen metroasemalla on käynnissä laiturialueen kunnostus. Petteri Juuti / Yle
 – Kriittisistä, jonossa olevista hankkeista suunnittelua tehdään nyt Itäkeskuksen ja Herttoniemen metroasemille sekä Kontulan aseman laituritasoa varten.
 Herttoniemessä korjausurakka voisi käynnistyä vuosina 2023–2026. Itäkeskuksessa puolestaan työt liitetään Raide-Jokerin pääteaseman yhteyteen joko vuonna 2022 tai 2023.
 – On selvää, että nämä kantametron alkuperäiskunnossa olevat asemat tulee saada samalle tasolle [kuin Länsimetron asemat], Nousiainen toteaa.

 Länsimetro lupaa, että aikataulu pitää: liikkeelle 2023
 Uutuuttaan hohtavista asemista huolimatta Länsimetron jatkoradalla ei liikennöidä vielä hetkeen.
 – Nyt testataan kaikki 52 järjestelmää, mitä metrosta löytyy. Ne ovat pelastus-, hälytys- ja sammutusjärjestelmiä, mutta toki myös normaalia talotekniikkaa ja junan kulkuun liittyviä järjestelmiä, Länsimetro Oy:n Finnoon aseman rakennuttajapäällikkö Mika Malkki luettelee.
 Länsimetron kakkosvaiheen valmisteluessa metroasemien määrä lisääntyy viidellä ja niiden yhteismäärä nousee kolmeentoista. Kristiina Lehto / Yle
 Pitkälti toista vuotta kestävän testausvaiheen tarkoituksena on varmistaa paitsi metroliikenteen turvallisuus, myös liikenteen täsmällinen ja häiriötön kulku.
 – Metron elinkaari on varsin pitkä, puhutaan jopa yli sadasta vuodesta. Jatkossa metroliikenne tulee kasvamaan niin, että aikaikkuna huollolle käy lyhyemmäksi ja lyhyemmäksi, Länsimetron toimitusjohtaja Ville Saksi lisää.
 Saksin mukaan Länsimetron ensimmäisen Ruoholahti–Matinkylä-osuuden takaiskuista on opittu. Nyt työt ovat hyvin aikataulussa ja budjetti pitää.
 Lue lisää:   Länsimetron kakkosvaiheen louhinnat loppusuoralla – "Ykkösvaiheesta otettu opiksi, joten käyttöönottoon varataan runsaasti aikaa"
 Alkuperäistä 800 miljoonan euron kustannusarviota nostettiin vuonna 2018 nykyiseen liki 1,2 miljardiin euroon. Samalla liikennöinnin alkaminen tarkentui vuoteen 2023.
 – Onko se alkuvuosi vai kevät, niin siitä ei tällä hetkellä olla vielä käyty keskustelua, Saksi sanoo.
 Aloitusajankohtaan vaikuttavat myös metroliikennettä operoivan HKL:n aikataulut, HSL:n joukkoliikenteen aikataulujen yhteensovittaminen sekä Espoon kaupungin katurakennustyöt.
 – Ja tietenkin aikataulussa on otettava huomioon, että aina voi sattua jotain yllättävää. Esimerkiksi elektroniikkakomponenttien toimitusajat ovat tällä hetkellä pitkiä, Saksi sanoo.
 Länsimetron viimeinen puristus on työ, joka tulee kohentamaan kaikkia asemia myös idässä: aivan viimeisinä tunteina ennen liikennöinnin alkamista jokaiselle laiturille asennetaan samanlainen linjakartta, jossa koko metrolinjasto näkyy uusine asemineen.
 Mitä mieltä olet, kaipaavatko kantametron asemat muutosta? Voit keskutella aiheesta torstaihin 2.9. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Espoon metrorakentamisessa on opittu miljoonien eurojen virheistä – Länsimetron kakkosvaihe etenee aikataulussa
 Yle selvitti: Länsimetron ruuhkista on ollut paljon puhetta, mutta miltä ne näyttävät tällä hetkellä?
 Mitä pitää sisällään länsimetron ensimmäinen vuosi? Yle selvitti viisi vaikutusta

Metromatka lännestä itään näyttää huiman eron asemien kunnossa – Länsimetron uudet pysäkit valmiit, HKL haluaa kantametron asemat samaan loistoon


Summary: Millainen maailma olisi, jos lapsen koulu ei alkaisikaan kahdeksalta? Tai hyötyisikö työyhteisö jos otetaan huomioon mihin aikaa mieluiten tekisi töitä? Iltavirkku saa hävetä ja kärsiä, kun ei ole jalkeilla kuudelta aamulla, kirjoittaa Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kasin aamut olivat pahimpia. Silloin ryömin sängystäni puoli seitsemältä. Piti ehtiä koulubussiin.
 Kroonisesti väsynyt teini jaksoi repiä itsensä ylös sen voimalla, että ainakin viikonloppuaamuina sai nukkua. En ole koskaan ollut hyvä heräämään aikaisin enkä nukahtamaan aikaisin. Kun aloitin yliopisto-opinnot muutamia vuosia myöhemmin, hyvinvointini parani kohisten. Tähän oli yksi merkittävä syy.
 Kasin aamut olivat akateemisessa maailmassa äärimmäinen poikkeus.
 Ihmislapsi oppii  varhain, että aikainen herääminen on kunnollisuuden merkki. Valvominen taas on turmiollista. Aikaisin nukkumaan ja aikaisin ylös, sanovat vanhemmat.
 Sama jankkaus jatkuu aikuisuudessa. Uutisten mukaan myöhään valvominen on suorastaan hengenvaarallista. Iltavirkku  istuu liikaa ja liikkuu vähän.  Unet jäävät lyhyiksi,  työteho kärsii  ja kaiken maailman  sairaudet  alkavat pukata päälle.
 Iltavirkut ovat aamuvirkkuja alttiimpia  lihomaan ,  alkoholisoitumaan , ja  masentumaan .  Kuolevatkin nuorempana .
 Yksi uutinen tosin kertoo, että iltavirkut ovat aamuvirkkuja  älykkäämpiä . Edes sen verran saamme siimaa.
 Minkä sille mahdat, kun on ikuisuus tanssittu aamuvirkkujen pillin mukaan.
 Ratkaisuksi tarjotaan oman vuorokausirytmin muuttamista. Pitäisi iltaeläjänkin mennä pari tuntia aikaisemmin nukkumaan.
 Menisin, jos onnistuisi. Moni meistä käyttää sen pari tuntia pyörien sängyssä. Mutta minkä sille mahdat, kun on ikuisuus tanssittu aamuvirkkujen pillin mukaan.
 Aamuvirkut,   nuo päivänpaisteet  ja ideaali-ihmisen kuvat. He  menestyvät töissä  töissä ja kärsivät vähemmän  mielialaongelmista . mielialaongelmista. He ovat kuin luotuja johtajia,  jotka pyrähtävät  aamulenkeille ennen kello kuutta.
 Olisihan se veikeää edes kerran kuulla, kuinka asiantuntija tylyttää aamuvirkkuja. Heiltä kun ei ikinä kysytä, miksi he heräävät niin kamalan aikaisin. Ei heille ehdoteta valvomista väsymyksen kustannuksella tai kirkasvalolamppujen tuijottelua iltaisin.
 Olen vakaasti sitä mieltä, että aamuvirkut ovat terveempiä ja työssään tehokkaampia osittain juuri siksi, että heidän ei ole tarvinnut sopeutua.
 Heille kasin aamut eivät aiheuta kasautuvaa väsymystä tai aamupalaverit ylimääräistä henkistä aikataulustressiä.
 Myöhään kukkuvien taas pitää elää luontoaan vastaan.
 Lohdullista kuulla, että iltakekkuli ei olekaan laiska ja yhteiskuntaan kelpaamaton yksilö.
 Tutkijat puhuvat kronotyypeistä, eli ihmisen sisäisestä vuorokausirytmistä. Kronotyyppi kertoo, mihin aikaan päivästä olet luontaisesti parhaimmillasi.
 Alle puolet suomalaisista on kronotyypiltään varsinaisia aamuvirkkuja. Loput ovat joko päiväeläjiä tai iltavirkkuja. Sisäinen vuorokausirytmi myös periytyy jossain määrin.
 Lohdullista kuulla, että iltakekkuli ei olekaan laiska ja yhteiskuntaan kelpaamaton yksilö. Eikä aikainen herääminen tee kenestäkään pyhimystä automaattisesti.
 Katutaiteilija  Banksy  kirjoitti eräässä teoksessaan, että aamuvirkut ihmiset ovat syypäitä sotaan, kuolemaan ja nälänhätään. Kuulostaa iltaeläjän korvaan loogiselta. Eikös aamuihmiset aina elvistele sillä, mitä kaikkea ovat ehtineet saada aikaan ennen kukonlaulua?
 Vastakkainasettelu   sikseen.  Pian ihmettelemme taas yhtenä rintamana valon katoamista. Syksyisin on pimeää melkein kellon ympäri, joten tuntuu hölmöltä nostaa jokin vuorokausirytmi paremmaksi kuin muut.
 Millainen maailma olisi, jos jokaisen lapsen koulu ei alkaisikaan kahdeksalta?
 Kun kerran erilaiset kronotyypit on tunnistettu, niitä pitäisi hyödyntää.
 Millainen maailma olisi, jos jokaisen lapsen koulu ei alkaisikaan kahdeksalta? Tai työyhteisö ottaisi entistä paremmin huomioon sen, mihin aikaa kukin mieluiten tekee töitä?
 Ainakaan ei hävettäisi koko ajan, että myöhästelee aikaisista palavereista tai ei ole terävimmässä kuosissa päivän alkajaisiksi.
 Ehkä ei väsyttäisikään ihan jatkuvasti.
 On toki ammatteja, joissa kellolla on väliä. Jos vanhainkodin hoitajan täytyy olla herättelemässä mummuja seitsemältä aamulla, niin sitten on oltava.
 Paitsi tietysti niitä mummuja, jotka tykkäävät nukkua kymmeneen. Jos heidän edes annetaan uinua niin pitkään.
 Aamuvirkkujen tyrannia kun saattaa seurata iltavirkkua pahimmillaan hautaan saakka.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka kykenee nukkumaan, vaikka yöpöydällä soisi herätyskello ja kajastaisi kirkasvalolamppu.
 Kolumnista voi keskustella 2.9. klo 23:00 asti.

Laura Hallamaan kolumni: Eivät aamuvirkutkaan mitään pyhimyksiä ole


Summary: Tähän mennessä vahinkoilmoituksia on tehty noin 400. Lääkevahinkovakuutusyhtiön toimitusjohtaja Tiina Hellgren pitää ilmoitusten määrää odotusten mukaisena. Noin puolet korvaushakemuksista hylätään, sillä syy-yhteyttä lääkeaineen ja vahingon välillä ei ole pystytty osoittamaan.

Kuluttaja voi Suomessa hakea lääkkeen tai rokotteiden aiheuttamasta vahingosta hakea rahallista korvausta.
 Lääkevahinkovakuutus kattaa lievää vakavammat rokotehaitat, josta on aiheutunut rokotetulle henkilövahinko. Korvausperusteena on, että lääkkeen käytön tai rokotteen ja haitan välillä on todennäköinen syy-yhteys, vahingot on todettu lääkärissä, ja vahingoista on merkintä potilasrekisterissä. Lääkevahinkovakuutus kattaa muun muassa Suomessa myyntiluvan saaneet koronarokotteet.
 Suomen Keskinäinen lääkevahinkoyhtiö  käsittelee Suomessa kaikki lääkeaineisiin ja rokotteisiin liittyvät vahingonkorvaukset.
 Kysyimme toimitusjohtaja Tiina Hellgreniltä, millaisia vahinkoilmoituksia tähän mennessä koronarokotteista on tehty.
 Kuinka monta vahinkoilmoitusta koronarokotteista on tehty tähän mennessä?
 – Viime viikon loppuun mennessä 399 vahinkoilmoitusta.
 Kuinka monta päätöstä on tehty?
 – Päätöksiä on tehty 174, joista myönteisiä päätöksiä on 86 ja kielteisiä päätöksiä 88.
 Mitä yllättävää tai poikkeuksellista ilmoitusten määrässä ja laadussa on? Mihin asioihin olette kiinnittänyt huomiota näissä ilmoituksissa?
 – Suomessa on tähän mennessä annettu koronarokotteita noin 6,7 miljoonaa annosta. Tähän suhteutettuna vahinkoilmoitusten määrä ei ole yllättävä.
 Tiiina Hellgrenin mukaan potilasasiamiehet auttavat potilaita lääkevahinkovakuutushakemusten tekemisessä tarvittaessa. Antti Haanpää / Yle
 Millaisista haitoista korvauksia on maksettu tähän mennessä?
 – Korvauksia on maksettu koronarokotteille tyypillisistä haitoista, kuten erilaisista lihas- ja nivelkivuista, allergisista reaktioista ja imusolmukkeiden turpoamisista. Myös eräistä muista yksittäisistä syistä korvausta on maksettu, mutta tietosuojasyistä näitä ei voi vielä avata, koska tapauksia on niin vähän.
 Onko vakavia sairastumisia tai kuolemantapauksia ilmoitettu?
 – Vakavia tapauksia ovat Vaxzevria-rokotteesta johtuvat veren hyytymishäiriön aiheuttamat veritulpat (TTS -oireyhtymä). Tällaisista veritulpista on tehty kuusi vahinkoilmoitusta, joista viidessä on annettu myönteinen päätös ja yhden tapauksen käsittely on vielä kesken. Kuolemantapauksiin liittyviä ilmoituksia on tehty alle viisi, joten näitä tapauksia me emme valitettavasti voi käsitellä julkisuudessa.
 Onko vahinkoilmoituksissa kerrottu vakavista, tuntemattomista haittavaikutuksista?
 – Toistaiseksi vahinkoilmoituksissa ei ole kerrottu tällaisista.
 Mistä tunnetuista vakavista haittavaikutuksista ilmoituksia on tehty?
 – Joistakin neurologisista oireista on tehty vahinkoilmoituksia, mutta näiden tapausten käsittely on kesken, joten emme toistaiseksi voi ottaa kantaa siihen, ovatko kyseiset oireet syy-yhteydessä rokotteeseen.
 Minkä ikäiset henkilöt ovat tehneet vahinkoilmoituksia?
 – Vahinkoilmoituksia ovat tehneet 20–97-vuotiaat aikuiset. Eniten vahinkoilmoituksia ovat tehneet 55–69-vuotiaat.
 Millaisissa asioissa ja haitoissa korvauksia on haettu?
 – Eniten vahinkoilmoituksia on tehty koronarokotteille tyypillisistä, ohimenevistä haitoista kuten kuumeilu, päänsärky, väsymys, vilunväristykset ja huonovointisuus. Lisäksi ilmoituksia on tehty allergisista reaktioista, erilaisista lihas- ja nivelkivuista ja imusolmukkeiden turpoamisista.
 Korvataanko kaikki koronarokotteiden haittavaikutukset?
 – Lievää vakavammat haitat korvataan, mikäli rokotteen ja haitan välillä on todennäköinen syy-yhteys.
 Miten monta tapausta on ollut ja kuinka monta sellaista tapausta on korvattu, joissa henkilö on ollut työkyvyttömänä yhtäjaksoisesti vähintään 14 päivää tai kun hänen ruumiintoimintonsa ovat muutoin olleet yhtäjaksoisesti heikentyneinä vähintään 14 päivää?
 – Myönteisistä korvauspäätöksistä 79 on sellaisia, joissa haitta on kestänyt yli 14 päivää. 7 tapausta on sellaisia, joissa haitta ei ole kestänyt 14 päivää, mutta vahingonkärsineelle on syntynyt siitä sairaudenhoitokustannuksia enemmän kuin 85 euroa.
 Miten monta sellaista tapausta on tullut ja korvattu, joissa henkilö on saanut pysyvään ruumiinvamman tai sairauden tai kuollut?
 – Pysyvä ruumiinvamma voidaan todeta vasta noin vuoden kuluttua vahinkoseuraamuksen ilmenemisestä, joten toistaiseksi on aikaista arvioida, onko ilmoitetuissa vahingoissa sellaisia, joista jää pysyvä haitta. Kuolemantapauksiin liittyviä ilmoituksia on niin vähän, että näitä tapauksia ei voi toistaiseksi kommentoida.
 Vahingon kärsineelle voidaan korvata rokotevahingon hoitamisesta aiheutuneet välttämättömät ja tarpeelliset sairaanhoitokustannukset ja ansionmenetys, mikäli nämä yhteenlaskettuna ylittävät 85 euroa. Onko esimerkkejä, millainen tilanne voisi olla kyseessä näissä tapauksissa?
 – Esimerkki 1: Henkilö saa rokotteesta anafylaktisen shokin pian rokotteen antamisen jälkeen. Tila on vakava, mutta se hoidetaan lääkkeellä, ja vahingonkärsinyt toipuu parin päivän sisällä. Haitta on kestänyt alle 14 päivää, joten korvausta maksetaan vain, mikäli sairaudenhoitokustannuksia on syntynyt yli 85 euroa.
 – Esimerkki 2: Henkilölle nousee rokotuspäivän iltana kuume ja hän saa vilunväristyksiä ja on huonovointinen. Rokotuskohtaa jomottaa. Kuume laskee vuorokauden sisällä ja muutkin oireet poistuvat ja käsikipukin laantuu noin viikossa. Oireet ovat kestäneet alle 14 päivää. Korvausta maksetaan vain, mikäli sairaudenhoidosta on aiheutunut kustannuksia yli 85 euroa.
 Kun Suomen tilannetta vertaa muihin Pohjoismaihin, millaisia ovat korvaushakemusten määrät, syyt ja korvaussummat muissa Pohjoismaissa?
 – Suomen lisäksi rokotevahinkoja korvaava järjestelmä on Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Tähän mennessä koronarokotteista on Ruotsissa tehty 544 ilmoitusta, Tanskassa 337 ilmoitusta ja Norjassa 124 ilmoitusta. Määrät ovat linjassa lääkevahingoista yleensä tehtyjen ilmoitusten kanssa: Ruotsissa tehdään eniten ilmoituksia, Tanskassa ja Suomessa kutakuinkin saman verran ja Norjassa vähiten. Saamiemme tietojen mukaan Norjan vähäisempi ilmoitusten määrä johtuu mm. siitä, että siellä vakuutus on suppeampi kuin muissa Pohjoismaissa.
 Onko muissa Pohjoismaissa tehty ilmoituksia vakavista, tuntemattomista haittavaikutuksista?
 – Niiden keskusteluiden mukaan, joita olemme muiden lääkevahinkovakuuttajien kanssa käyneet, kaikissa Pohjoismaissa on tehty hyvin samanlaisia ilmoituksia samanlaisista haittavaikutuksista.
 Miten monta sellaista tapausta muissa Pohjoismaissa on korvattu, joissa henkilö on saanut pysyvään ruumiinvamman tai sairauden tai kuollut?
 – Korvauskäsittelyn tilanne on muissa Pohjoismaissa erilainen kuin Suomessa: myönteisiä päätöksiä on tehty Suomeen verrattuna vielä vähän ja tapausten käsittely on kesken. Pysyvien haittojen osalta tilanne on sama kuin Suomessa eli pysyvä haitta voidaan arvioida vasta noin vuoden kuluttua vahinkoseuraamuksesta. Käsityksemme mukaan kaikissa maissa on tullut joitakin yksittäisiä ilmoituksia kuolemantapauksista, mutta toistaiseksi näiden mahdollista syy-yhteyttä rokotteeseen vasta selvitetään.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .
 Nuorten koronarokotuksista tehty 49 haittailmoitusta Fimeaan – ylilääkäri pitää ilmoitusten määrää rokotusten määrään nähden maltillisena

Suomessa on annettu noin 6,7 miljoonaa koronarokoteannosta – vahinkotapauksia korvattu vajaat 90


Summary: Olympialaisten ja paralympialaisten mitalitilastojen kärkipaikkoja pitävät pienet ja vauraat maat. Väkirikkailla mailla ei ole mitään mahdollisuutta nousta Suomen edelle. Mutta mistä asukaslukuun suhteutetut mitalitilastot oikeastaan kertovat?

Suomi sai Tokion paralympialaisissa jälleen yhden merkinnän mitalitilastoihin, kun helsinkiläinen  Toni Piispanen  voitti  tiistaina kultaa 200 metrin ratakelauksessa.
 Urheilua seuraavaa tilastonikkaria Piispasen kultamitali ei yllätä. Suomi on perinteisesti pärjännyt erittäin hyvin paralympialaisissa.
 Jos kesällä pidetyistä paralympialaista saadut mitalit suhteutetaan valtion asukaslukuun, Suomi on kaikkien aikojen tilastoissa neljänneksi menestynein vammaisurheilumaa.
 Eikä hullummin mene olympialaistenkaan puolella.
 Samalla kaavalla laskettuna Suomi on itse asiassa kesäolympialaisten menestynein urheilumaa. Täällä miljoonaa asukasta kohden jaossa on 55 olympiamitalia.
 Tiedot käyvät ilmi Ylen selvityksestä, jossa maiden urheilumenetys suhteutettiin niiden asukaslukuun.
 Mistä nämä mitalitilastot  varsinaisesti kertovat?
 Ensimmäisenä silmään pistää, että listojen kärkipäästä puuttuvat kaikki asukasluvultaan suuret maat. Kesäolympialaisten puolella ensimmäinen yli sadan miljoonan asukkaan maa, Yhdysvallat, löytyy sijalta 30.
 Näin on ollut aina ja tulee olemaan pitkälle tulevaisuuteen.
 Vertailu 1,3 miljardin asukkaan Intiaan auttaa hahmottamaan mitalitilastojen luonnetta. Jotta Intiassa olisi miljoonaa asukasta kohden 55 kesäolympialaisista saatua mitalia kuten Suomessa, väkirikkaan maan pitäisi voittaa 73 610 mitalia lisää.
 Tämä ei vaatisi intialaisilta sen enempää kuin kolmoisvoittoa kaikissa lajeissa, ja temppu pitäisi toistaa 73 kesäolympialaisissa.
 Kyse ei ole yksin siitä, että Intiassa ei ole panostettu huippu-urheiluun. Kaikkein menestyneimmän suuren valtion, Yhdysvaltojen, pitäisi senkin voittaa joka ainoa laji ja mitali 15 seuraavissa kesäkisoissa päästäkseen tasoihin Suomen kanssa.
 Ja mikäli Suomen väkiluku kääntyy laskuun, tämäkään ei riitä.
 Ratakelaaja Leo-Pekka Tähti on yksi Suomen kaikkien aikojen menestyneimmistä urheilijoista.  Jarno Kuusinen / AOP
 Ylen haastattelemien  tutkijoiden mukaan Suomen kaltaiset pienet ja kehittyneet maat ovat mitalitilastoissa korkealla, koska ne aloittivat kisailut aikaisin ennen muita.
 Pelkästään Pariisin olympialaisissa vuonna 1924 Suomi nappasi 37 mitalia. Se on yli kaksi kertaa enemmän kuin Suomen mitalisaldo kaikista 2000-luvun kesäolympialaisista.
 – Suomen juostessa itseään maailmakartalle osallistujamäärät olivat niin pienet, että mitaleita satoi. Mutta sitten kun huippu-urheilu kansainvälistyi, menestys alkoi laskea, kiteyttää johtava asiantuntija  Jari Lämsä  Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksesta.
 Samanlainen kehityskaari on nyt nähtävissä myös paralympialaisissa. Vuonna 1984 järjestetyissä kesäparalympialaisissa Suomi kahmi huimat 58 mitalia. Riossa 2016 tuli enää kolme.
 Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan selitys on verrattain yksinkertainen. Myös paraurheilu on ammattimaistunut, kansainvälistynyt ja laajentunut yhä useamman ulottuville, mikä tarkoittaa kilpailun kovenemista.
 Paralympialaiset ovat jo nyt osallistujamäärissä mitattuna suuremmat kisat kuin talviolympialaiset.
 Urheilumenestyksen yhteiskunnallisia  taustatekijöitä on tutkittu urheilusosiologissa vuosikymmeniä. Makrotason selityksiä on haettu muun muassa bruttokansantuotteesta, väestömääristä tai vaikka protestanttisesta työetiikasta.
 Myös urheilun yhteiskunnallista asemaa on analysoitu. Intiassa tai esimerkiksi islamilaisissa maissa huippu-urheilu ei ole perinteisesti nauttinut samanlaista arvostusta kuin länsimaissa.
 Jari Lämsä Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksesta on perehtynyt urheilumenestyksen yhteiskunnallisiin taustatekijöihin. Jari Lämsä
 Viime vuosina makrotason taustatekijöistä on Jari Lämsän mukaan kuitenkin siirrytty tutkimaan enemmän valtioiden huippu-urheiluun ohjaamia resursseja ja niiden merkitystä.
 – On haluttu ymmärtää menestyksen niitä osatekijöitä, joihin voidaan tietoisesti vaikuttaa. Miten esimerkiksi rahaa kannattaa käyttää, jos sillä halutaan mahdollisimman tehokkaasti tukea huippu-urheilua, Lämsä kuvailee.
 Mikä tekijä selittääkään parhaiten  menestystä olympialaisissa, ei kuitenkaan näytä selittävän samalla tavalla paralympialaisten tuloksia. Tilastot kun ovat erilaiset.
 Monet heikosti olympiaurheilussa pärjäävät maat ovat loistaneet paralympialaisissa ja toisinpäin. Esimerkiksi Kuuba ja Bulgaria ovat raskaan sarjan urheilumaita, mutta paraurheilun höyhensarjalaisia.
 Suomen paralympiakomiten tutkimuspäällikön  Aija Saaren  mukaan vammaisurheilun menestyksen taustalta löytyy kolme keskeistä taustatekijää.
 – Miten paljon maassa on vammaisia ihmisiä, kuinka paljon on käytettävissä resursseja ja löytyykö halua ohjata näitä resursseja juuri vammaisten kilpaurheiluun, Saari listaa.
 Israelin pärjääminen paraolympialaisissa ei yllätä tutkimuspäällikköä. Maa on vauras, ja se on ollut jatkuvassa konfliktissa sitten perustamisensa.
 – Hyväkuntoinen, esimerkiksi raajoista vammautunut nuori sotilas on hyvää aineista paraurheilijaksi, jos hänelle vain löytyy sopiva luokka, missä kilpailla, Saari kuvailee.
 Hänen mukaansa paralympialaisen mitalitilastot antavat jonkinlaisen, karkean kuvan siitä, miten eri maassa kohdellaan vammaisia.
 – Täytyy silti muistaa, että myös paraurheilua käytetään politiikan välineenä. Jossain maassa vammaisilta voidaan ottaa joitain resursseja pois ja kohdistaa ne kapeasti vaikka vain huippu-urheilussa pärjäämiseen, koska juuri sillä saadaan kansainvälistä tunnustusta, Saari sanoo.
 Tutkimuspäällikön mielestä mitalimääriä parempi mittari vammaisten asemalle olisi katsoa paralympialaisiin lähettävien joukkueiden kokoa. Paralympialaisiin ei pääse enää osallistumaan, jollei urheilijalla ole tuloksia kansainvälisistä kilpailuista. Näihin kisoihin osallistuminen taas vaatii paljon rahaa.
 Jari Lämsä Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksesta on samaa mieltä.
 – Kuuban ja Bulgarian kaltaiset maat ovat pärjänneet olympialaisissa, mutta vammaisurheilun puolella heidän tuloksensa ovat heikkoja, koska kisoihin ei osallistuta yhtä aktiivisesti. Se, miksi ei osallistuta, kertoo sitten varmasti jotain itse maasta, arvioi Lämsä.
 Paralympiatuli syttyi Tokion olympiastadionilla 24. elokuuta 2021. Getty Images
 Suomalaisen paraurheilun mitalisaldon  vääjäämätöntä kutistumista voi tarkastella myös yksittäisen urheilijan tasolta.
 Kilpailun kiristyessä paraurheilijalta vaaditaan nyt entistä enemmän motivaatiota ja uralleen omistautumista.
 Samaan aikaan kehittyvissä maissa elää miljoonia vammaisia ihmisiä, joista vain pieni murto-osa saa mahdollisuuden yrittää huippu-urheilijaksi.
 Pääseminen paralympialaisiin on vaatinut heiltä suuria ponnisteluja yli monien esteiden. Tällaisessa tilanteessa voitonnälkä voi olla suunnaton.
 – Ei Suomessa urheilla sen vuoksi, että halutaan näyttää, että kyllä vammaisenakin pärjätään. Urheillaan, koska pidetään urheilusta, sanoo Suomen paralympiakomitean valmennuspäällikkö  Tuomas Törrönen .
 – Mutta sitten kehittyvissä maissa, joissa vammaisten oikeudet eivät ollenkaan toteudu, paraurheilijaa voi motivoida myös muut syyt, Törrönen analysoi.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Yle seuraa: Paralympialaiset 2020
 Tokion paralympialaiset: Päivän suomalaiset ja lähetystiedot
 Liikunta & Tiede -lehti: Paralympialaiset nousivat suurten joukkoon

Yle selvitti: Asukaslukuun suhteutettuna Suomi on yhä huippu-urheilun supervalta – Nyt myös paraurheilun parhaat vuodet ovat kuitenkin jo takanapäin


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Suomi vei jääkiekon MM-pronssin
 Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue  voitti  pronssia Calgaryn MM-kisoissa, kun joukkue kukisti mitaliottelussa kisojen yllättäjämaa Sveitsin maalein 3–1. Pronssimitali oli Naisleijonille MM-kisahistorian 14.
 MM-kultaa vei Kanada, joka kaatoi Yhdysvallat jatkoajalla lukemin 3–2.
 Koronarokotteisiin liittyviä vahinkotapauksia korvattu vajaat 90
 Koronarokotteisiin liittyviä vahingonkorvaushakemuksia on Suomessa jätetty noin 400 kappaletta. AOP
 Koronarokotteisiin liittyviä vahingonkorvausilmoituksia  on tehty Suomessa noin 400 , kun rokoteannoksia on annettu noin 6,7 miljoonaa kappaletta. Korvauksia on tähän mennessä maksettu alle 90:ssä tapauksessa.
 Suurin osa ilmoituksista on koskenut ohimeneviä vahinkoja, kuten erilaisia lihas- ja nivelkipuja sekä allergisia reaktioita.
 ADHD-lääkkeiden käyttö kovassa kasvussa
 Metyylifenidaatti on ADHD:n hoitoon käytettävä stimulantti.  Pyry Sarkiola / Yle
 ADHD:n hoitoon käytettävä metyylifenidaatti  on noussut Suomen yleisimmäksi lääkkeeksi . Viime vuonna lähes 20 000 aikuista sai Kela-korvauksen metyylifenidaatille ADHD:n hoitoon. Lääkkeen käyttö on lisääntynyt myös lapsilla ja nuorilla. Kyseessä on psykostimulantti, jota voi käyttää väärin päihtymistarkoituksessa.
 Yle selvitti: Suomi yhä huippu-urheilun suurmaa
 Paralympiatuli syttyi Tokion olympiastadionilla 24. elokuuta 2021. Getty Images
 Jos paralympialaista saadut mitalit suhteutetaan valtion asukaslukuun, Suomi on kaikkien aikojen tilastoissa  neljänneksi menestynein vammaisurheilumaa .
 Eikä hullummin mene olympialaistenkaan puolella. Samalla kaavalla laskettuna Suomi on kesäolympialaisten menestynein urheilumaa.
 Kylmä ilma pysäyttää kesäisen lämmön
 Yle
 Kesäisen alkuviikon jälkeen sää viilenee huomattavasti, kun luoteesta virtaa kylmää ilmaa koko Suomeen. Sadekuuroja tulee Suomen pohjois- ja itäosissa, mutta suurimmassa osassa maata on kuitenkin poutaista. Öisin voi olla paikoin hallaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Naisleijonat voitti MM-pronssia, murto-osa koronarokotetuista tehnyt vahingonkorvausilmoituksen, loppuviikon säässä syksyn tuntua


Summary: Mikä on Afganistanin tulevaisuus ja miten muiden maiden tulisi suhtautua Taliban-hallintoon? Asiantuntijat vastaavat Ylen chatissa yleisön kysymyksiin klo 7-10. Chattiin pääset tästä artikkelista.

Afganistanin sota on länsiliittouman osalta ohi. Yhdysvaltojen viimeiset sotajoukot jättivät Afganistanin taakseen maanantai-iltana hieman ennen puoltayötä Suomen aikaa. Talibanit ovat juhlineet Yhdysvaltojen vetäytymistä.
 20 vuotta kestänään sotaretken kaoottinen loppu ja Talibanin paluu valtaan ovat lännelle valtava arvovaltatappio. Ääriliike Taliban sai Afganistanin haltuunsa vallattuaan pääkaupungin Kabulin elokuun puolivälissä - nopeammin kuin kukaan osasi odottaa.
 Mikä on Afganistanin tulevaisuus ja miten muiden maiden tulisi suhtautua Taliban-hallintoon? Ulkopoliittisen instituutin asiantuntija  Olli Ruohomäki  ja Ylen toimittaja  Maija Liuhto  ovat valmiita vastaamaan Afganistaniin liittyviin kysymyksiin  Ylen chatissa  keskiviikkona 1.9. kello 7-10.
 Olli Ruohomäki on vieraileva johtava asiantuntija Ulkopoliittisessa instituutissa. Hän on työssään perehtynyt muun muassa Afganistaniin, Lähi-itään, terrorismiin ja ei-valtiollisiin toimijoihin. Ruohomäki on työskennellyt kehityspolitiikan neuvonantaja ulkoministeriössä vuodesta 1999.
 Maija Liuhto on Ylen Etelä-Aasian toimittaja, jonka asemapaikkana on Pakistanin pääkaupunki Islamabad. Liuhto on toiminut alueella jo vuodesta 2012. Toimittajana hän on asunut kolme vuotta Pakistanissa, ja tätä ennen kolme vuotta Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa.
 Chattiin pääset  tästä linkistä.

Miten käy siviiliväestön Taliban-hallinnon alla? Kysy asiantuntijoilta Afganistanista Ylen chatissa


Summary: ADHD:n lääkehoidossa käytetään eniten psykostimulantteja, joiden luokiteltavuus huumausaineiksi saattaa hämmentää. Niillä hoidetaan yhä enemmän myös lapsia ja nuoria.

Metyylifenidaattien käyttö lasten ja nuorten ADHD:n hoidossa on lisääntynyt merkittävästi.
 Viime vuonna metyylifenidaatti oli alle 18-vuotiaiden viidenneksi käytetyin kelakorvattava lääke. Edelle kipusivat vain astmaan, allergioihin, tulehduksiin ja atooppiseen ihoon käytettävät lääkkeet ja voiteet.
 Pelkästään metyylifenidaatista myönnettiin viime vuonna korvausta 24 600 alaikäiselle. Määrän kasvua kuvastaa se, että vain neljä vuotta aikaisemmin kaikista ADHD-lääkkeistä myönnettiin korvausta noin 15 000 lapselle ja nuorelle.
 Vuosien 2006 ja 2016 välillä ADHD-lääkkeiden käyttö viisinkertaistui pojilla ja kuusinkertaistui tytöillä.
 Lääkitys tarpeen vaikeisiin oireisiin
 ADHD-lääkityksessä käytetään pääosin psykostimulantteja, jotka korjaavat aivojen välittäjäaineiden toiminnan puutteita. Suomessa metyylifenidaatti on niistä yleisin.
 Muita stimulantteja ovat esimerkiksi lisdeksamfetamiini ja deksamfetamiini. ADHD:ta voidaan hoitaa myös ei-stimulanteilla, atomoksetiinilla ja guanfasiinilla.
 Lääkityksen aloittaminen voi olla vanhemmille kova paikka.
 Lasten ADHD-lääkitys voi mietityttää esimerkiksi siksi, että se voi vaikuttaa kasvuun. Kyse on myös vielä kehittyvistä aivoista. Psykiatrian erikoislääkäri  Mika Määttä  kertoo, että myös lapsille voidaan tarjota lääkitystä, jos sen katsotaan olevan lapselle hyödyksi.
 ADHD on kaikilla erilainen. Joskus hyvin vaikean häiriön hoitamiseen eivät riitä psykososiaaliset tukitoimet kuten toimintaterapia ja koulussa annettava tuki.
 – Ymmärrän sen, että lapsia ei tahdota hirveästi lääkitä. Toisaalta jos lapsella on hankalat ADHD-oireet ja hän alisuoriutuu, saa jatkuvasti huonoa palautetta ja kokee olevansa laiska ja tyhmä ja huono, ratkaisu lääkitä voi olla parempi.
 Luokiteltavissa huumausaineiksi
 ADHD-lääkkeet ovat luokiteltavissa huumausaineiksi. Esimerkiksi amfetamiini on vahva psykostimulantti, joka tunnetaan huumeena. Metyylifenidaatti on myös stimulantti, mutta miedompi.
 Tämä saattaa hämmentää vanhempia.
 Psykiatrian erikoislääkäri Mika Määttä korostaa käyttötarkoituksen ja annostuksen merkitystä. Lääkkeenä käytetyt määrät ovat hyvin pieniä, eikä niistä tule huumaavia vaikutuksia.
 – Siitä on myös näyttöä, etteivät psykostimulanttien käyttäjät jää koukkuun. Niiden käyttö lapsella voi päinvastoin vaikuttaa siihen, että lapsen todennäköisyys addiktoitua tupakkaan, alkoholiin ja muihin päihteisiin vähenee. Psykostimulantti voi olla suojaava tekijä, Määttä kertoo.
 Lääkkeen käyttöä myös valvotaan. Määttä sanoo, että on tärkeää tehdä ADHD-diagnoosi huolellisesti. Lisäksi lääkärin on saatava tarpeeksi hyvä kokonaiskuva potilaan tilanteesta, jotta väärinkäytön mahdollisuus voidaan sulkea pois.
 Myös aikuisten ADHD-lääkkeiden käyttö on Suomessa yleistynyt vuosi vuodelta. Esimerkiksi viime vuonna lähes 20 000 yli 18-vuotiasta suomalaista sai Kela-korvauksen metyylifenidaatille ADHD:n hoitoon.
 Aikuisetkin voivat saada lääkkeistä paljon apua.
 Lue lisää:   Eräänä päivänä Jaana Sinersalo nielaisi uuden lääkkeen, ja tunnin kuluttua hän itki onnesta – 19 vuoden "masennus" olikin ADHD
 Jos pää lyö tyhjää, Saija Pentti lähtee koiransa Rockyn kanssa lenkille. Koira on hänelle rakas lemmikki, joka rauhoittaa ja tuo rytmiä elämään. Pyry Sarkiola / Yle
 Arki sujuu vain lääkkeen voimalla
 Kotkalaisella  Saija Pentillä  on värikäs dosetti. Jokaiselle päivälle on oma pieni rasiansa, jossa lepäävät vitamiinit ja lääkkeet. Yksi lääkkeistä on ADHD-lääke, jota ilman kaikki olisi kaaosta.
 Pentti sai ADHD-diagnoosinsa muutama vuosi sitten 26-vuotiaana. Elämä ei sujunut, kaikki jäi kesken. Mieli oli maassa. Kun Pentti sai oikean diagnoosin ja ADHD-lääkityksen, arki muuttui täysin.
 – Pystyn hoitamaan asioita alusta loppuun ja osaan suunnitella päiviäni ja pysymään suunnitelmissani. Impulsiivisuus on vähentynyt, kaupasta ei esimerkiksi lähde kaikkea heräteostoksena mukaan.
 Pentti huomaa eron huomaa heti, jos lääke jää ottamatta. Koti muuttuu sotkuiseksi ja asiat jäävät kesken. Pään sisällä on hallitsematon kaaos.
 ADHD-aivot inhoavat tylsyyttä
 ADHD-oireiden on tutkittu johtuvan aivojen välittäjäaineiden, kuten dopamiinin ja noradrenaliinin, toiminnan häiriöstä, psykiatrian erikoislääkäri Mika Määttäkertoo.
 Dopamiini on hormoni, joka vaikuttaa esimerkiksi keskittymiseen, motivaatioon ja hyvän olon tunteeseen.
 Kun dopamiinisysteemi toimii vajavaisesti, etenkin tylsältä tuntuviin ja arkisiin asioihin on vaikea keskittyä. Silloin aivot hakevat stimulaatiota.
 – Stimulaation voi saavuttaa jopa päihteillä, seksillä ja riitelemällä. Lääkkeillä pyritään vaikuttamaan siihen, että aivojen välitys toimisi paremmin, Määttä kertoo.
 AOP, Riikka Tähtinen/Yle
 ADHD:ta tutkitaan jatkuvasti. Täysin varmaa syytä sille, miksi psykostimulantit toimivat, ei ole saatu.
 Viime vuosina on löytynyt näyttöä myös siitä, että psykostimulantit vaikuttavat välittäjäaineiden toiminnan parantamisen lisäksi myös aivojen energiametaboliaan.
 – Voi olla, että aivot eivät saa tarpeeksi energiaa, ja psykostimulantit korjaavat myös sitä. Emme voi olla ihan varmoja, mistä lääkkeen toiminta johtuu. Olemme aina oman aikamme vankeja tietämyksemme suhteen, Määttä toteaa.
 Urheiluautoon oikeanlaiset jarrut
 Vasta aikuisena diagnoosin saava on voinut kärsiä jo pitkään ADHD:n aiheuttamista ongelmista. Suurin osa tahtoo kokeilla lääkitystä. Mika Määttä kertoo, että hänen vastaanotollaan ADHD-lääkitystä kokeillaan aikuisella lähes aina.
 Lähes 90 prosentille löytyy sellainen lääke ja annos, että siitä on hyötyä. Arkea ja omaa toimintaa voi korjata paremmin, kun siihen löytyy motivaatiota ja pitkäjänteisyyttä.
 – ADHD-aivot toimivat kuin urheiluauto, jossa on polkupyörän jarrut. Lääkitys voi auttaa hillitsemään sitä, ettei kaikkia ideoita tai impulsseja tarvitse lähteä toteuttamaan välittömästi, Määttä kertoo.
 Ajan myötä voi olla, että ihminen voi pärjätä vähemmällä lääkityksellä.
 Saija Pentti tahtoisi, että ADHD-tieto leviäisi laajemmalle. Monelle voi tulla yllätyksenä, että ADHD voi vaikuttaa niin moneen eri asiaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Sopivaa lääkettä saattaa joutua etsimään
 Sopiva ADHD-lääke ei välttämättä löydy heti. Saija Pentti aloitti lääkekokeilun muiden tapaan metyylifenidaatilla, mutta se sai Pentillä aikaan vain häiritseviä haittavaikutuksia, kuten levottomuutta, ahdistuneisuutta ja sydämentykytyksiä.
 Vuoden yrittämisen jälkeen kokeiltiin toista psykostimulanttia, joka tepsi. Pentti on saanut myös apua psykoterapiasta.
 Määttä kertoo, että sopivan ADHD-lääkkeen ja annostuksen löytämisessä voi mennä aikaa.
 Jos lääkettä syö liikaa, voi tulla esimerkiksi levottomaksi ja hermostuneeksi. Määttä vertaa liian suurta annostusta kahviövereihin.
 Lääkkeetönkin on vaihtoehto
 Vaikka lääke toimii ADHD-oireisiin valtaosalla, jäljelle jää silti heitä, joille lääkitys ei sovi. Haittavaikutukset voivat olla liian pahoja tai toleranssi liian korkea. Silloin on keskityttävä kaikkeen siihen, mitä voidaan korjata.
 Mika Määttä kertoo, että lääkkeettömässä hoidossa paras apuväline on neuropsykologinen valmennus. Myös ympäristöön olisi kiinnitettävä huomiota.
 Nykymaailma voi olla valmiiksi kaoottinen ja osaltaan vaikuttaa mahdollisuuksiin keskittyä. Määttä muistuttaa, että nyky-yhteiskunta voi sortua aiheuttamaan ADHD-oireistoa myös niille, joilla ei normaalisti ole vaikeuksia keskittyä.
 – Monestihan työympäristöt ovat sellaisia, ettei niitä ole tarkoitettu keskittymiseen. Avokonttorit ovat ADHD:n kannalta ihan hullu idea. Sekin voi jo auttaa, jos on mahdollisuus omaan työhuoneeseen ja siihen, että voi vetäytyä hiljaisuuteen ilman häiriöitä.

Psykostimulanttien käyttö on kovassa kasvussa lapsilla ja nuorilla – ne auttavat ADHD-oireisiin, mutta syytä ei täysin tiedetä


Summary: Poliisi on tutkinut Satakunnassa Harjavallassa heinäkuun puolivälissä syttynyttä Hiittenharjun hotellipaloa tiiviisti. Enää palopaikalla ei tehdä tutkimuksia. Palon syyn selvittelyä on viivyttänyt loma-aika.

Harjavallan Hiittenharjun hotellipalon syttymissyyn selvittely on yhä kesken.  Raju tulipalo tuhosi hotellin päärakennuksen  heinäkuun puolivälissä. Hotellin asukkaat saatiin evakuoitua, eikä palosta aiheutunut henkilövahinkoja.
 Tutkinnanjohtaja, komisario  Matti Ala-Haavisto  Lounais-Suomen poliisista kertoo, että tutkintaa ovat viivyttäneet lomat.
 Palopaikalla poliisi ei tee enää tutkimuksia. Aineistoa palosta on kertynyt huomattava määrä. Selvitystyötä on tehnyt myös Satakunnan pelastuslaitos, mutta poliisilla on päävastuu tutkinnassa.
 Pelastuslaitos  pyysi heinäkuussa yleisöltä valokuvia tai videokuvaa  hotellipalosta.
 – Palontutkinnan tavoitteena on selvittää tapahtumien kulkua, jotta niistä voidaan ottaa opiksi ja kehittää pelastustoimintaa, kertoi tuolloin palomestari  Toni-Pekka Kuusniemi .
 Komisario Ala-Haavisto arvioi, että viimeistään ennen joulua Hiittenharjun hotellipalon syystä on jonkinlainen tieto.
 Valtakunnallisesti tunnettu tanssipaikka
 Vielä ei ole tiedossa, rakennetaanko palossa tuhoutuneen päärakennuksen tilalle uusi rakennus. Yle ei ole tavoittanut hotellin omistajaa.
 Hotellin huoneet eivät vaurioituneet tulipalossa. Hotelli on jatkanut majoitusta palon jälkeen poikkeusehdoin.
 Hiittenharjun hotelli on ollut valtakunnallisestikin tunnettu tanssipaikka ja maamerkki kakkostien tuntumassa. Satakunnan Kansa kertoo, että sen  historia alkoi 1970-luvun alussa  ensin motellina.
 Lue lisää:
 Pelastuslaitos kaipaa kuvia Hiittenharjun hotellipalon alkuvaiheista
 Harjavallan kaupunginjohtaja hotellipalosta: "Autamme, kun ensijärkytyksestä on selvitty" – poliisi alkaa tutkia palon syttymissyytä raunioiden jäähdyttyä
 Harjavallan hotellipalon sammutus jatkui aamukolmeen – poliisi aloittaa aamulla  syttymissyyn tutkinnan
 Hotellin päärakennus tuhoutui tulipalossa Harjavallassa

Harjavallan rajun hotellipalon syttymissyyn selvitys jatkuu – poliisi arvioi tutkinnan valmistuvan viimeistään ennen joulua


Summary: Presidentit Joe Biden ja Volodymyr Zelenskyi tapaavat illalla Valkoisessa talossa. Ukraina haluaa kiirehtiä Nato-jäsenyyttään.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ukraina ja Yhdysvallat vahvistavat puolustusyhteistyötään uuden sopimuksen myötä, tiedottaa Ukrainan  presidentinkanslia .
 Maiden puolustusministeriöt allekirjoittivat tiistaina Yhdysvalloissa strategisen puolustuksen puitesopimuksen, joka vahvistaa puolustusyhteistyötä Ukrainan ja Yhdysvaltojen välillä. Sopimuksen myötä Yhdysvallat "tarjoaa Ukrainalle kansainvälistä oikeudellista tukea Ukrainan suvereniteetille, alueelliselle koskemattomuudelle ja riippumattomuudelle". Samoin sopimus varmistaa Ukrainan mukaan yhteisen vastarinnan Venäjän aggressioita vastaan ja helpottaa Ukrainan liittymistä Natoon.
 Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  on kuluneen vuoden aikana vaatinut Ukrainan Nato-jäsenyyden vauhdittamista.  Ylen keväällä haastattelemat asiantuntijat  eivät usko, että Ukrainalle on todellisia mahdollisuuksia päästä sotilasliiton jäseneksi vielä pitkään aikaan.
 Asiantuntijoiden mukaan maa ei ole vielä Nato-yhteensopiva, ja jatkuvat aluekiistat tekevät siitä liian kuuman perunan muille Nato-maille. Kun Nato-maat tietävät, että jäsenyys ei onnistu, niillä on tarve tarjota Ukrainalle muuta tukea.
 Juhlapuheissa Natosta on kuitenkin viestitetty, että Ukraina on tervetullut joukkoon. Viimeksi näin lupailtiin viime viikon maanantain Krimin tilannetta käsittelevässä huippukokouksessa Kiovassa, jolloin Naton varapääsihteeri  Mircea Geoană  lupasi, että  Ukraina ja Georgia tulevat liittymään Natoon .
 Tilaisuuteen osallistui ukrainalaistietojen mukaan edustajia 44:stä eri valtiosta ja kansainvälisestä järjestöstä, myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  oli paikalla. Niinistön mukaan paikalla oli kaikkien Euroopan unionin jäsenmaiden edustajat.
 – Tämä on tietynlaista myötätunnon osoittamista Ukrainalle. Mitään sellaista viisasten kiveä täältä ei löydy, joilla noita ongelmia ratkaistaisiin,  Niinistö sanoi .
 60 miljoonan dollarin sotilaallinen tuki
 Yhdysvallat lupaa nyt 60 miljoonan dollarin edestä sotilaallista tukea Ukrainalle, kertoo uutistoimisto AP. Presidentti  Joe Bidenin  hallinto viestitti kongressille, että avustuspaketti on tarpeen, sillä "Venäjä on lisännyt merkittävästi sotilaallista toimintaansa Ukrainan rajalla" sekä toteuttanut kranaatti-iskuja, rikkonut tulitaukoja ja työstänyt muita provokaatioita.
 Maaliskuussa Yhdysvaltain puolustusministeriö julkisti 125 miljoonan dollarin sotilaallisen avustuksen Ukrainalle. Yhteensä Yhdysvallat sanoo avustaneensa Ukrainaa sotilaallisesti 2,5 miljardilla dollarilla vuodesta 2014 alkaen, jolloin Venäjä miehitti Krimin niemimaan ja Itä-Ukrainan taistelut saivat alkunsa.
 Venäjän ulkoministeriön tiedottajan  Maria Zaharovan  mukaan Nato-maiden tarjoama sotilaallinen tuki voi aiheuttaa sen, että Ukraina pyrkii ratkaisemaan Itä-Ukrainan kriisin aseellisesti, kertoo Venäjän valtion uutistoimisto Tass.
 Ukraina ei epäile Yhdysvaltojen situoutumista
 Zelenskyi ja Biden tapaavat tänään keskiviikkona Valkoisessa talossa. Yhdysvaltojen vetäytyminen Afganistanista on saanut sen liittolaiset varpailleen viime päivinä.
 – Afganistanin tilanne näyttää osoittavan Yhdysvaltojen maailmanlaajuisten sitoumusten muuttumista. Presidentti Zelenskyi haluaa kuulla presidentti Bidenilta, että mikä tilanne on Ukrainan osalta, Zelenskyin neuvonantaja  Andew Mac  kertoi  The New York Timesille .
 Zelenskyin toinen neuvonantaja  Tymofii Milovanov  huomauttaa Timesille, että Ukraina on täysin eri asia kuin Afganistan.
 – Olemme itsenäinen maa, emmekä epäonnistunut valtio. Armeijamme on onnistunut vastustamaan venäläisiä, ei Talibania.
 Milovanovin mukaan Ukrainalla ei ole epäilyksiä Yhdysvaltojen sitoutumisesta. Hän sanoo, että tarkoitus on avun pyytämisen sijasta saada aikaan yhteistyötä.
 Venäjän ja Valko-Venäjän odotetaan allekirjoittavan tiiviimmän yhteistyön sopimuksen parin viikon sisään. Tämä saattaa tuodan Venäjän joukot myös Ukrainan luoteis- ja pohjoisrajalle. Tämän jälkeen Ukraina alkaa olla melko lailla Venäjän nyrkin sisällä länsirajojaan lukuun ottamatta: Valko-Venäjän ja Venäjän lisäksi Moldovan Transnistrian alue on käytännössä venäläisten miehittämä.
 Ukraina haluaa Timesin mukaan korostaa rooliaan turvallisuustakuuna Venäjän suhteen, vaikka ympyrä kiristyy.
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö Ukrainassa: ”Suomi tukee kansainvälisiä ponnisteluja Ukrainan alueellisen integriteetin palauttamiseksi” (23.8.)
 Jännitys Venäjän joukkojenkeskityksistä Ukrainan tuntumaan jatkuu –  Pelottelua vai valmistautumista hyökkäysoperaatioon? (13.4.)

Ukraina ja Yhdysvallat vahvistavat puolustusyhteistyötään – Zelenskyi ja Biden tapaavat Valkoisessa talossa


Summary: Seurakuntien korona-aikana aloittamien verkkojumalanpalvelusten suosio on vakiintunut ja osallistujia on merkittävästi enemmän kuin perinteisissä kirkonmenoissa. Nyt mietitään, miten seurakuntalaiset saadaan pidettyä mukana jatkossakin.

Seurakuntien verkkojumalanpalvelukset ovat nousseet huippusuosituiksi, ja verkosta on tullut osa normaalia seurakuntatyötä. Netissä jumalanpalveluksia seuraa perinteisiin kirkonmenoihin verrattuna moninkertainen määrä.
 Esimerkiksi Rovaniemen seurakunnassa tavallisena sunnuntaina messussa on paikalla ollut keskimäärin 100–150 seurakuntalaista. Nyt vähimmilläänkin striimattu messu saa 400 katsojaa.
 – Luulen, että olemme tavoittaneet ihmisiä, joita emme muuten olisi tavoittaneet, kertoo Rovaniemen seurakunnan vt. kirkkoherra  Ilari Kinnunen .
 Rovaniemen seurakunnan vt. kirkkoherra Ilari Kinnunen iloitsee uusista taidoista, joita hän on oppinut koronan pakottamana. Ennen pandemiaa Kinnunen ei ollut koskaan tehnyt videoita tai somettanut, nyt ne ovat luonteva osa työtä. Antti Mikkola / Yle
 Parhaimmillaan Rovaniemen seurakunnan yhtä palvelusta on seurannut 14 000 ihmistä. Luterilaisen kirkon Oulun hiippakunnan piispa  Jukka Keskitalo  arvioi, että huimimmat striimien osallistujapiikit on nähty pandemian alussa.
 Nyt verkkopalveluksiin osallistuvien määrä näyttää tasoittuneen. Suuri kysymys seurakunnissa onkin nyt se, miten verkon tuoma mielenkiinto ja osallistumisinnokkuus saataisiin näkymään myös kirkkosaleissa.
 – Toivottavasti nämä nettijutut voisivat olla houkuttimia, että tuohan näyttää mukavalta, haluan mennä tuonne. Alkaisi entisillä kävijöillä taas kirkkopolku avautua enemmän ja uusilla kävijöillä. Kyllä se on meidän vahva toive, sanoo Ilari Kinnunen.
 Lue lisää:   Verkkojumalanpalveluksissa yleisöä voi olla monta kertaa enemmän kuin sunnuntaisin kirkossa – koronakriisi innosti seurakunnat digiloikkaan
 Verkko tuo kotikirkon liki minne tahansa
 Nettipalvelukset avaavat pääsyn messuun ympäri Suomea, jopa maailmaa. Niitä seurataankin runsaasti myös muualta kuin omasta seurakunnasta.
 – Olen tavannut ihmisiä, jotka ovat kertoneet, että on ollut nostalgista päästä helposti verkon yli esimerkiksi oman synnyinseurakunnan jumalanpalvelukseen, kertoo Jukka Keskitalo.
 Suomalaiset ovat tunnetusti laiskasti kirkossa käyvää kansaa. Seurakunnat toivovat, että nettipalvelusten suosio ja seurakuntyön saama näkyvyys houkuttelisi ihmisiä entistä innokkaammin myös paikan päälle. Antti Mikkola / Yle
 Kotikirkon tärkeys on huomattu esimerkiksi Enontekiöllä, missä kirkkomatka voi olla pitkä ja autottomalle lähes mahdoton.
 – Kun näkee kuvaruudusta oman kotikirkon, tuntuu, että on läsnä kirkossa, kertoo Enontekiön seurakunnan suntio  Eija Leppänen  seurakuntalaisilta saamastaan palautteesta.
 Kotikirkon tärkeys on yksi syy sille, miksi seurakunnat lähtivät itse tekemään sisältöjä verkkoon, sen sijaan, että olisivat ohjanneet seurakuntalaisia esimerkiksi Ylen välittämien jumalanpalvelusten pariin.
 – Kyllä meidän täytyy oman seurakunnan kasvoilla koittaa pitää yhteyttä ihmisiin, sanoo Ilari Kinnunen.
 Pitkien etäisyyksien kirkolle sopii hybridimalli
 Lapin ortodoksisessa seurakunnassa verkon kautta tehtävää seurakuntatyötä oli jo suunniteltu ennen koronaa. Ideoitu seurakuntatyön hybridimalli on yhdistelmä fyysistä kokoontumista ja nettiyhteyttä.
 Verkkotyö on välttämätöntä pitkien etäisyyksien työkentällä. Korona antoi lopullisen sysäyksen kokeilulle.
 – Pääasiallinen syy uuden mallin kokeilulle on kuitenkin mahdollisimman monien ihmisten tavoittaminen pienin resurssein, sanoo Lapin ortodoksisen seurakunnan pastori Isä  Rauno Pietarinen .
 Lapin ortodoksisen kirkon pappi Isä Rauno Pietarinen pitää omaa youtube-kanavaa, jonne hän striimaan palveluksia ja tallentaa opetuspuheita. Isä Rauno on ollut innokas netinkäyttäjä jo ennen korona-aikaa. Verkkosisällöt syntyvät yhteistyössä hänen vaimonsa ja seurakunnan kanttorin Anneli Pietarisen kanssa.  Antti Mikkola / Yle
 Striimien tarkkaa tavoitettavuutta on vaikea saada, sillä esimerkiksi vanhainkodeissa yhden päätteen äärellä voi olla kymmenen ihmistä. Toisaalta pikaiset käväisytkin tallentuvat katsojaksi.
 – Jotakin osviittaa olemme saaneet katseluiden kokonaisajasta. Sen perusteella jumalanpalveluksia katsoo kokonaan useita kymmeniä henkilöitä. Katsojien kokonaismäärä on satoja, jopa yli tuhat henkeä palvelusta kohden.
 Verkko on tullut osaksi seurakuntatyötä
 Ensimmäiset verkkolähetykset olivat monin paikoin kokeilua. Monissa seurakunnissa somesisältöjen tekeminen oli vierasta ja varsinaisia työkaluja ei ollut.
 – Kun kirkot täytyi sulkea ensimmäisen kerran kokonaan, sattui minulla olemaan seuraava palvelusvuoro, arki-illan ehtoollinen. Sitten vain rupesin kodissani omalla kännykällä tekemään hartautta, muistelee Rovaniemen seurakunnan vt. kirkkoherra Ilari Kinnunen
 Enontekiöllä apuun riensi kunta.
 – Striimien aloittaminen oli mielenkiintoinen. Onneksi saimme Enontekiön kunnan atk-tukihenkilön  Mihku Näkkäläjärven  mukaan. Saimme kunnalta välineet lainaan ja Mihku auttoi alkuun, kertoo suntio Eija Leppänen.
 Enontekiön seurakunta aikoo jatkaa nettistriimausten tekoa Hetan kirkosta. Toiveissa olisi hankkia joskus matkamallin striimauskalusto, jolloin palveluksia voisi lähettää verkkoon muualtakin.  Vesa Toppari / Yle
 Kun uusi työtapa on otettu seurakunnissa haltuun, aiotaan sitä jatkaa myös tulevaisuudessa. Seurakuntatoiminnan palautuessa normaaliin ei resursseja välttämättä riitä tuottaa yhtä paljon sisältöä nettiin kuin korona-aikana.
 Etenkin pitkien välimatkojen seurakunnissa on seurakuntalaisilta tullut selkeitä toiveita, että nettipalveluksia jatketaan.
 – Ainakin kirkossa toimitettujen palvelusten striimaaminen on tullut jäädäkseen. Muualtakin voisi lähettää nettiin, jos tulisi matkavälineet. Ruokahalu kasvaa syödessä. Olisi ihana, kun olisi eri kameroita ja voisi näyttää eri kohteita, sanoo Eija Leppänen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 1.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Markus Kartano tietää, miten kirkkosalin kaiku laitetaan kuriin ja kuinka minecraft-serveriä ylläpidetään – ja siksi hänet valittiin Vuoden papiksi

Nettijumalanpalveluksista tuli supersuosittuja ja nyt seurakunnissa mietitään, miten verkossa tavoitetut ihmiset saataisiin myös kirkkosaliin


Summary: Rajavartioston partio otti ulkomaalaisen miehen kiinni noin kilometrin päässä valtakunnanrajasta.

Lappeenrannan Vainikkalassa on varhain tiistaiaamuna paljastunut laiton rajan ylitys.
 Rajavartioston partio otti kiinni ulkomaalaisen miehen noin kilometrin päässä valtakunnanrajasta. Mies oli tullut Venäjän puolelta Suomeen.
 Mies on alustavassa puhuttelussa myöntänyt ylittäneensä valtakunnan rajan laittomasti.
 Kaakkois-Suomen rajavartiosto on aloittanut esitutkinnan valtionrajarikoksesta.
 Kaakkois-Suomen alueen rajavaltuutettu on ollut yhteydessä rajatapahtuman johdosta Viipurin alueen rajavaltuutettuun.

Mies tuli luvatta Venäjältä Suomeen – tavoitettiin läheltä rajaa Lappeenrannan Vainikkalassa


Summary: Sonkajärvellä on tänä aamuna kaadettu pienpetorautaan käpälänsä loukannut karhu. Kyseessä on kuukauden sisällä jo kolmas Itä-Suomessa havaittu karhu, joka on loukannut itsensä pienpetopyyntiin tarkoitettuun ansaan.

Sonkajärvellä on tänään aamupäivällä kaadettu pienpetorautaan käpälänsä loukannut karhu. Kyseessä on jo kesän kolmas pienpetojen pyyntirautaan loukkaantunut karhu Itä-Suomen poliisin alueella.
 Poliisi sai reilu viikko sitten ilmoituksen loukkaantuneesta karhusta Sonkajärven Löytölänmäellä. Karhulla oli vasemmassa etujalassaan pienpetojen pyyntiin tarkoitetut pyyntiraudat, eikä karhu pystynyt käyttämään jalkaansa.
 Poliisi teki Sonkajärven karhulle lopettamispäätöksen samaan tapaan kuin Lieksan ja Enon rautakarhuille, konsultoituaan ensin eläinlääkäriä. Lopettamispäätösten perusteena on ollut eläimelle aiheutuva tarpeeton kipu ja kärsimys.
 Alustavien tietojen mukaan uroskarhun vasemmassa etujalassa ollut pyyntirauta oli uponnut syvälle tassun sisään aiheuttaen karhulle kipua ja kärsimystä. Pyyntirauta on mitä luultavimmin ollut tassussa kiinni jo pidempään. Eläin toimitetaan tutkittavaksi Ruokavirastoon.
 Lieksan pienpetorautaan loukkaantunut karhu kaadettiin viime viikolla . Enon loukkaantuneesta karhusta ei ole tuoreita havaintoja.
 Kolme loukkaantunutta karhua on ennenkuulumaton tilanne
 Kolme rautakarhua saman kesän aikana Itä-Suomen poliisilaitoksen alueella on erittäin poikkeuksellista.
 – Oman työurani aikana tällaista sumaa ei ole ennen sattunut. Muistan yksittäisiä tapauksia vuosien saatossa, mutta että alle kahden kuukauden sisällä kolme loukkaantunutta karhua, se on erittäin poikkeuksellista, rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  sanoo.
 Poliisi tiedotti Sonkajärven karhusta vasta samana päivänä, kun karhu oli jo lopetettu. Pidettiinkö lopetuspäätös tarkoituksella salassa?
 – Ei ollut tarkoitus salailla asiaa, mutta tiedottaminen hieman viivästyi. Kyllähän siihen osaltaan vaikutti tämä päätöksiin kohdistunut mediamylläkkä. Olimme tänään laittamassa tiedotetta lopettamispäätöksestä, mutta samaan aikaan saimmekin tiedon, että karhun lopetus oli jo tapahtunut.
 Itä-Suomi vahvan karhukannan aluetta
 Pohjolaiselle tulee nopeasti mieleen neljä mahdollista syytä, jotka ovat voineet aiheuttaa jo kolmen karhun loukkaantumisen.
 Ensimmäiseksi hän toteaa, että Itä-Suomessa, varsinkin Pohjois-Karjalassa, on vahva karhukanta. Eli alueella liikkuu muutenkin paljon karhuja. Toiseksi alueella on pitkä historia pienpetojen pyynnistä pyyntiraudoilla.
 – Lähinnä näätää ja minkkiä on pyydetty raudoilla vuosikymmeniä.
 Metsästysasetuksessa sanotaan, että pienpetorauta ei saisi aiheuttaa vaaraa ihmisille tai muille eläimille, joiden pyyntiin rautaa ei ole tarkoitettu.
 – Kyllähän näissä tapauksissa siis metsästysasetusta on rikottu. Se on kolmas vaikuttava tekijä.
 Neljäs loukkaantumisiin vaikuttava asia lienee Pohjolaisen mukaan puhdas sattuma.
 Lue myös:
 Pienpetorautaan loukkaantunut emokarhu ja kaksi sen pentua on kaadettu Lieksassa – metsästäjä: "Rauta oli syöpynyt syvälle karhun tassuun"
 Poliisi pyörsi päätöksensä: Loukkaantuneen karhun pennut säästyvät hengissä – emolla yhä lopetusmääräys
 Pienpetorautaa jalassaan kantavan karhuemon pelastamisyritys venyy – Poliisi: "Meillä ei ole eläinlääkäriä, jolla olisi karhukokemusta"

Itä-Suomesta löytyi jo kolmas pienpetoraudasta käpälässään kärsinyt karhu – loukkaantunut eläin ammuttiin tänään poliisin päätöksellä


Summary: Turvavälien poistumista on lupailtu jo elokuun puolivälistä asti, mutta vasta nyt lakimuutosta aletaan valmistella. Tapahtuma-ala pitää tärkeänä, että koronapassi saataisiin nopeasti käyttöön.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Kahden metrin turvavälimääritelmä aiotaan viimein poistaa laista, mutta tapahtuma-alan mielestä pelkkä ilmoitus ei vielä muuta mitään.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) tviittasi eilen, että määritelmä kahden metrin turvaväleistä tartuntalaissa poistuu. Marinin mukaan "muutos on STM:n [sosiaali- ja terveysministeriö] valmistelussa ja se viedään eduskunnan käsittelyyn mahdollisimman pikaisesti".
 Vaikka pääministerin tviittiä voisi pitää ilouutisena koronarajoituksissa rämpineille kulttuuri- ja tapahtuma-aloille, johtaja  Kati Kuusisto  Tapahtumateollisuus ry:stä suhtautuu ilmoitukseen skeptisesti.
 – Toimialan tilanne ei ole muuttunut yhtään paremmaksi sitten eilisen. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla on peruuntunut tänäänkin lisää tapahtumia, muun muassa messuja.
 Kuusiston mukaan Marinin ilmoitus on "tviitti muiden tviittien joukossa".
 – Se on kai edelleen niin, että maata ei johdeta Twitterissä. Odotamme konkreettisia päätöksiä, joilla on konkreettisia vaikutuksia.
 Päättäjät ovat lupailleet muutosta jo tovin
 Marinin tviitti ei ole ensimmäinen kerta, kun hallituksen riveistä vähintäänkin väläytetään turvaväleistä luopumista.
 Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.)  lupasi  jo 13.8., että turvaväleistä voidaan luopua. Vastaava asia esitettiin 19.8. julkistetussa sosiaali- ja terveysministeriön  ohjauskirjeessä .
 Aluehallintovirasto, joka viime kädessä päättää rajoituksista, ei kuitenkaan reagoinut mitenkään sen paremmin Kurvisen vaatimukseen kuin ohjauskirjeeseenkään.
 Lue lisää:   Etelä-Suomen aluehallintovirasto: nykyiset rajoitukset pysyvät voimassa – ministeriö suositteli aiemmin rajoitusten keventämistä
 Tapahtumateollisuus ry:n Kuusisto on ihmetellyt hallituksen ja avin välistä nokkapokkaa, jossa vaikkapa kulttuurialan parhaaksi toimiminen ja koronarajoitusten järkevöittäminen on ollut kaukana.
 – Tuntuu aika hurjalta, että tapahtuma-alan suurin toiminta-alue eli eteläinen Suomi on voimakkaiden rajoitusten vallassa, ja että työtä, toimeentuloa ja yrittämisen mahdollisuuksia peruuntuu koko ajan. Hallitus ja avi eivät tunnu millään tavalla ymmärtävän tapahtuma-alan vaikutusta työllistäjänä ja verotulojen synnyttäjänä.
 Avi on perustellut turvavälirajoitusta sillä, että se on määritelty tartuntalain pykälässä 58d ja viranomaisen on toimittava lakisäädösten mukaan. Siksi pelkkä ohjauskirje ei riittänyt muuttamaan avin rajoituksia, vaan perjantaina Etelä-Suomen avi ilmoitti turvavälisäännön pysyvän voimassa.
 Nyt hallitus on ryhtynyt muuttamaan itse lakia. Aikataulusta ei kuitenkaan ole tietoa. Yle Uutiset tiedusteli asiaa STM:n tiedotuksesta, josta vastattiin, että "asia on valmistelussa, mutta valitettavasti vielä ei ole antaa aikatauluarvioita."
 Tiistai-iltapäivällä Etelä-Suomen avi tiedotti, että se “varautuu 2 metrin turvavälivelvoitteen poistamiseen”. Asiaa on kuitenkin avin mukaan ensin käsiteltävä Hus-alueen (Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri) koronakoordinaatioryhmän kokouksessa torstaina.
 Koronapassia toivotaan nopeasti käyttöön
 Tapahtuma- ja kulttuuriala ovat odottaneet myös koko kesän ajan koronapassin käyttöönottoa. Esimerkiksi väestöltään Suomen kokoinen Tanska otti  koronapassin  käyttöön jo keväällä, ja sen avulla on päässyt osallistumaan esimerkiksi festivaaleille. Passi kertoo, onko henkilö saanut koronavirusrokotteen tai onko hänen elimistössään viruksen vasta-ainetta aiemman tartunnan jäljiltä.
 Koronapassin käyttöönotto on lisännyt huomattavasti testaamista, ja tämän on kustantanut Tanskan valtio. Koronapassi on kuitenkin mahdollistanut tanskalaisen yhteiskunnan asteittaisen avaamisen, ja kasvaneiden testausmäärien kustannukset ovat tulleet halvemmaksi kuin yhteiskunnan pitäminen suljettuna.
 Jos Suomessa olisi toimittu Tanskan mallin mukaan, tapahtuma- ja kulttuurialan vauriot tältä kesältä olisivat jääneet huomattavasti vähäisemmiksi, ja Kati Kuusiston mielestä koronapassia pitää ehdottomasti edelleen valmistella Suomessakin.
 – Meillä kaikilla on tässä vaiheessa paljon tietoa siitä, ettei korona ole häviämässä minnekään. Tilanteet tulevat pyytämättä, yllättäen ja yhtäkkiä, ja niihin on pakko kehittää erilaisia työkaluja – ettei meidän tarvitsisi mennä tällaisen kursorisen rajoittamisen tielle.
 Kuusisto toivoo, että hallitus ryhtyy koronapassin suhteen rivakoihin toimenpiteisiin.
 – Emme tiedä, mikä tämän taudin tilanne on marraskuussa tai ensi vuonna. Siksi meillä pitää olla välineitä, joilla kulloisenkiin tilanteeseen voi reagoida nopeasti. Jos rajoitustarvetta ei ole, koronapassia ei tarvitse käyttää, mutta sen on syytä olla työkalupakissa.
 Sanna Marinin hallitusta on kritisoitu myös siitä, ettei sillä ole ollut koronan suhteen selkeää exit-strategiaa. Esimerkiksi Tanska julkaisi ensimmäisen exit-suunnitelmansa maaliskuussa, ja maa purkaa kaikki koronarajoitukset 10. syyskuuta. Myös Englanti purki suurimman osan koronarajoituksistaan jo heinäkuussa.
 Lue lisää:
 Kansallisteatterin pääjohtaja A-studiossa rajoitusten purkamisesta: "Farssi tulee heti ekana mieleen"

Pääministeri tviittasi kahden metrin turvavälien poistuvan laista, mutta tapahtuma-alaa lupaus ei vielä lämmitä: “Maata ei johdeta Twitterissä”


Summary: Otso Gold on saanut rahoituksensa ja koeporaukset siihen malliin, että tuotanto Raahessa alkaa syyskuussa. Virallisia avajaisia kultaharkkoineen on tarkoitus juhlia kuun lopulla. Kanadalaisyhtiö sanoo oppineensa kaivoksen aiemmista ongelmista.

Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Laivakankaalla sijaitseva kultakaivos alkaa olla jälleen valmis tuotantoon yli kahden vuoden tauon jälkeen.
 Kanadalaisyhtiö Otso Goldin mukaan Laivan kaivoksen virallisia avajaisia vietetään syyskuun lopulla, jolloin kullan tuotantokin olisi taas alkanut.
 Alueella työskentelee tällä hetkellä jo yli sata henkilöä, joista suurin osa kaivosyhtiön palveluksessa. Väkimäärä pitää vielä melkein tuplata, sillä kaivoksen arvioidaan työllistävän tulevaisuudessa 220–240 työntekijää.
 Kaivoksen yhdyskuntasuhdejohtaja  Juha Tiainen  kertoo, että rekrytoinnit ovat käynnissä.
 – Väkeä pitää palkata vielä huomattavan paljon, mutta tulijoita tuntuu olevan hyvin esimerkiksi kaivoksista eri puolilta Suomea.
 Tiaisen mukaan myös moni kaivoksen entinen työntekijä on kiinnostunut uusista työpaikoista.
 Raahessa tavoitellaan tuhansien kultakilojen vuosituotantoa
 Raahen kaivoksen kultapitoisuudet  ovat olleet koko toiminnan ajan varsin matalat. Tämä tiedostetaan myös Otso Goldissa, jonka mukaan tuotantouudistuksilla ja koekairausten tarkalla analysoinnilla kallioperän kulta saadaan kuitenkin aiempaa paremmin talteen.
 – Raahen kaivos ei alueena tietenkään ole sen helpompi kuin aiemminkaan, mutta me luotamme suunnitelmiimme ja kairaustuloksiimme, kertoo yhdyskuntasuhdejohtaja Juha Tiainen.
 Kanadalaisyhtiö kertoo kairauksissa löytyneen myös aiempaa korkeampia pitoisuuksia, jotka antavat uskoa tulevaisuuteen.
 Otso Gold kertoo nettisivuillaan Raahen kultakaivoksen vuosituotantotavoitteeksi 90 000 unssia, joka olisi yli 2 500 kiloa kultaa vuodessa. Määrä on varsin huomattava, sillä esimerkiksi Euroopan suurin kultakaivos Kittilässä teki viime vuonna uuden tuotantoennätyksensä, noin 6 500 kiloa kultaa.
 Kanadalaisyhtiö ja Juha Tiainen ovat kuitenkin luottavaisia Otso Goldin tavoitteen kanssa.
 – Emme näe mitään syytä miksi emme tavoitteeseen ja sen ylikin pääsisi. Pyrimme koko ajan nostamaan tuotanto- ja jalostuskapasiteettia laitoksella.
 Kultakaivoksen vaikeat vuodet
 Raahen kultakaivos avattiin isoin odotuksin kymmenen vuotta sitten vuonna 2011. Ruotsalainen Nordic Mines ajautui kuitenkin nopeasti vaikeuksiin, kun  jätevesiongelmat  alkoivat jo parin kuukauden toiminnan jälkeen keväällä 2012.
 Eikä ruotsalaisyhtiön taival siitä juuri helpottunut, sillä  yrityssaneeraus oli edessä  vuonna 2013 ja tappiollisen kaivoksen sulkeminen seuraavana vuonna.
 Vuoden 2014 jälkeen ruotsalaisyhtiö valmisteli kaivoksen avaamista uudelleen parin vuoden ajan ja keräsi sitä varten rahaa miljoonia euroja. Kullantuotanto alkoi Raahessa uudelleen vasta omistajavaihdosten jälkeen vuoden 2018 syksyllä, jolloin kanadalainen Nordic Gold sai taas kaivoksen käyntiin – muutamaksi kuukaudeksi.
 Talousvaikeudet ja kiista kaivosurakoitsijan  kanssa sulkivat Raahen kultakaivoksen jälleen keväällä 2019.
 Nyt edessä on uusi alku ja uusi kaivosyhtiö, kun Nordic Gold muutti nimensä Otso Goldiksi vuoden 2019 lopulla.
 Otso Goldin Raahen kaivoksen yhdyskuntasuhdejohtaja Juha Tiainen kertoo, että kaivoksen aiemmista ongelmista on otettu opiksi.
 – Resurssien kartoitus on ollut aiemmin puutteellista. Nyt meillä on laajat kairaustiedot ja valmis kaivossuunnitelma, jota myös kehitämme tarkemmaksi koko ajan.
 Värikkäitä vaiheita kokeneen Raahen kultakaivoksen seuraava vaihe on jo hyvässä vauhdissa, kun kullantuotanto käynnistyy jälleen lähiviikkoina. Uuden ajan ensimmäiset kultaharkot saadaan esille virallisissa avajaisissa 29. päivä syyskuuta.
 Lue lisää aiheesta:
 Vasta avattu kultakaivos ajautui saman tien ongelmiin – syyttää toiminnan takkuamisesta suomalaista urakoitsijaa, joka ei kritiikkiä niele
 Raahen kultakaivosta käynnistellään ainakin jo neljättä kertaa
 Uusi kaivoslaki lisää kuntien valtaa ja lyhentää etsintälupia – luonnonsuojelupiirin mukaan tavoite ympäristönsuojelusta on jo vesitetty

Useasti suljettu epäonnen kaivos avataan jälleen Raahessa, ja tavoitteena on useita tonneja puhdasta kultaa


Rovaniemen hovioikeus on antanut tuomion Oulun yliopistollisen sairaalan yhteispäivystyksessä marraskuussa 2018 tapahtuneesta epäillystä pakottamisesta seksuaaliseen tekoon.
 Hovioikeus hylkäsi  käräjäoikeuden  tapaan syytteen ja siihen perustuneet asianomistajan korvausvaatimukset.
 Oikeus katsoi, ettei riittävää näyttöä noin 40-vuotiaan miehen syyllisyydestä ole esitetty.
 Asia käsiteltiin hovioikeudessa asianomistajan pyynnöstä käräjäoikeuden tavoin suljetuin ovin.
 Tuomion salassapitoaika on 60 vuotta.
 Alun perin jutussa toisena vastaajana ollut noin 30-vuotias mies kuoli vuonna 2019, joten häntä vastaan nostettu syyte raiskauksesta raukesi miehen kuoleman vuoksi jo ennen käräjäoikeuden käsittelyä.
 Lue lisää:
 Poliisi epäilee potilaan joutuneen raiskauksen uhriksi Oulun yliopistollisessa sairaalassa

Hovioikeus hylkäsi syytteet OYSin yhteispäivystyksessä vuonna 2018 tapahtuneesta epäillystä seksuaalirikoksesta


Summary: Suuroperaatiossa oli mukana myös Yhdysvaltain liittovaltion poliisi eli FBI, joka luovutti tietoja Suomen viranomaisille.

Helsingin poliisilaitos on saanut valmiiksi marihuanan salakuljetukseen liittyvän esitutkinnan, joka on osa Ylen kesäkuussa  uutisoimaa  laajaa kansainvälistä suuroperaatiota.
 Seuraavaksi syyteharkintaan siirtyvässä tapauksessa marihuanan salakuljetuksen organisointiin käytettiin poliisin mukaan salattuja puhelimia.
 Kansainvälisessä suuroperaatio Greenlightissa Yhdysvaltain liittovaltion poliisi eli FBI pääsi käsiksi eri maissa toimivien rikollisten salattuun viestinvaihtoon ja luovutti tietoja Suomen viranomaisille. Näiden tietojen avulla poliisi pääsi käsiksi ammattimaiseen huumeiden salakuljetusorganisaatioon.
 Nyt päätökseen saatu esitutkinta, joka koskee marihuanan maahantuontia, on vain pieni osa laajaa kokonaisuutta.
 Helsingin poliisi paljasti huomattavan marihuanan maahantuonnin viime helmikuussa. Huumausaineet tuotiin Suomeen rekka-autolla Pohjois-Helsingissä sijaitsevaan varastoon.
 – Epäillyt purkivat kuorman varastoon ja lähtivät samoin tein levittämään huumausaineita. Poliisi otti heidät kiinni välittömästi, kun he olivat jättämässä ensimmäistä marihuanaerää vastaanottajalle, toteaa tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Toni Uusikivi   tiedotteessa.
 Marihuanan arvo katukaupassa lähes kolme miljoonaa
 Poliisin mukaan osa Suomeen tarkoitetusta marihuanasta päätyi erehdyksessä Viroon epäiltyjen tekemän virheen vuoksi rekan purkamisen yhteydessä. Marihuanaerä takavarikoitiin myöhemmin Virossa, ja rekan kuljettaja otettiin kiinni toisen huumausaine-erän salakuljetuksessa.
 Uusikiven mukaan marihuanaa takavarikoitiin kaikkiaan yli 140 kiloa. Sen arvo katukaupassa on arviolta lähes kolme miljoonaa euroa.
 Marihuanan salakuljetukseen liittyvässä tapauksessa rikosnimikkeitä ovat törkeä huumausainerikos ja törkeä ampuma-aserikos. Epäiltyjä on neljä.
 Anonyymiys säilytettiin salatuilla puhelimilla
 Toimintaa harjoittanut organisaatio koostui useista ulkomailla ja Suomessa asuneista henkilöistä, joilla oli omat tehtävänsä huumausaineiden hankinnassa, salakuljettamisessa, vastaanottamisessa ja levittämisessä.
 Organisaation viestintään käytettiin ainoastaan salattuja puhelimia, joissa henkilöt esiintyivät nimimerkeillä pysyäkseen anonyymeinä.
 Kokonaisuutta tutkitaan edelleen.
 Kansainväliseen operaatioon liittyen viranomaiset ovat takavarikoineet Suomessa yli viisisataa kiloa huumausaineita, kymmeniä aseita ja käteistä rahaa satojentuhansien eurojen edestä. Lisäksi Suomen viranomaiset ovat ottaneet kiinni lähes sata henkilöä.
 Lue myös:
 Mitä tamperelaisesta 3D-asetehtaasta tiedetään nyt? Tullin valvontajohtaja: "Valtaosan aseesta pystyy printtaamaan"
 Moni rikollinen tarttui FBI:n valesovellukseen myös Suomessa – Tampereelta löytyi varasto, jossa tehtailtiin aseen osia 3D-tulostimella
 Kansainvälinen poliisien huumeoperaatio poiki vangitsemisia Hämeessäkin

Marihuanan salakuljetusta organisoitiin salatuilla puhelimilla – yksi kansainvälisen suuroperaation esitutkinnoista on valmistunut


Summary: Ilkka-Yhtymä tiedotti kesäkuussa päätöksestään hankkia sanomalehtipainamisen jatkossa ostopalveluna. I-print Oy:n yt-neuvottelut päättyivät 19 henkilön työsuhteen irtisanomiseen.

Ilkka-Yhtymään kuuluva I-Mediat Oy painattaa jatkossa lehtensä Kokkolassa.
 I-Mediat on sopinut painoyhteistyöstä Botnia Print Oy Ab:n kanssa.
 Ilkka-Yhtymän oma sanomalehtipainaminen Seinäjoella loppuu vuoden 2021 loppuun mennessä.
 Ilkka-Yhtymä tiedotti kesäkuussa  päätöksestään hankkia sanomalehtipainamisen jatkossa ostopalveluna. Ilkka-Yhtymään kuuluvan I-print Oy:n  huhtikuussa aloittamat yt-neuvottelut  päättyivät 19 henkilön työsuhteen irtisanomiseen.
 Yhtymän tiedotteen mukaan uusi painopaikka varmistaa painettujen lehtien tehokkaan kuljetuksen ja jakelun säilymisen koko levikkialueella.
 – Olen iloinen, että konsernin painetuille lehdille löytyi sopivalta etäisyydeltä laadukkaaksi todettu painopaikka. Uusi painokumppani on kokenut alan toimija, toteaa tiedotteessa Ilkka-Pohjalaisen päätoimittaja  Markku Mantila .
 Painopaikan vaihtuminen ei vaikuta konsernin painettujen lehtien ilmestymiseen. I-print Oy:n muut painotoiminnot eli erikois-, arkki- ja digipaino jatkavat toimintaansa normaalisti.
 Lue myös:
 Ilkka-Yhtymä lakkauttaa sanomalehtipainon Seinäjoella, irtisanoo 19 – toimitusjohtaja: Ei vaikuta lehtien ilmestymiseen

Ilkka-Yhtymä painattaa jatkossa lehtensä Kokkolassa, oma sanomalehtipainaminen Seinäjoella päättyy tämän vuoden aikana


Summary: Suomessa tuhkarokkoa ilmenee vuosittain muutamia tapauksia ja moni tartunnoista on peräisin ulkomailta. Tauti voi olla hoitohenkilökunnalle haastava havaittava juuri harvinaisuutensa vuoksi.

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri tiedotti maanantai-iltana, että Turussa on todettu toinen tuhkarokkotapaus kahden viikon sisään.
 Molemmat tapaukset ovat ilmenneet pienillä, rokottamattomilla lapsilla.
 Suomen ja Turunkin terveydenhuollossa on viime vuodet keskitytty hyvin tiiviisti korona-asioihin. Tuhkarokkotapaukset yllättivät hieman Turun kaupungin tartuntataudeista vastaavan ylilääkäri  Jutta Peltoniemen .
 – Tavallaan tapaukset yllättivät. Toisaalta on aina mahdollista, että yksittäisiä tartuntatauteja ilmenee. Niihin ollaan toki varauduttu ja toimintamallit ovat valmiina.
 Peltoniemen mukaan maanantaisen asiasta tiedottamisen jälkeen on saatu jonkin verran yhteydenottoja. Uusia sairastumisia voi vielä tulla, koska seuranta-aika altistumisesta on lyhyt.
 Lue nämäkin:
 Pienellä lapsella todettiin tuhkarokko Turussa – altistuneita jopa 150
 Turussa todettiin taas tuhkarokko rokottamattomalla lapsella – altistua on voinut Varissuon liikekeskuksessa lauantaina
 Turussa erinomainen rokotuskattavuus
 THL:n mukaan tuhkarokko on saatu hävitettyä Suomesta kokonaan kansallisen rokotusohjelman avulla. Kahdesta tapauksesta kahden viikon sisällä ei Peltoniemen mukaan tarvitse olla kovin huolissaan.
 – Tiedossamme on yksi julkinen tila, jossa on voinut altistua. Jos siinä tilassa on rokottamattomana ollut, silloin on toki syytä ottaa yhteyttä.
 Väestö on Suomessa ja Turussa hyvin kattavasti rokotettu.
 – Viimeisin käytettävissä oleva raportti osoittaa, että esimerkiksi vuonna 2017 syntyneistä rokotettuja on 97 prosenttia, kertoo Peltoniemi.
 – Ajatellaan, että ennen vuotta 1965 syntyneet ovat pääosin itse sairastaneet tuhkarokon ja ovat sitä kautta suojassa.
 Monelle hoitajalle ennestään tuntematon
 Suomessa tuhkarokkoa ilmenee vuosittain muutamia tapauksia. Moni tartunnoista on peräisin ulkomailta.
 Tauti alkaa usein kuumeella ja hengitystieoireilla. Jutta Peltoniemen mukaan tauti voi olla hoitohenkilökunnalle haastava havaittava.
 – Se voi olla nykyisin vaikea tunnistaa, koska suurin osa terveydenhuollon henkilöstöstä ei ole koskaan nähnyt tartuntaa.
 Terveydenhuollon ammattilaisilla on taudin tunnistamiseen käytössä yksityiskohtainen ohjeistus. Lääkäreillä ja hoitajilla on käytössään myös tietopankkeja, joiden avulla he arvioivat potilaan oireita.
 Puhelimitse yhteyttä hoitoon
 Tuhkarokko on yleisvaarallinen tartuntatauti, joka tarttuu erittäin herkästi. Vaarallisuus perustuu siihen, että se aiheuttaa hyvin monille tartunnan saaneille vakavia oireita, kuten keuhkokuumetta. Siihen liittyy myös neurologisia jälkitauteja, jotka voivat olla vaikeita.
 – Jos epäilee itsellään tartuntaa, on tärkeä ottaa yhteyttä hoitoon ensin puhelimitse, Peltoniemi muistuttaa.
 Hän vetoaa jokaiseen rokottamattomaan, että nyt olisi aika ottaa rokote. Aikuinen rokotettu suojaa esimerkiksi vauvoja, jotka saavat rokotteen Suomen rokotusohjelman mukaan yksivuotiaina.
 Jutta Peltoniemi tietää, että rokotevastaisia mielipiteitä leviää myös MPR-rokotteesta.
 – On valitettavaa, että osa levittää tieteellisesti hyväksymätöntä tietoa ja pyrkii hämmentämään toisia. Usein virheellisen tiedon levittäminen perustuu omaan mielipiteeseen tai tutkimusaineiston virheelliseen tulkintaan.
 Peltoniemi painottaa, että tuhkarokko on sairaus, joka vaatii väestössä erittäin hyvän rokotuskattavuuden.
 – Rokotuskattavuuden pitää olla lähes 100-prosenttinen, jotta tapaukset pysyvät poissa.
 Millainen portti avautuu tuhkarokon kasvavalle esiintymiselle, jos rokotekattavuudesta ei saada pidettyä kiinni? Onko syytä pelkoon?
 – Syytä pelkoon ei ole. Meillä tulee aina olemaan henkilöitä, jotka eivät rokotetta ota. Suomessa ohjeet suosittelevat ottamaan MPR-rokotteen ajallaan ja onneksi erittäin suuri osa väestöstä on Suomessa näin tehnytkin, Peltoniemi summaa.
 Lue lisää:
 WHO on huolissaan tuhkarokon leviämisestä koronarajoitusten seurauksena

Turun kaksi tuhkarokkotapausta voi poikia vielä lisää tartuntoja, mutta ylilääkäri rauhoittelee: "Syytä pelkoon ei ole"