Summary: Huoltovarmuuskeskuksen kolme johtajaa eivät saaneet syytteitä maskikaupoista.  Pääministeri Sanna Marinin arvio reilu vuosi sitten oli toinen.  Toimitusjohtaja Tomi Lounema joutui eroamaan menetettyään Marinin luottamuksen.

Kuluneet puolitoista vuotta ovat olleet koronan takia niin kiivaita, että pandemian ensi viikot tuntuvat kaukaisilta.
 Syyttäjien torstainen päätös  palauttaa kuitenkin hyvin mieliin vuodentakaisen koronakevään kaaosmaisuuden. Varmuusvarastojen suojamaskit olivat vanhentuneita eikä sairaanhoitopiirien ja erityisvastuualueiden varastoissa ollut suojaimia niin kuin oli luultu ja niin kuin pandemiaohjeistuksen mukaan olisi pitänyt olla. Maskeja ei ollut edes hoitohenkilökunnan tarpeisiin ja niiden markkinat olivat muuttuneet maailmanlaajuiseksi viidakoksi.
 Syyttäjien mukaan HVK:n johtajakolmikko ei kuitenkaan syyllistynyt luottamusaseman väärinkäyttöön eli rikokseen. He ovat syyttömiä, vaikka olivat siirtäneet miljoonia vastaanottajien taustoja tarkistamatta ulkomaisille tileille. Johtajat tiesivät myös ylittävänsä toimivaltuutensa, mutta arvioivat sen pienemmäksi pahaksi kuin sen, että maskeja ei ole ja hoitajat sairastuvat koronaan.
 Maskit eivät normaalioloissa kuulu HVK:n hankittaviin. Maskipulan paljastuttua HVK sai suojainhankinnat tehtäväkseen, vaikka kokemusta maskikaupoista sillä ei ollut. Syyttäjien mukaan hankintojen edetessä myös ministeriöissä oltiin tietoisia, että maskikauppaa jouduttiin nyt tekemään epätavallisissa oloissa.
 Syyttäjien arvion mukaan johtajat eivät syyllistyneet rikokseen, mutta toimitusjohtaja  Tomi Lounema  sai pikapotkut pitkänäperjantaina eli huhtikuussa. 2020. Syynä oli pääministeri Sanna Marinin sd.) ilmoitus, että Lounema ei enää nauti hänen luottamustaan. Kaksi muuta kaupoissa mukana ollutta johtajaa irtisanottiin toukokuussa.
 Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtaja on sen verran korkea virkamies, että hänet nimittää valtioneuvosto. Ja jos valtioneuvoston puheenjohtaja eli pääministeri ilmoittaa luottamuksen puuttuvan, niin virkamiehellä ei ole kuin yksi vaihtoehto.
 Marinin pitkäperjantain aamupäivän ilmoitus luottamuspulasta oli monestakin syystä yllättävä.
 Maskikauppojen selvittely oli ensinnäkin vielä kesken. HVK-asiat kuuluvat hallituksessa työministeri  Tuula Haataiselle  (sd.), joka oli käynyt kauppoja läpi Louneman kanssa torstaina. Tarkoitus oli vielä jatkaa perjantaina. Lisäksi HVK:n hallitus oli tekemässä lisäselvityksiä seuraavalle viikolle.
 Pääministeri käänsi kuitenkin peukalonsa alaspäin perjantaina aamupäivällä. Puolenpäivän jälkeen Haatainen ilmoitti HVK:n toimitusjohtajan vaihtuvan.
 Outoa nykytyöelämässä on sekin, että lopputulos, tässä tapauksessa potkut, ilmoitetaan ennen kuin asia on selvitetty. Ja tietysti se, että potkut antaa pääministeri eikä ministeri, jonka salkkuun HVK kuuluu.
 Syitä Marinin ilmoitukseen luottamuspulasta voi vain arvailla. Koronatilanne oli kaikin tavoin kaoottinen, tappava tauti oli tulossa voimalla maahan ja valmistautumisessa paljastui puutteita toisensa perään.
 Suomen Kuvalehden tiedot  miljoonien eurojen maskikaupoista kyseenalaisten kauppakumppaneiden - kuten pikavippiyhtiöitä pyörittäneen  Onni Sarmasteen  ja kauneusklinikkayririttäjä  Tiina Jylhän -  kanssa oli hyvää vauhtia tahraamassa myös hallituksen.
 Siksi Marin saattoi päätellä, että yhden vastuullisen johtajan potkut saattaisivat vähentää epäluuloja hallituksen toimintakykyyn.
 Ja saattoihan se tuollaisena pikavoittona Marinille hetken näyttäytyäkin.
 Mutta luottamuspulan pikainen julistaminen ilman kunnollisia selvittelyjä ei kestä pitemmän päälle. Potkut ovat enemmän kuin lyhytaikaisen mainehaitan välttäminen, ne ovat myös oikeusturvakysymys. Nyt lopputulos on, että toimitusjohtaja Lounemalta meni virka, vaikkei hän ollut syyllistynytkään rikokseen.
 Luottamuspula voi tietysti syntyä muustakin kuin rikoksesta. HVK:n tapauksessa kukaan ei kuitenkaan ole vihjannut, että muita syitä olisi ollut.
 Jäljelle jäävät vain pääministerin pikapotkut.

Analyysi: Pääministeri antoi pikapotkut huoltovarmuusjohtajalle, joka ei syyttäjien mielestä toiminut laittomasti


Summary: Monen valmistajan myyntivalttina on nyt se, että lähes kaikki uusiin koruihin tarvitut jalometallit ovat kierrätettyjä.

Kuten moni muukin toimiala, myös korujen valmistus ja kauppa ovat Suomessa rakennemuutoksen kourissa.
 Yritysten sukupolvenvaihdoksiin liittyvien kysymysten lisäksi haasteina ovat olleet muun muassa ulkomaisten verkkokauppojan tuotteet ja myös koronapandemia.
 Nyt kuitenkin monet korujen valmistajat ovat toiveikkaita. Muun muassa alan suurimpiin suomalaisiin yrityksiin kuuluvalla kuopiolaisella Saurumilla odotukset ovat korkealla.
 – Meillä odotetaan vahvaa joulumyyntiä. Meillä on loistava kesä takana ja myynti on kasvussa. Eli loistavat odotukset, sanoo Saurumin myyntijohtaja  Helena Tikkanen .

Suomalaiset haluavat muistaa toisiaan, ja erityisesti merkityksellisiin hetkiin ostetaan koruja, sanoo Saurumin myyntijohtaja Helena Tikkanen.  Jouni Immonen / Yle
 Myös alan etujärjestössä Suomen kultaseppien liitossa ollaan toiveikkaita. Koronan vähennettyä ulkomaanmatkailua on rahaa ohjautunut paikoin jopa tavanomaista enemmän jalometallituotteisiin. Toisaalta alan keskeiset raaka-aineet, kuten kulta, ovat kallistuneet.
 – Se luo tietenkin painetta kultakorujen hintatasoon. Sen seurauksena hopea materiaalina on vallannut alaa. Hopeakoruja valmistetaan paljon ja myydään paljon, sanoo liiton toiminnanjohtaja  Henrik Kihlman .
 Kun investoi koruihin, ostaa kauneutta ja jotakin mistä voi nauttia. Sitten sillä on myös jalometalleihin liittyvä arvo, joka pysyy ja on hyvä bonus, tiivistää Kultaseppien liiton toiminnanjohtaja Henrik Kihlman.
 Jouni Immonen / Yle
 Entä onko alalla nyt jotain erityisiä virtauksia ja trendejä?
 Vaikka timanttien kaivamisella ja jalometallien hankkimiseen liittyvällä kaivostoiminnalla on hyvinkin synkkä historia, ainakin vastuullisuus ja reilu kauppa tekevät tuloaan jalometallialalle.
 – Vastuullisuuteen liittyvät teemat nousevat koko ajan tärkeämmiksi ja tärkeämmiksi. Pidetään huolta siitä, että raaka-aineet ovat turvallisia eivätkä sisällä vieraita aineita. Myöskin pyritään siihen, että mahdollisimman paljon käytettään kierrätettyä materiaalia. Ja yhä enemmän tulee fair trade [reilun kaupan] tuotteita, joissa koko ketju on läpinäkyvä.
 Monet korut sopivat pidettäviksi niin juhlissa kuin arkenakin.  Jouni Immonen / Yle
 Monen valmistajan myyntivalttina onkin jo se, että lähes kaikki uusiin koruihin tarvitut jalometallit ovat kierrätettyjä.
 – Hopeasta 93 prosenttia ja kullasta jopa 99 prosenttia on kierrätettyä raaka-ainetta, eli sitä suomalainen arvostaa tänä päivänä, kertoo Saurumin myyntijohtaja Tikkanen.
 Entä millaisia hyödykkeitä korut ovat sijoitusmielessä? Kannattaako niitä ostaa jo pelkästään niiden arvokkaiden raaka-aineiden takia?
 Kultaseppien liiton Kihlmanin mukaan koru on valmistettu koruksi, eli siinä on keskeistä taiteellinen työ. Jos taas haluaa sijoittaa raaka-aineisiin, silloin kannattaa ostaa jalometalleita harkkoina.
 Perinteinen panssariketju voi sopia esimerkiksi isänpäivälahjaksi. 14 karaatin kullasta tehty raskas ketju maksaa kuitenkin usein tuhansia euroja. Jouni Immonen / Yle
 – Kun investoi koruihin, ostaa myös kauneutta ja jotakin mistä voi nauttia. Sitten sillä on myös jalometalleihin liittyvä arvo, joka pysyy ja on hyvä bonus, Kihlman tiivistää.
 Kuopiolainen koruvalmistaja Saurum teki parhaan tuloksensa 20 vuoteen

Jalometalliala odottaa toiveikkaana joulumyyntiä – "Erityisesti merkityksellisiin hetkiin ostetaan koruja"


Summary: Asiantuntija kiittää miehiä sosiaalisessa mediassa orastavasta kehopuheesta: se antaa tilaa kaikenlaisille kehoille. Entinen kilpahiihtäjä Teemu Kalliojärvi pääsi eroon häpeästä, mutta se vaati armollisuuden opettelua.

Hyi. Yäk. Mitä tuo on?
 Näitä sanoja oululainen, 35-vuotias  Teemu Kalliojärvi  on kuullut koko ikänsä.
 Ja niin hän on ajatellut itsekin. Hänen ihonsa näyttää välillä jotenkin inhottavalta.
 Joltain, mitä pitää hävetä.
 Kalliojärvi istuu tuolilla valkoiset puuvillahanskat käsissään. Atooppinen ihottuma on nyt pahimmassa vaiheessaan: iho punoittaa ja siinä on avohaavoja. Haastattelun aikana Kalliojärvi levittää käsiinsä ihoa hoitavaa kortisonivoidetta. Hanskojen hän kertoo suojaavan verenmyrkytykseltä.
 Krooninen eli parantumaton ihotauti on syy, miksi koulun liikuntatunteihin liittyy ikäviä muistoja.
 Paikalla oli usein joku, joka äkkäsi punoittavat kädet tai rupiset jalat ja villitsi muutkin lällättelyynsä.
 Nykyään Kalliojärvi tuntee häpeää aina vain harvemmin. Ei se kokonaan ole poistunut, mutta hän on opetellut hyväksymään asian.
 Hänen ihonsa on sellainen kuin se on, ja niin on hyvä.
 Yksi asia Kalliojärveä on auttanut.
 Puhe kehopositiivisuudesta.

 Kaikki paljaana
 Miesten kehopositiivisuus on nouseva ilmiö sosiaalisessa mediassa.
 Naisilla  #kehopositiivisuus-aiheista  sisältöä on näkynyt esimerkiksi kuvapalvelu Instagramissa jo pitkään, mutta yhä useammin äänessä ovat myös miehet.
 Sosiaalisen median vaikuttajien lisäksi aiheesta puhuvat Teemu Kalliojärven kaltaiset yksityishenkilöt.
 Kehopositiivisuus tarkoittaa yksinkertaistetusti kaikenlaisten kehojen kunnioittamista, arvostamista ja hyväksymistä sellaisenaan.
 Kalliojärvelle kehopositiivisuus on ennen kaikkea työkalu. Se on tapa ajatella ja jotain, mikä muistuttaa armollisuudesta.
 – Usein kun on  bad skin day , huono iho, se näkyy kasvoissa. Se stressaa. Kehopositiivisuus kuitenkin muistuttaa, ettei tätä voi häpeillä. Se on auttanut menemään ja tekemään, mitä täytyy.
 Hän kertoi oman kehotarinansa viime vuonna Instagramissa  Ihastu kehoosi  -nimisellä tilillä. Tilillä on runsaat 14 000 seuraajaa, ja sen julkaisut käsittelevät juuri kehopositiivisuutta ja kehorauhaa.
 Omassa julkitulossaan  Kalliojärvi riisui vaatteensa ja paljasti vartalonsa mahdollisesti tuhansille ihmisille.
 Kalliojärvi lähti kuviin mukaan auttaakseen ja avatakseen keskustelua. Hän otti tuolloin ensi askeliaan kehopositiivisuusajattelussa.
 – Se oli alkuvaihe: ehkä jossain on hetki, jolloin voin olla rennosti oma itseni.
 Rankka paikka
 Punoittava iho ei ole ainoa asia, joka Teemu Kalliojärveä on huolettanut.
 Nykyisin hän on solakassa kunnossa, mutta vielä joitakin vuosia sitten hän painoi yli 30 kiloa enemmän kuin nyt.
 Kalliojärvi on entinen kilpahiihtäjä. Hän edusti Suomea muun muassa nuorten maailmanmestaruuskisoissa ennen kuin lopetti lajin vähän päälle parikymppisenä.
 Painonnousu oli urheilijalle kova paikka. Taustalla oli selkä- ja jalkaleikkauksia komplikaatioineen.
 – Samaan aikaan tuli mielen haasteita. Söin siihen lääkkeitä, ja niillä voi olla painoa nostavia vaikutuksia. Elämäntavatkin olivat huonot.
 Painonpudotuksessa häntä auttoivat tasapainoinen ravinto, liikunta ja uni. Sekä myönteinen asenne.
 – Me olemme keho–mieli-olioita.
 Kehopositiivisuutta Kalliojärvi on alkanut harjoittaa vasta myöhemmin. Kehopositiivisuus ei tarkoita, että olisi muututtava, esimerkiksi laihdutettava, jotta kehoon voi olla tyytyväinen. Sen sijaan ajatus on, että kaikenlaisissa kehoissa on hyvä olla.
 Jos kilot syystä tai toisesta tulisivat takaisin, Kalliojärvi toivoo, että hän olisi riittävän kypsä hyväksymään itsensä myös silloin.
 – Keho on maallinen temppelimme. Sitä pitää arvostaa.
 Sanoja tarvitaan
 Kehonkuvaan ja syömishäiriöihin erikoistunut psykologi  Katarina Meskanen  sanoo seuranneensa iloisena miesten orastavaa puhetta kehosuhteesta ja ylipäätään kehoon liittyvistä teemoista.
 Hän pitää sitä osin ajan ilmiönä: ahtaat sukupuolikäsitykset alkavat murtua. Myös mies saa tuntea,  olla herkkä  ja kokea erilaisia asioita kehosuhteessaan.
 Meskasen mielestä miesten keskustelu kehopositiivisuudesta on tervetullutta ja sille on todellinen tarve.
 – Meistä jokainen tarvitsee kehopositiivisuutta. Se ei ole sukupuolikysymys. Mutta miehillä voi toisinaan olla hankalaa tunnistaa tai tunnustaa, jos kehosuhteessa on kupruja. Siksi ajattelen, että yhtä lailla miehet kaipaavat kehopositiivisuutta.
 Kehopositiivisuus on ollut alun perin yhteiskunnallinen liike, jossa on pyritty parantamaan marginalisoitujen ja syrjittyjen kehojen oikeutta näkyä, voida hyvin ja toimia yhteiskunnassa.
 Tänä päivänä käsite on valtavirtaistunut ja huomio on usein yksilössä: joku hyväksyy itsensä sellaisena kuin on.
 Kuuntele, miksi tämä ei ole psykologi Katarina Meskasen mukaan pelkästään huono asia:
 Oululainen Teemu Kalliojärvi on saanut jonkin verran naljailua osakseen, kun on puhunut Instagramissa kehopositiivisuudesta. On hän naureskellut kuvilleen itsekin.
 Sanoma on kuitenkin vilpitön.
 – Itseään saa rakastaa, hän kiteyttää.
 Kalliojärven mielestä kehopositiivisuus olisi hyväksi myös esimerkiksi urheilijoille: "Kehot ovat siellä työkaluja. Se on raakaa peliä ja voi mennä lieveilmiöihin." Paulus Markkula / Yle
 Katseista viis
 Puhe kehopositiivisuudesta merkitsee psykologi Katarina Meskasen mukaan sitä, että tuodaan esille jokaisen yhtäläistä oikeutta olla olemassa ja voida hyvin yhteiskunnassa kehon ulkoisista ominaisuuksista riippumatta.
 Keskustelu haastaa ahtaita normeja, ihanteita ja odotuksia ulkoisesta olemuksesta. Siten erilaisille kehoille luodaan tasavertaista maaperää.
 Meskanen pohtii, että miehillä ulkonäköpaineista ja omista epävarmuuksista puhumiseen voi liittyä herkästi sosiaalista stigmaa eli häpeää, varsinkin miesten kesken.
 Parhaimmillaan kehopositiivisuuspuhe avartaa ilmapiiriä ja tekee siitä entistä sallivampaa, sanoo myös Kalliojärvi. Sen takia hän haluaa pitää aihetta esillä.
 – Kun olen alkanut sallia itselleni kehopositiivisuutta ja soveltaa sitä, olen voinut paremmin. Uskon, että se auttaa myös muiden hyväksymiseen.
 Kalliojärvi on tahtonut tehdä haastattelun entisellä työpaikallaan, oululaisen kulttuuriyhdistyksen tiloissa. Rakennus on entinen telakka. Nykyisin siellä on muun muassa esiintymis- ja tanssisali.
 Tila on hänelle erityinen, sillä täällä hän on opetellut tanssimaan.
 Paljain jaloin ja käsin, muiden katseista piittaamatta.
 – Eräs ihminen opetti, että tanssi ei ole muille näyttämistä, vaan musiikkia saa kokea. Liikkeen kanssa, kuka mitenkin.
 Sekin on vaatinut itsensä hyväksymistä.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 7. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Biseksuaali, lestadiolainen, neljän lapsen isä – mutta ennen kaikkea mies: Samuel Jyrinki, 31, on esimerkki uudesta ilmiöstä
 Hyvääkin tarkoittavat sanat voivat huokua läskivihaa – 9 syytä, miksi toisen kehon kommentointi ei ole hyvä idea
 Sami-Petteri Asikainen pilailee julkkisnaisten selfieillä, koska kaipaa puhetta myös mieskehoista – näin voit purkaa somen ulkonäköpaineita

Iho verestää ja kädet halkeilevat, mutta häpeää Teemu Kalliojärvi ei enää tunne – 35-vuotias oululaismies on esimerkki uudesta ilmiöstä


Summary: Palma de Mallorcan lentokenttä suljettiin neljäksi tunniksi.

Mallorcan poliisi on pidättänyt 12 lentokoneen matkustajaa ja etsii vielä 12 muuta koneesta hätälaskun jälkeen karannutta matkustajaa. Tapaus saattaa viranomaisten mukaan liittyä laittomaan maahanmuuttoon.
 Tapahtumasarja alkoi perjantaina, kun koneen yhden matkustajan epäiltiin saaneen sairauskohtauksen matkalla Marokosta Turkkiin. Sairauskohtauksen takia kone joutui poikkeamaan reitiltään ja tekemään hätälaskun Palman kentälle, joka on yksi Espanjan vilkkaimmista.
 Miesmatkustaja vaikutti viranomaisten mukaan vaipuneen diabeteskoomaan ja hänet vietiin hätälaskun jälkeen sairaalaan. Siellä hänen todettiin kuitenkin olevan kunnossa ja kotiutettiin.
 Espanjalaisviranomaisten mukaan potilaan evakuoinnin aikana noin 20 koneen matkustajaa karkasi koneesta. Myös potilaaksi luullun mukana sairaalaan matkannut toveri lähti lipettiin.
 Poliisin mukaan potilaaksi luultu mies on pidätetty ja häntä epäillään laittoman maahanmuuton edistämisestä ja Espanjan maahanmuuttolain rikkomisesta.
 Laajat etsinnät karkulaisten takia
 Matkustajien karkaaminen aiheutti laajat etsinnät, ja Palma de Mallorcan lentokenttä jouduttiin sulkemaan neljäksi tunniksi. Kenttä saatiin avattua uudelleen puolenyön maissa lauantain vastaisena yönä.
 Pidätetyksi joutui vielä yksi koneen sisällä ollut ihminen muun muassa aggressiivisuuden takia. Näin ollen tapahtumasarjaan liittyi kaikkiaan 24 ihmistä, joista suurin osa oli marokkolaisia.
 Mallorcalla oleva Espanjan hallituksen edustaja  Aina Calvo  sanoi, että nyt tutkitaan, oliko kyseessä järjestetty ja suunniteltu tapaus vai yksittäinen tapahtuma.
 – Tässä vaiheessa meillä ei ole tietoa, jonka valossa voisimme vahvistaa sen, että kyseessä olisi organisoitu operaatio... tai osa ennalta sovittua suunnitelmaa. Mutta tutkinta on vielä meneillään, Calvo sanoi.
 Kukaan koneesta karanneista ei Calvon mukaan ole hakenut poliittista turvapaikkaa.
 Välikohtaus lehtokentällä vaikutti noin 60:een kotimaan ja kansainväliseen lentoon. Osa niistä myöhästyi aikataulustaan ja osa ohjattiin muille lentokentille, kertoo BBC.
 Marokkolaisen Air Arabian lentokone jatkoi myöhemmin matkaa Turkkiin jäljelle jääneiden matkustajien kanssa.
 Espanjalle kuuluva Mallorca on turistien suosima lomasaari Välimerellä. Palma on sen suurin kaupunki.

Hätälaskun tehneen koneen matkustajia karkasi omille teilleen Mallorcalla – sairauskohtaus ehkä vain keino edistää laitonta maahantuloa


Summary: Teologi Anna Saurama uskoo, että kekriin liittyvät ajankohtaiset teemat kestävästä elämäntavasta satokausiajatteluun ja ylisukupolviseen yhteisöllisyyteen resonoivat tässä ajassa.

Kun ajattelet sanaa  kitupiikki , mitä sinulle tulee mieleen?
 Todennäköisesti äärimmäisen saita ihminen, sellainen rahojensa päällä kädet puuskassa istuva Roope Ankka.
 Sitä et ehkä tiennyt, että kitupiikiksi kutsuttiin kansan suussa Suomessa aikoinaan nauriiseen kaiverrettua naurislyhtyä. Irvistävän Halloween-kurpitsalyhdyn varhaista talonpoikaismallia, jonka sisuksissa paloi lampaantaliin kastettu kituliaasti valaiseva tikku.
 Kitupiikkien kitsas valo väpätti talojen edustoilla etenkin loka-marraskuun taitteessa. Ennen nimittäin ajateltiin, että tähän aikaan vuodesta sijoittui niin sanottu jakoaika, noin kahdentoista päivän mittainen aurinko- ja kuuvuoden eron tasaava ajanjakso, jolloin elettiin kahden vuoden välissä.
 Maataloustyöt oli syksyn osalta tehty, sato korjattu ja säilötty, eikä uutta ollut vielä kylvetty. Vanha kansa uskoi, että jakoaika oli vaarallista, sillä raja tämän ja tuonpuoleisen maailman välillä oli huokoinen. Henget liikkuivat keskuudessamme. Levottomat vainajat pidettiin loitolla polttamalla tulia. Sytytettiin päreitä, soihtuja ja koverrettiin juureksista lyhtyjä.
 – Nykyisessä tavassamme polttaa kynttilöitä pyhäinpäivänä on kaikuja tästäkin perinteestä, kertoo kekriin perehtynyt teologi  Anna Saurama .
 Muinaiset kekriperinteet näkyvät pikkujouluissakin
 Kekrillä tarkoitetaan syksyistä sadonkorjuuta ja työvuoden päätöstä juhlistanutta tapahtumaa, jota on vietetty eri puolilla Eurooppaa jo esihistoriallisella ajalla. Suomessa kekri oli vuoden suurin juhla, jota juhlittiin joustavasti Mikkelinpäivän ja pyhäinpäivän välisenä aikana. Kukin talo juhlisti kekriä saatuaan sadonkorjuunsa päätökseen, joten samassa kylässä kekriä voitiin viettää montakin päivää kerrallaan.
 Kekriä ja pyhäinpäivää on vietetty rinnakkain jo katolisina aikoina.  Ilkka Klemola / Yle
 Tärkeää oli, että pöytä katettiin notkuvaksi satokauden antimilla. Ylensyömisen tarkoitus oli taata runsas sato myös tulevalle vuodelle, joten ruoka ei saanut loppua kesken.
 – Ajateltiin, että kekrinä esi-isät saapuvat tarkastamaan, miten tilasta on pidetty huolta. Kun isäntäväki meni saunaan, pöytä katettiin esi-isille ja heille myös lämmitettiin sauna, Saurama kertoo.
 Kekri oli riehakas juhla, jossa viljasadon runsauden takaamiseksi ryypyn ottivat nekin, jotka eivät muulloin viinaksiin tarttuneet. Etenkään talon isäntä ei saanut sylkeä kuppiin.
 – Kekriperinteisiin kuului, että isännän piti juoda hyvin, mutta hän ei kuitenkaan saanut sammua. Se olisi tarkoittanut, että ohrakin lakoaa.
 Sittemmin kekriin liittyneet vanhat rituaalit ja perinteet ovat sekoittuneet kirkollisiin juhlapyhiin ja pyhimyskalenteriin. Ylenpalttinen syöminen liitetään jouluun, ja tulevaa vuotta ennustetaan uutenavuotena.
 Kekriin kuuluu ajatus siitä, että ajattelemme itsemme osana jatkumoa.   Anna Saurama, teologi
 Saurama tulkitsee, että myös tavassamme viettää pikkujouluja on kaikuja kekristä. Kekri kun oli eräänlainen liminaalitila, siirtymävaihe, joka tarjosi mahdollisuuden perinteisten kategorioiden kiepautukselle.
 – Kekrin aikaan isännät saattoivat tarjoilla palvelusväelle tai miehet pukeutua naisten vaatteisiin. Tämänkaltaista tuttujen roolien sekoittumista voi nähdä myös pikkujouluissa.
 Tutuksi tullut Halloween on kekrin serkku
 Alkujaan irlantilaisten maahanmuuttajien mukana Yhdysvaltoihin matkannut  Halloween on tullut osaksi suomalaisten vuosittaista juhlakalenteria.  Etenkin päiväkodeissa ja kouluissa on otettu ilo irti pimeään syksyyn sijoittuvasta juhlasta, jonka juuret ovat kelttiläisessä sadonkorjuujuhlassa samhainissa.
 – Halloweeniin liitetyt perinteet naamioitumisesta ja talolta toiseen kiertämisestä liittyvät myös kekriin. Aikoinaan nuoret kiersivät kylällä kestitystä vaatien. Jos sitä ei annettu, he saattoivat uhata kaataa uunin. Halloween on ikään kuin kekrin serkku, Saurama kertoo.
 Vielä 1950-luvulla kaupunkilaiset saattoivat suunnata maaseudulla asuvien sukulaistensa luokse kekrin viettoon. Sittemmin kekrin juhlinta on hiipunut, kunnes viime vuosien aikana perinteinen sadonkorjuujuhla kekri on alkanut taas kiinnostaa.
 Esimerkiksi Suomenlinnassa Helsingissä järjestetään pyhäinpäivän iltana  Viaporin kekri  -juhla, jota vietetään tänä syksynä jo seitsemättä kertaa. Monet Viaporin kekrin tapahtumista on myyty loppuun jo etukäteen.
 Kekriteema sadonkorjuuherkkuineen näkyy myös monien aikaansa seuraavien ja ympäristöasioista kiinnostuneiden ihmisten pyhäinpäiväviikonlopussa.
 Saurama ajattelee, että kekriin liittyy paljon ajankohtaisia teemoja, jotka puhuttelevat nimenomaan nykyihmistä ja meidän aikaamme. Kekriin liittyy kestävä elämäntapa, satokauden mukaan eläminen ja ylisukupolvinen yhteisöllisyys.
 – Kekriin kuuluu ajatus siitä, että ajattelemme itsemme osana jatkumoa. Emme ole vastuussa teoistamme vain tuleville sukupolville, vaan myös heille, jotka ovat tämän kaiken rakentaneet.
 Tänä viikonloppuna on monta hyvää syytä sytyttää kynttilä ja laittaa pata porisemaan.

Pyhäinpäivänä hiljennytään totutusti kynttilöiden ääreen, mutta muinainen kekriperinne nostaa päätään


Summary: Lauantai-iltana Rovaniemellä havaittiin noin 1.5 magnitudin maanjäristys. Seismologian instituutti on saanut paikallisilta lukuisia havaintoja tapahtuneesta.

Maa järisi Rovaniemellä lauantai-iltana.  Seismologian instituutin alustavan analyysin  mukaan kyseessä oli noin viiden kilometrin syvyydessä tapahtunut, 1.5 magnitudin maanjäristys.
 Lukuisat ihmiset ovat Rovaniemen alueella havainneet järistyksen ja raportoineet havainnoistaan instituutille. Yksi järistyksen havainneista on rovaniemeläinen  Aimo Honkavuori .
 – Siinä jäi paikoilleen odottamaan, että hetkinen, mikäs tämä ääni oikeastaan oli. Vaimolta kysyin, että kuulitko saman asian, sellaisen tömähdyksen.
 Honkavuori kuvailee kiinnittäneensä huomiota nimenomaan tömähdykseen, ei tärähdykseen.
 – Ei paukahdus, ei räjähdys, vaan tömähdys. Se vähän erilaisuudellaan pysäytti, että mikähän tämä on.
 Erikoinen hetki hämmästytti myös  Tuija Lainetta , joka havaitsi järistyksen kotonaan Rovaniemen Rinteenmäellä.
 – Kyllä, kunnon jytkähdys. Ikkunat helkähtivät. Ihan kuin olisi auto törmännyt taloon.
 Järistyskeskus sijaitsi seismologian instituutin mukaan viitisen kilometriä Joulupukin pajasta itään, ja se on rekisteröity yli 400 kilometrin päässä olevilla asemilla. Järistyskeskusta lähimpänä oleva asema sattui kuitenkin olemaan alle kymmenen kilometrin päässä, ja siksi sen rekisteröinneissä tapaus tulee ilmi selvästi.
 Tarkempi analyysi lauantai-illan järistyksestä valmistuu maanantaina.

Maanjäristys Rovaniemellä – yksi lukuisista järistyksen havainneista: "Ihan kuin olisi auto törmännyt taloon"


Summary: Ukrainalainen Nataliia Melnyk saapui Suomeen kausityöhön viime kesänä. Nyt hän on kotiutumassa maahan. Vaikutuksen tekivät luonto ja rauha.

– Mietin pitkään, jäänkö tänne vai lähdenkö takaisin kotiin, kertoo ukrainalainen  Nataliia Melnyk .
 Melnyk saapui Kainuuseen kesällä 2021 marjanpoimijaksi ja jäi sille tielle.
 – Olin töissä pellolla ja kävellessäni tiellä katsoin metsää, järviä ja taivasta. Taivas oli kaunis ja kirkas, kuvailee Melnyk hetkiä, jolloin päätös jäämisestä syntyi.
 Kotona Ukrainassa Melnykillä on kaksi lasta: toinen heistä on aikuinen ja toinen aikuisuuden kynnyksellä. Lapsista nuorempi, 16-vuotias poika on mahdollisesti kiinnostunut tulemaan Suomen opiskelemaan, mutta tämä riippuu äidin kotiutumisesta.
 Tällä hetkellä poika asuu isänsä ja tämän uuden perheen kanssa Ukrainassa. Melnyk lähettää pojalle rahaa noin 100 euroa kuussa. Kun asumiskustannuksia ei lasketa mukaan, pärjää poika sadalla eurolla hyvin kuukauden.
 Kausityövoimalla on merkittävä rooli Kainuussa
 Melnykin kaltaisten kausityöläisten toivotaan jäävän Kainuuseen, sillä maakunnan työvoimapula ei korjaannu pelkästään paikallisten voimin.
 Vuosina 2021–2030 Kainuun työvoimasta poistuu 4 000 henkilöä enemmän kuin sinne tulee.
 Kainuun ely-keskuksen mukaan seudun väestön ikärakenne ja työvoimapula huomioiden olisi myös tärkeää saada ulkomaalaiset kausityöntekijät ja heidän perheensä jäämään Kainuuseen pysyvästi.
 Kajaanin Kausityöntekijä -hankkeessa luodaan keinoja tukea ulkomaalaisten työntekijöiden asettumista perheineen Kainuuseen. Hankepäällikkö  Natalia Alava  kertoo, että Suomeen jäävät kausityöntekijät saavat opastusta muun muassa työpaikan löytämiseksi ja arkisten asioiden, kuten verokortin, pankkitilin ja henkilöllisyystodistuksen, hankinnassa.
 Kausi-hankkeen hankepäällikkö Natalia Alava auttaa kausityöntekijöitä asettumaan Kainuuseen. Timo Sihvonen / Yle
 Kainuu on ottanut mallia Pohjois-Savosta ja Pohjois-Pohjanmaalta, joissa on ollut kokeiluja kausityöntekijöiden juurruttamiseksi Suomeen.
 Alava itse saapui Venäjältä Suomeen opiskelemaan 21 vuotta sitten. Puoliso seurasi seitsemän vuotta sitten perässä.
 – Olisin kaivannut samanlaista tietoa ja apua, mitä tänä päivänä saa, Alava sanoo.
 Natalia Alavan mukaan vuonna 2021 maakuntaan jääneitä kausityöntekijöitä on muutamia. Kaikki heistä ovat Melnykin tapaan ukrainalaisia. Alava kertoo, että hankkeen edetessä vuonna 2022 tavoitteena on saada noin 20–30 kausityöntekijää jäämään Suomeen.
 Kausityöntekijät Suomessa Suomeen saapuvista kausityöntekijöistä suurin osa hakee Maahanmuuttovirastolta kausityötodistuksen, jolla voi työskennellä Suomessa 90 päivää. Tätä pidempään työskentelevät hakevat kausityöntekijän oleskelulupaa. Suurin osa kausityöntekijöistä tulee Suomeen töihin lyhyeksi aikaa kesällä. Mansikanpoimijoille on tarvetta erityisesti Keski- ja Itä-Suomessa. Juurikasviviljelyä on Etelä- ja Keski-Suomessa ja omenoita Ahvenanmaalla. Metsätöitä taas on etenkin Kainuussa, Pohjois- ja Etelä-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Lappiin saapuu joulumatkailuun liittyviä kausityöntekijöitä talvella.
 "Teidän hymynne voitti minut puolelleen"
 Luonnon lisäksi turvallisuus sai Melnykin ihastumaan Suomeen ja jäämään kausitöiden jälkeen Kainuuseen.
 – Maan turvallisuus on erittäin tärkeä asia. Jos kadottaa kukkaronsa, tietää, että se palautetaan omistajalle koko sisältöineen.
 Nyt Melnyk kotiutuu Suomeen Sotkamossa ja tekee siivoojan työtä. Hän on taustaltaan ekologi ja ompelija ja toivoo voivansa tulevaisuudessa toteuttaa aikaisempia ammattejaan.
 – Toivon, että haluni olla hyödyllinen yhteiskunnassa saa arvostusta.
 Kiovasta muuttanut Melnyk kertoo, että siinä missä kotona liikenne on vilkasta, Suomessa on rauhallista ja tasaista. Hän on tyytyväinen päätökseensä jäädä.
 – Ainoa, mikä minua häiritsee, on kielitaidottomuus. En osaa kertoa, mitä haluaisin, Melnyk kertoo kielihaasteista.
 Tällä hetkellä Melnyk puhuu ukrainan ja venäjän lisäksi joitakin sanoja ja lyhyitä virkkeitä englanniksi ja suomeksi. Haastattelu tehdään nyt tulkin avulla, mutta Melnyk toivoo, että tulevaisuudessa hän ei tarvitsisi tulkkia vaan osaisi keskustella ja kertoa ajatuksistaan suomeksi itsekin.

 Nataliia Melnyk on saanut ystäviä sekä kotouttamispalvelujen kautta että työtovereista. Suomalaisia hän pitää ystävällisinä, iloisina ja hymyilevinä.
 – Varmaan juuri teidän hymynne voitti minut puolelleen. Täällä ihmiset ovat onnellisempia, Melnyk pohtii.
 Hän uskoo voivansa hyvin Suomessa ja Kainuussa.
 – Tämä maa antaa lupauksen, joka saattaa toteutuakin: rauhallisemmasta ja tasaisesta elämästä kuin Ukrainassa.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 9. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Mari-Ann Roth opiskelee alalle, joka ei kiinnostanut – uudelleenkouluttautumisesta voisi saada apua työvoimapulaan Kainuussa, mutta myös työnantajilta penätään vastuuta
 Bulgarialaismies tuli Suomeen paremman palkan perässä – nyt hän asuu pikkukunnassa perheineen ja on malliesimerkki työperäisestä maahanmuutosta
 Vieraalla kielellä työskentely pelottaa – Työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely

Nataliia Melnyk jäi kausitöiden jälkeen Suomeen ja niin Kainuu toivoo muidenkin tekevän: "Tämä maa antaa lupauksen, joka saattaa toteutua"


Summary: YK:n Bosnia-Hertsegovinan-pääedustaja varoittaa, että maa on vaarassa hajota. Tutkija ei usko, että sota on syttymässä heti.+

Bosnia-Hertsegovina on vaarassa hajota, ja uuden sodan uhka on todellinen. Näin varoitti YK:n nimittämä Bosnia-Hertsegovinan pääedustaja  Christian Schmidt  viime viikolla julkaistussa  raportissaan .
 Myös ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi tänään  Ylen aamun haastattelussa , että alueella syttynyt poliittinen kriisi voi johtaa sotilaalliseen konfliktiin.
 Taustalla on Bosnian serbialueen johtaja  Milorad Dodikin  uhkaus irrottaa liittovaltion alaisuudesta keskeisiä insituutioita, kuten armeijan, ja perustaa serbialueelle oman sellaisen.
 Bosnia-Hertsegovinassa käytiin Jugoslavian hajoamisen yhteydessä verinen sota bosniakkien, serbien ja kroaattien välillä vuosina 1992–1995.
 Maa jaettiin Daytonin rauhansopimuksella vuonna 1995 kahteen autonomiseen tasavaltaan, Bosnia-Hertsegovinan federaatioon ja Bosnian serbitasavaltaan.
 Vastaamme neljään keskeiseen kysymykseen kriisistä ja sen taustoista.
 Miksi kriisi puhuttaa Suomessa?
 Suomen miesten jalkapallomaajoukkue Huuhkajat pelaa lauantaina Bosnia-Hertsegovinan MM-karsintaottelussa.
 Huuhkajat pelaa Bosnia-Hertsegovinan federaatiossa Zenicassa, jolla on yhteistä rajaa Bosnian serbitasavallan kanssa.
 – Euroopan jalkapalloliitto (Uefa) seuraa varmasti tarkasti tilannetta. Jos tilanne muodostuu sellaiseksi, että Zenicassa ei ole turvallista pelata, niin uskon Uefan ryhtyvänsä siinä vaiheessa toimiin, Palloliiton puheenjohtaja  Ari Lahti   kommentoi Yle Urheilulle .
 Harri Vähäkangas / Yle
 Onko sodan uhka todellinen?
 Tilanne tuskin on sellainen, että huomenna alkaa sotatoimet, Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Emma Hakala  sanoo.
 Hakala katsoo, että Schmidtin raportissa kyse on siitä, että halutaan korostaa tilanteen vakavuutta. Jos etnisten jännitteiden annetaan kärjistyä entisestään, maa voi luisua ennen pitkää hajoamisen tielle.
 – Nyt ensimmäistä kertaa tilanne on sellainen, että Dodik uhkailee konkreettisilla toimilla. Konfliktin mahdollisuus on nyt todellinen.
 Separatistimielinen serbijohtaja Milorad Dodik uhkaa perustaa keskushallinnosta irrallisia keskeisiä valtion instituutioita, kuten armeijan, autonomiselle serbialueelle. MILOS MISKOV/BETAPHOTO/SIPA/Shutterstock/All Over Press
 Mistä jännitteet johtuvat?
 Jännitteiden juuret ulottuvat 90-luvun konfliktiin.
 Rauhansopimuksen tarkoitus oli varmistaa, että valta jaetaan maassa tasapuolisesti etnisten ryhmien kesken. Hakalan mukaan useita asioita on kuitenkin jäänyt käsittelemättä, ja etnisyydestä juontuvat jakolinjojat ovat säilyneet.
 Tämä ruokkii Hakalan mukaan etnonationalistista politiikan tekoa. Yhteisen edun ajaminen unohtuu.
 – Työttömyys hälyttävällä tasolla, jolloin populistiset lausunnot saavat vielä enemmän jalansijaa politiikassa.
 Srebrenican verilöyly on jättänyt Bosniaan syvät arvet. Konstantin Novakovic/SIPA/Shutterstock/All Over Press
 Tämänhetkisen kriisin laukaisi riitely kansanmurhan määritelmästä.
 Rauhansopimuksen toteutumista valvova YK:n edellinen Bosnian-pääedustaja  Valentin Inzko   julisti heinäkuussa  kansanmurhan kieltämisen lainvastaiseksi.
 Tämä herätti raivoa Bosnian serbitasavallassa, jonka parlamentti äänesti kesällä, ettei se aio noudattaa julistusta. Dodik  ilmoitti julistuksen jälkeen , että viimeinen naula on lyöty Bosnia-Hertsegovinan arkkuun.
 Keskeinen kiistakapula on ollut vuoden 1995 Srebrenican verilöyly, jossa serbijoukot murhasivat 8 000 bosniakkimuslimia. Kansainvälinen rikostuomioistuin ja Jugoslavia-tuomioistuin ovat määritelleet tämän kansamurhaksi. Bosnian serbinationalistit kiistävät kansanmurhan.
 Miten EU ja Venäjä liittyvät kiistaan?
 Bosnia-Hertsegovinan EU-jäsenyysprosessi on jämähtänyt paikoilleen, ja EU on Hakalan mukaan irrottanut otettaan alueesta viime aikoina.
 Nyt maassa saa entistä vahvemmin jalansijaa Venäjä, joka tukee serbinationalisteja.
 – Venäjä ei halua, että EU saa lisää jäsenvaltioita, varsinkaan Balkanilta. Bosnia-Hertsegovina ei olisi muutenkaan aivan lähiaikoina liittymässä EU:hun, mutta Venäjä osoittaa mielellään EU:n hampaattomuuden kansainvälisenä toimijana.
 Lue lisää aiheesta:
 Sodan uhka Balkanilla huolestuttaa ulkoministeri Haavistoa: “Jännitteet ovat suuret, tähän pitäisi kiinnittää enemmän huomiota”
 "Sodan uhka on todellinen" – voiko Huuhkajat pelata Bosnia-Hertsegovinassa, jonka tulenarka poliittinen kriisi uhkaa kärjistyä pahasti?
 Srebrenican joukkomurhasta 25 vuotta – Bosnian serbijoukot surmasivat tuhansia muslimeja, uhreja löytyy edelleen joukkohaudoista
 Bosnia natisee liitoksistaan – Venäjä tukee serbien eroaikeita

Miksi Bosnian hajoamisesta puhutaan jälleen? Lue ja katso neljä vastausta Balkanilla vellovasta "sodan uhkasta"


Summary: Ilmari Nurminen on urallaan keskittynyt erityisesti ikäihmisiin. Juuri heidän neuvojaan hän ajattelee esiintyessään somessa kuin kuka tahansa kolmikymppinen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

SDP:n kansanedustaja  Ilmari Nurminen  saattaa parhaillaan elää urallaan hetkeä, joka muuttaa kaiken.
 Kotimaakunnassa Pirkanmaalla hän on ollut tuttu kasvo yli vuosikymmenen ajan. Vammalan ja Sastamalan valtuustoissa istunut ja nyt Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajan nuijaa käyttelevä nuori mies on myös toisen kauden kansanedustaja.
 Valtakunnallisesti kiinnostavinta hänessä on kuitenkin viime aikoina tuntunut olevan lenkkikaveri ja usein somekuvissa kahviseurana nähty ystävä, pääministeri  Sanna Marin .
 Yhtäkkiä haastattelupyyntöjä tulvii ja kysyntää olisi television kevyitä viihdeohjelmia myöten. Suurimpaan osaan kutsuista Nurminen vastaa ei.
 – Mediassa on ollut viime aikoina tarve selvittää kuka olen, ja tietysti oma tehtäväni on yrittää tuoda tavoitteitani ja arvojani esille. Ei kuitenkaan ole pelkästään itsestä kiinni, miten asiat käännetään, kansanedustaja pohtii kahvilan pöydässä.
 Nurmisen kohdalla asioiden kääntyminen on toistaiseksi tarkoittanut esimerkiksi sitä, että juorulehden kannessa on lukenut “kansanedustajan” sijasta “Bile-Ilmari”. Suuren yleisön katseet osuivat kohdalle viimeistään siinä vaiheessa, kun tieto hallituksen mahdollisista kulttuurileikkaussuunnitelmista nostatti äläkän.
 Netti täyttyi meemikuvista, joissa edellisviikonlopun illanvietossa Kesärannassa muusikoille skoolasi myös eduskunnan musiikkiverkoston nokkamies Nurminen.
 – En osannut arvata, että asiasta tulisi kohu. Kyseessä oli tavallinen keskustelutilaisuus, jossa kaikki tehtiin avoimesti ja kuvat otettiin kaikkien nähtäväksi. Jälkeenpäin tulee tietysti katsottua eri tavalla, mutta siinä tilanteessa ajatus oli täysin vilpitön. Asia kaatui tilaisuuteen osallistujien niskaan, siitä jäi itselle huonoin mieli.
 Nurminen on seurannut Ylen Politiikka-Suomea ja konkaripäättäjien tarinoita uran varrelle osuneista kohuista. “Politiikassa tapahtuu ja välillä vyöryy, ja silloin täytyy vaan kylmähermoisesti olla ja mennä eteenpäin. Ohjelmasta näkee, että kaikki aina järjestyy, ja että osin kohut eivät ole itsestä kiinni.”  Timo Turpeinen / Yle
 Politiikassa sillä, miltä asiat näyttävät, on usein enemmän väliä kuin sillä, miten asiat ovat. Twitterissä ilmoille heitetty epäilys, onko musiikkiverkostoa olemassakaan, jää elämään. Iloinen illanvietto yhdistyy seuraavalla viikolla julkisuuteen vuotaneisiin leikkausneuvotteluihin.
 Lopulta käsillä on tyypillinen esimerkki tapahtumaketjusta, joka ei enää ole asianosaisten hallittavissa. Nurminen kertoo kaiken oleellisen olevan jo sanottu ja antaa kohteliaasti ymmärtää, että haastattelussa voisi siirtyä seuraavaan puheenaiheeseen.
 Mutta entä jos tässä nimenomaisessa mylläkässä onkin kyseessä uran huippuhetki, eikä kukaan enää kohta ole kiinnostunut?
 – En kyllä ole ajatellut tuota vaan toivonut, että menisi jo ohi. Ei tule ikävä, mies nauraa.
 Naisten jalkatyöllä nostettu
 Kohut roihuavat ja hiipuvat omalla painollaan, mutta toiset uran suuntaa muuttavista päätöksistä ovat poliitikon omissa käsissä. Nurminen on edennyt tehtävissään määrätietoisesti.
 Hän kuvailee itseään tyypilliseksi “joka paikassa istujaksi”: oppilaskunnan puheenjohtajuuden kautta nuorisovaltuuston puheenjohtajaksi, siitä seurakuntavaltuustoon, yliopiston edustajistoon ja lopulta kaupunginvaltuutetuksi ja kansanedustajaksi.
 Kirjojen siirtäminen Sastamalasta Tampereelle viime kunnallisvaalien alla oli pohdinnan paikka. Vaikka kilometrit tai henkinen etäisyys eivät suurilta tuntuneetkaan, Nurmisen lähtö näkyi ennustetusti lovena puolueen vaalituloksessa vanhalla kotipaikkakunnalla.
 Ja sitten on kampanjaväki. Nuoren miehen taustalla on alusta saakka toiminut uskollinen joukko, joka koostuu voittopuolisesti ehdokastaan reippaasti vanhemmista naisista.
 – He ovat ihan mahtavia ja pysyneet mukana alusta saakka. Kun lähdin Tampereelle, kirjoitin heille pitkän kirjeen lähtöni syistä ja julkaisin sen paikallislehdessäkin.
 Vammalan ja Sastamalan valtuustoissa uransa aloittanut Ilmari Nurminen on nykyään virallisesti tamperelainen. "En silti oikeastaan koe lähteneeni mistään pois." Timo Turpeinen / Yle
 Kirjojen siirtäminen kunnallisvaalien alla jännitti myös tuloksen takia, mutta eduskuntavaalit olivat antaneet osviittaa siitä, että äänestäjiä löytyisi Tampereeltakin. Lopulta Nurmisen äänipotti oli puolueen kolmanneksi suurin, heti pääministerin ja pormestari  Lauri Lylyn  jälkeen.
 Kokoomuksen ja demareiden kärkisijat vaihtoivat jälleen kerran paikkaa. Kokoomus voitti pormestarinpaikan, ja valtuuston puheenjohtajan paikalle palasi SDP. Edellinen nuijaa koputellut demari oli Sanna Marin, ja kun kunnallisjärjestö päätyi nyt ehdottamaan paikalle Nurmista, moni tulkitsi roolin ystävän perinnöksi.
 – Minua ehdotettiin yksimielisesti, eikä Sanna tiennyt valinnastani ennalta. Soitin hänelle vasta kun minua oli ehdotettu.
 Lue lisää:   Olisiko Tampereen valtuuston rasistiseksi koettu kokous pitänyt keskeyttää? Ilmari Nurminen: "Puheenjohtajana nojaan toimintani lakiin"
 Valtuuston puheenjohtajana toimiminen on Ilmari Nurmisen mukaan kiinnostava pesti ja hyvä tuki leipätyölle eduskunnassa. Onko se myös itseluottamuslaji? “Minulla on ihan terve itseluottamus hoitaa tehtävää. Oma toimintatapani ei kuitenkaan ole mitenkään hyökkäävä, ja siitä on tullut kritiikkiäkin. Olisi toivottu, että olisin voimallisempi.”  Timo Turpeinen / Yle
 “Olen ylpeä Sannasta”
 Vaikka näkyvät pestit saavutettaisiin nuoresta iästä huolimatta pitkällä kokemuksella ja omilla ansioilla, uusi puheenjohtaja tuskin tulee pääsemään siitä, että Marinin nimi mainitaan jokaisessa haastattelussa vielä pitkään. Nurminen sanoo olevansa lukemattakin perillä siitä, mitä keskustelupalstoilla kirjoitellaan.
 – Pääministerin juoksupoika.
 Marin ja Nurminen ovat tunteneet pitkään. Nuorisojärjestössä tutustuneet ja sittemmin yhdessä opiskelleet ystävykset ovat tehneet myös vaalikampanjansa yhdessä.
 Moni laskee Nurmisen hyötyvän korkean profiilin ystävästä. Jos haluaisi säästyä poliittiselta ilkeilyltä, voisi päin vastoin olla jopa viisaampaa olla näyttäytymättä jatkuvasti yhdessä? Nurminen myöntelee, mutta ei aio muuttaa linjaansa.
 – Ystävän tehtävä on tukea. Meidän työtehtävämme ovat muuttuneet, mutta emmehän me ihmisinä ole muuttuneet. Olen todella ylpeä Sannasta. Seison hänen takanaan. Se herättää ihmisissä jonkinlaista mustasukkaisuutta tai jotakin sellaista, jota en oikein osaa selittää.
 Somessa salilla
 Areena, jossa pääministeri ja Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja näyttävät välillä olevan mielellään vain Sanna ja Ilmari, on sosiaalinen media. Nuoren polven poliitikkojen valitsema linja on melko räikeässä ristiriidassa perinteisen päättäjänroolin kanssa.
 On vaikea välttyä ajatukselta, etteikö valinta olisi alleviivatun tietoinen. Nurminen väittää toisin.
 – Ei oma some-esiintymiseni ole niin suunnitelmallista kuin voisi kuvitella. Päin vastoin, pitäisi varmaan parantaa juoksua, ehkä saada sinne enemmän sisältöä ja asioita.
 Sosiaalinen media on nykypoliitikoille myös yhteydenpitokanava.
 – Minuun saa kaikilla mahdollisilla viestimillä yhteyden. On Twitter, Facebook ja Snapchat, ja puhelinnumeronikin on julkinen. Tarvittaessa voin olla tosi lähellä ihmistä.
 Silti: kun Nurminen pyörähtää Instagram-tarinassaan hihattomassa paidassa punttisalin pukuhuoneessa, katsoo kameraan ja aloittaa sanomalla “moikka kamut”, ei ensimmäinen mieleen tuleva ajatus ole ottaa yhteyttä työasioissa.
 – Eivät kaikki seuraajat ole äänestäjiä tai tukijoita, vaan moni on ystävä. Heille haluan jakaa ihan arkisia asioita itsestäni. Varsinkin korona-aikana sosiaalisen median yhteydenpito on korostunut.
 Periaatteessa poliitikkojen someläsnäolossa ei ole mitään ihmeellistä. Etenkin tällä hallituskaudella näkyvät poliitikot ovat muutenkin korostaneet sitä, että päätöksenteon ohessa eletään lähes normaalia omanikäisten elämää: jäädään vanhempainvapaalle, vietetään sunnuntai leikkipuistossa, napataan imarteleva kuva kahvilan terassilla.
 Nurminen uskoo, ettei tulevaisuudessa tarvitse miettiä, voiko päättäjä viestiä myös itsestään ja elämästään.
 – Ei tällä uralla oleminen tarkoita sitä, että pitäisi sulkeutua. Olen kolmikymppinen mies, jolla on politiikan ohessa muutakin elämää. Torilla ikäihmiset aina sanovat, että muista Ilmari nauttia ja tehdä mitä nuoren ihmisen kuuluu.
 Mummun ja äidin poika
 Niin, ikääntyneet ihmiset. Heidän kanssaan kolmikymppinen, aikoinaan ensimmäisenä 1990-luvulla syntyneenä eduskuntaan päässyt Nurminen on aktiivisesti tekemisissä. Jo parikymppisenä valtuutettuna hän profiloitui vahvasti nimenomaan seniorikansalaisten puolestapuhujana.
 – Olen aina ollut mummun poika ja äidin poika. Ylipäätään minulle on aina ollut tärkeää olla heikomman puolella. Olen vähän kuin sosiaalityöntekijä, johon ihmiset ottavat yhteyttä tukihenkilönä. Neuvon, jos osaan, tai koitan ainakin avata ovia.
 Torilla ikäihmiset aina sanovat, että muista Ilmari nauttia ja tehdä mitä nuoren ihmisen kuuluu.  Ilmari Nurminen
 Juuri heikompien aseman parantaminen oli alunperin syy pyrkiä politiikkaan. Nuorelta Ilmari Nurmiselta lähti aikoinaan tiedustelukirje niin SDP:lle kuin vihreillekin.
 – Demareista ei edes vastattu, mutta liityin silti. Sosiaalipoliittiset kysymykset kiinnostivat minua, ja lapsuudesta muistin, kuinka demarit puolustivat erityisluokkaa. Siitä oli jäänyt positiivinen mielikuva.
 Samat aiheet sytyttävät Nurmisen edelleen, vaikka ratkaisuihin suhtautuukin iän ja kokemuksen myötä realistisemmin. Kirkasotsaisuus on himmennyt päätöksenteon reunaehtojen äärellä.
 – Uusi kansanedustaja tulee aina muuttamaan maailmaa. Itsekin ajattelin aloittaessani, että nyt loppui köyhyys ja puute ja kurjuus, ja laitetaanpa omaishoitajien asiat kuntoon. Eihän se niin tapahdu. Kunpa päätöksenteon hitautta osaisi avata kansalaisille.
 “Poliitikon imago ei ole täysin oman itsen hallittavissa. Mediaimagoon on vaikea puuttua, eivätkä julkiset kärrynpyörät aina tunnu hyvältä. Onneksi siihen pystyy vaikuttamaan, millaisena kohtaa ihmiset." Timo Turpeinen / Yle
 Mies kiemurtelee vaivautuneesti yrittäessään luonnehtia poliitikanteon turhauttavimpia puolia. Luottamuksesta ja yhteistyöstä olisi selvästi jotakin sanottavaa, mutta Nurminen on tarkka, ettei syyllistä tai puhu pahaa.
 – Olen itse enemmänkin sellainen haetaan ratkaisuja ja mennään eteenpäin -tyyppi, hän selittää kun ajatus ei ota muotoutuakseen.
 Suurelle yleisölle pahan puhuminen ei tee lainkaan yhtä tiukkaa. Palaamme siis takaisin alkuperäiseen puheenaiheeseen. Asiallisen kritiikin lisäksi poliitikon täytyy kestää mediakohuja ja myös suoranaista törkyä.
 Läheisille ihmisille kommenttipalstan tai kohuotsikoiden lukeminen ottaa koville, mutta Nurminen itse kertoo nahkansa parkkiintuneen tähänastisen uran myötä melko tehokkaasti.
 – Alussa kuuntelin liikaa mielipiteitä ja pyrin mukautumaan. Kun oma tie on piirtynyt kirkkaammin, pystyn monella tapaa olemaan parempi poliitikko ja viemään asioita eteenpäin. 24-vuotias Ilmari ei olisi kestänyt tällaista palautetta mitä nyt ropisee, mutta keski-ikäistyvän niskaan saa vaikka saavilla kaataa.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sanna Marin muuttui – demarilähteet kertovat Ylelle kohdanneensa koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin

Valtuuston johtaminen ja eduskuntatyö jäävät varjoon, kun on pääministerin ystävä – Ilmari Nurminen: "Se herättää ihmisissä jonkinlaista mustasukkaisuutta"


Summary: Kuulemisella voi olla suuri vaikutus siihen, miten Euroopan unionin digitaalista sääntelyä koskevat direktiivit kehittyvät.

Euroopan unionin parlamentin valiokuntien Brysselissä kuullaan maanantaina Facebookin entisen tuotepäällikön  Frances Haugenin  lausunto teknologiayritysten tuotteiden ja liiketoimintamallien kielteisistä vaikutuksista.
 Haugenin lausunnolla on väliä, sillä EU:n parlamentissa pohditaan parhaillaan sääntelyä, jolla Facebook ja muut sosiaalisen median jättiläiset voitaisiin velvoittaa ottamaan enemmän vastuuta siitä, millaista materiaalia niiden alustoilla julkaistaan.
 Haugen puhuu tällä viikolla myös Pariisissa. Aiemmin hän on keskustellut muiden muassa Britannian ja Saksan lainsäätäjien kanssa sosiaalisen median valvonnasta.
 Paljasti Facebookin ongelmat
 Haugenin nimi tuli ensi kertaa julkisuuteen, kun hän toimitti amerikkalaiselle Wall Street Journalille kymmeniä tuhansia Facebookin asiakirjoja yhtiön sisäisistä käytännöistä.
 Haugen  paljasti , että Facebook on tietoinen erilaisista alustaansa liittyvistä ongelmista ja että yhtiö ei tee ongelmien korjaamiseksi niin paljon kuin se julkisuudessa väittää.
 Esimerkiksi Wall Street Journal on kertonut  Facebook Files -juttusarjassaan  Facebookin olevan vaaraksi lapsille ja alustalla leviävän vihapuheen johtavan pahimmillaan väkivaltaisiin tekoihin.
 WSJ:lle nimettömänä asiakirjoja toimittanut Facebookin entinen tuotepäällikkö Frances Haugen paljasti henkilöllisyytensä lokakuussa. Sen jälkeen hän on keskustellut lainsäätäjien kanssa someyhtiöiden ongelmista.  AOP
 Lokakuussa Yhdysvaltain senaatille antamassa lausunnossaan Haugen sanoi, että lainsäätäjien pitäisi puuttua vahvemmin teknologiayhtiöiden toimintaan. Yhdysvaltain edustajainhuoneen oikeusasiainkomitea hyväksyi viime viikolla  tiukempaa sääntelyä ajavan lakipaketin .
 Haugenin mukaan Euroopassa digitaalista sääntelyä koskevalla direktiivillä voitaisiin säätää Facebookin ja muiden someyhtiöiden toiminnasta.
 Voi vaikuttaa EU:n direktiiveihin
 Haugenin maanantain lausunnolta ei odoteta juurikaan uusia tai yllättäviä tietoja Facebookin toiminnasta, arvioi amerikkalainen  Politico .
 EU:n lainsäätäjät pohtivat parhaillaan mahdollisia muutoksia teknologiayhtiöiden toimintaan EU:n alueella. EU:ssa ei ole kuitenkaan päästy yhteisymmärrykseen siitä, kuinka laajasti EU:n tulisi sosiaalisen median yhtiöitä valvoa.
 Esimerkiksi tanskalainen europarlamentaarikko  Christel Schaldemose  on ehdottanut tiukkaa digidirektiiviä, joka säätäisi verkkomainonnasta ja algoritmeista.
 Politicon mukaan europarlamentaarikot tulkitsevat todennäköisesti Haugenin lausunnon vahvituksena omille näkemyksilleen.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 9.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Facebook sulkee kasvontunnistusohjelmistonsa, koskee miljardia ihmistä – "Käyttäjät ovat kärsineet henkilötietojen väärinkäytöstä liian kauan"
 Facebook Papers -asiakirjat: Toimitusjohtaja Zuckerberg puhuu eri totuutta julkisuuteen – yhtiö teki miljardien osavuosituloksen
 Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä

Facebookin ilmiantajaksi ristittyä Frances Haugenia kuullaan EU:n parlamentissa – tästä syystä kuulemisella on merkitystä


Summary: Helsingin kaupunginhallituksen on tarkoitus päättää Sörnäistentunnelin rakentamisesta omalta osaltaan maanantain kokouksessaan. Tunnelia ovat kannattaneet kokoomus, SDP, perussuomalaiset ja RKP. Tunnelia vastaan ovat olleet vihreät ja vasemmistoliitto.

Helsingissä Sörnaistentunnelin rakentamista vastustavat kokoontuvat mielenilmaukseen Helsingin kaupungintalolle maanantaina iltapäivällä kello 15.30 eli ennen kaupunginhallituksen kokousta. Mielenosoituksen järjestäjiä ovat Greenpeace, Elokapina ja Climate Move Helsinki.
 Mielenosoittajien mukaan tunnelin rakentaminen on ristiriidassa valtakunnallisten hiilineutraalisuustavoitteiden kanssa. Myös Helsingin kaupunki on luvannut olla hiilineutraali vuoteen 2030 mennessä.
 Tunnelipäätös suuntaisi vastustajien mielestä liikkumista autoiluun, ei joukkoliikenteeseen tai kevyeen liikenteeseen.
 – Olemme huolestuneita siitä, että Helsingin kaupunki aikoo tehdä kalliin autotunnelin, joka lisää autoilua ja vähentää joukkoliikennettä sekä jalankulkua ja pyöräilyä, sanoo  Olli Tiainen  Greenpeacesta.
 – On arvioitu, että toteutuessaan tunneli lisää henkilöautoilla tehtävää matkailua 1 900:lla vuorokaudessa. Vastaavasti joukkoliikenteen käyttö vähenee 1 000 matkaa vuorokaudessa ja pyörä- ja jalankulkijoita on 600 vähemmän vuorokaudessa, sanoo  Elina Kauppila  Elokapinasta. Kauppila on myös vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu Helsingissä.
 Molemmat pitävät tunnelia myös kalliina. Sen kokonaishinnaksi on arvioitu tässä vaiheessa 180 miljoonaa euroa.

 – Arviot menevät usein alakanttiin. Lisäksi jatkuvia huoltokustannuksia tulisi päälle noin kaksi miljoonaa euroa vuodessa. Vastaavalla rahasummalla saisi esimerkiksi kaikille kaupunkilaisille hyvät polkupyörät, Kauppila sanoo.
 Pääkaupunkiseudun asukkaiden päästöistä 25 prosenttia tulee liikenteestä, Kauppila muistuttaa.
 Esityslistan mukaan kaupunginhallitus puoltaa tunnelia
 Esityslistan mukaan  Helsingin kaupunginhallitus puoltaa rakentamista ja esittää kaupunginvaltuustolle Sörnäistentunnelin hankesuunnitelman hyväksymistä ja sen toteuttamista vaiheittain.
 Ensimmäisessä vaiheessa rakennettaisiin Sörnäistentunnelin pohjoinen betonitunneliosuus sekä siihen liittyvien ajoramppien maanalaiset rakenteet Kalasatamasta Pasilaan. Tavoitteena olisi rakentaa tämä osuus raitiotien ja Hermannin rantatien peruskorjauksen yhteydessä vuosina 2022–2024.
 Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa elokuun 2021 kustannustason mukaisesti.
 Ehdotuksen mukaan toisessa vaiheessa toteutettavan Sörnäistentunnelin loppuosan suunnittelua ja valmistelua jatketaan. Toisen osuuden kustannusarvio tuodaan erikseen kaupunginhallituksen ja -valtuuston päätettäväksi.
 Kaupungin mukaan jatkosuunnittelussa kiinnitetään erityistä huomiota tunnelin suuaukkojen suunnitteluun ja niiden sopivuuteen kaupunkiympäristöön. Tavoitteena on huomioida jalankulun ja pyöräilyn viihtyisyys ja sujuvuus. Esimerkiksi Sörnäisten rantatien ylikulkusillat suunnitellaan erityisesti pyöräliikenteen näkökulmasta.
 Kaupunkiympäristölautakunnassa  tunnelia kannattivat kokoomus, SDP, perussuomalaiset ja RKP. Vastaan äänestivät vihreät ja vasemmistoliitto.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 9.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamishanke etenee – kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman

Rakennetaanko Helsinkiin liki 200 miljoonan autotunneli? Vastustajat osoittavat mieltään, kaupunginhallituksen päätös ehkä jo tänään


Summary: Varusmiesten yhteismajoituskokeilu laajenee alkuvuodesta kaikkiin joukko-osastoihin lennostoa lukuunottamatta. Puolustusvoimat kerää ensi vuoden ajan tietoja kokeilun toimivuudesta eri puolilta Suomea.

Puolustusvoimien yhteistupakokeilu jatkuu varuskunnissa vuoden 2022 loppuun saakka.
 Yhteisiin tupiin majoittumista myös laajennetaan alkuvuodesta kaikkiin varusmiehiä kouluttaviin joukko-osastoihin paitsi lennostoon, Puolustusvoimat tiedottaa.
 Puolustusvoimien tarkoituksena on kerätä vielä ensi vuoden ajan kokemuksia ja tietoa yhteismajoituksen onnistumisesta joukko-osastoista eri puolilta Suomea.
 Kokeilu laajenee myös Rajavartiolaitoksen Pohjois-Karjalan rajavartiostoon.
 Puolustusvoimien sosiaalipäällikkö  Hannu Maijanen  toteaa tiedotteessa, että sekä varusmiehet että palkattu henkilöstö ovat kokeneet yhteistupiin majoittumisen positiivisena ja tähän mennessä onnistuneena kokeiluna.
 Maijasen mukaan yhteismajoitus on parantanut kokeilun perusteella ryhmien kiinteyttä, palvelun sujuvuutta, tiedonkulkua ja myös tehostanut tilojen käyttöä.
 – Varusmiehet ovat kokeneet, että majoitusjärjestelyt ovat edistäneet myös tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta, Maijanen sanoo tiedotteessa.
 Samaan tupaan ei pakoteta
 Yhteistupakokeilussa samoihin tupiin majoittuvat kasarmilla niin mies- kuin naisvarusmiehet, jotka suostuvat kokeiluun. Samaan tupaan ei ole siis pakko mennä. Suostumus kokeiluun pitää saada kaikilta samaan tupaan majoittuvilta.
 Varusmiehillä on myös oikeus peruuttaa antamansa suostumus milloin tahansa.
 Yhteistuvissa majoittuville naisille ja miehille on erilliset suihku- ja wc-tilat. Yhteistuvissa nukutaan vain kasarmilla eikä esimerkiksi maastoharjoituksissa.
 Yhteismajoituskokeilun taustalla on ajatus yhdenvertaisuuden edistämisestä.
 Naisten keskuudessa armeijaan lähdön suosio on ollut kasvussa. Tänä vuonna vapaaehtoiseen asepalvelukseen haki 1 675 naista, mikä on  ennätysmäärä .
 Yhteismajoituskokeilu alkoi vuonna 2020 Maavoimissa, Maasotakoulun reservinupseerikurssilla sekä Kainuun ja Karjalan prikaateissa. Tänä vuonna kokeilua on laajennettu Rannikkoprikaatiin ja Ilmasotakouluun.
 Esimerkiksi Merivoimien aluksilla yhteismajoitus on ollut käytössä naisten vapaaehtoisen asepalveluksen alkamisesta lähtien.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Ryhmähenki nousi, kun naiset ja miehet sijoitettiin armeijassa samaan tupaan – "Ei vain niitä samoja kaljuja äijiä päivät pitkät"
 Puolustusvoimien yhteistuvissa majoittuneista enemmistöllä hyviä kokemuksia kokeilusta
 Armeijan yhteistuvista tuli niin suosittuja, etteivät läheskään kaikki halukkaat niihin mahdu – 3 yhteistupalaista kertoo, miksi he halusivat sinne
 Tuttujen kokemukset ja tv-sarja viitoittavat tietä: vapaaehtoinen asepalvelus ja puolustuskoulutus kiinnostavat naisia enemmän kuin ennen

Puolustusvoimat laajentaa yhteistupakokeilua, tulee osaksi lähes jokaista joukko-osastoa


Summary: Sosiaalisessa mediassa leviävillä videoilla näkyy satojen siirtolaisten joukko, jonka sanotaan pyrkivän Puolaan. Valko-Venäjän rajakomitea vahvistaa, että pakolaiset ovat matkalla rajalle.

Puolan mukaan Valko-Venäjä yrittää aiheuttaa selkkauksen maiden välisellä rajalla siirtolaisten avulla.
 Sosiaalisessa mediassa leviävillä videoilla näkyy, että sadat siirtolaiset ovat kävelemässä Valko-Venäjällä kohti Puolan rajaa. Aseistetut sotilaspukuiset miehet saattavat karavaania.
 Valko-Venäjän rajakomitea on julkaissut tiedotteen, jossa se vahvistaa, että suuri joukko pakolaisia on matkalla valtatietä pitkin kohti Puolan rajaa. Komitea sanoi, että Puolan asenne on "epäinhimillinen".
 Rajakomitean tiedottaja sanoi venäläiselle uutistoimisto Tassille, että karavaaniin kuuluu noin tuhat pakolaista.
 Videoita on julkaissut muun muassa maanpaossa toimiva valkovenäläinen oppositiomedia Nexta.
 Nextan mukaan suurin osa siirtolaisista on irakilaisia kurdeja. Nexta kertoo, että Valko-Venäjän sotilaat ohjasivat siirtolaiset tieltä metsään.
 Puolan viranomaiset ovat myös julkaisseet helikopterista kuvatun videon siirtolaisjoukosta.
 – Valko-Venäjä haluaa aiheuttaa suuren välikohtauksen, johon mieluiten liittyisi ammuskelua ja uhreja. Mediatietojen mukaan he valmistelevat provokaatiota, yritystä ylittää raja suurella joukolla Kuznica Bialostockan lähellä, Puolan varaulkoministeri  Piotr Wawrzyk  sanoi Puolan radiolle.
 Wawrzyk sanoo Puolan television mukaan, että Puola vaatii selvennystä asiaan Valko-Venäjältä. Hänen mukaansa Puola tiedottaa EU- ja Nato-liittolaisiaan rajan tapahtumista, jotta maat voivat yhdessä vastata tilanteeseen.
 Puolan varaulkoministeri  Maciej Wasik  tviittasi, että Puolan viranomaiset ovat valmiita kaikkiin skenaarioihin.
 Puolan turvallisuuspalvelun tiedottaja  Stanislaw Zaryn  sanoi Twitterissä, että siirtolaisjoukko on aseistettujen valkovenäläisten tiukassa kontrollissa. Zarynin mukaan valkovenäläiset päättävät, mihin suuntaan joukko kulkee.
 EU syyttää Valko-Venäjää hybridisodankäynnistä
 Euroopan unioni on syyttänyt Valko-Venäjää tuhansien Lähi-idästä ja Afrikasta kotoisin olevien siirtolaisten ohjaamisesta EU:n alueelle.
 EU:n mukaan kyseessä on hybridisodan muoto, jonka tarkoituksena on kostaa länsimaille, koska ne ovat asettaneet pakotteita Valko-Venäjälle ihmisoikeusrikkomusten takia.
 Valko-Venäjän itsevaltaisen presidentin  Aljaksandr Lukašenkan  hallinto on kiistänyt yrittävänsä aiheuttaa siirtolaiskriisin. Se on syyttänyt länsimaita rajanylityksistä ja siirtolaisten huonosta kohtelusta rajalla.
 Ihmisoikeusjärjestöt syyttävät Puolaa siitä, että se rikkoo kansainvälisiä sopimuksia, kun se työntää siirtolaiset takaisin Valko-Venäjälle eikä hyväksy heidän turvapaikkahakemuksiaan. Puolan sanoo toimiensa olevan laillisia.

Siirtolaiskriisi kuumenee Puolassa – Valko-Venäjä puskee satojen ihmisten joukkoa kohti rajaa


Summary: Rikosepäilyjen keskiössä oli turvallisuusalalla työskentelevistä henkilöistä koostunut, äärioikeistolaiseen ideologiaan myötämielisesti suhtautunut ryhmä. Esitutkinnan tai esiselvitysten kohteena oli yhteensä kuusi poliisia ja useita siviilejä.

Esitutkinta äärioikeistoon linkittyvässä rikoskokonaisuudessa on valmistunut ja asia on siirretty syyteharkintaan. Syyttäjän harkittavaksi on viety epäiltyjä virkarikoksia sekä ampuma-aserikoksia.
 Keskusrikospoliisi ja Syyttäjälaitos ovat alkusyksystä 2020 lähtien tutkineet kokonaisuutta, jossa tutkinnan keskiössä oli turvallisuusalalla työskentelevistä henkilöistä koostunut, äärioikeistolaiseen ideologiaan myötämielisesti suhtautunut ryhmä.
 Esitutkinnassa ryhmän jäsenten toimintaa tutkittiin epäiltynä törkeänä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmisteluna, mutta tämän nimikkeen osalta syyttäjät tekivät tutkinnanjohtajien esityksistä rajoittamispäätökset.
 Nyt tutkinta muiden epäiltyjen rikosten osalta on valmistunut. Keskusrikospoliisin johtamassa esitutkintaosuudessa yhtä henkilöä epäillään ampuma-aserikoksesta ja yhtä henkilöä ampuma-aserikkomuksesta. Epäily liittyy tapaan, jolla luvallisia ampuma-aseita on säilytetty.
 Lisäksi kolmen henkilön osalta epäillään yllytystä virkasalaisuuden rikkomiseen ja yhden poliisissa työskentelevän henkilön osalta virkasalaisuuden rikkomista.
 Poliiseja epäillään virkasalaisuuden rikkomisesta
 Kattavan esitutkintakokonaisuuden perusteella syyttäjän tutkinnanjohdossa olevassa osassa kolmea poliisimiestä epäillään virkasalaisuuden rikkomisesta.
 Yhtä näistä epäillään lisäksi virkavelvollisuuden rikkomisesta. Heidän epäillään luovuttaneen salaiseksi luokiteltua tietoa ainakin ryhmän käyttöön.
 Tämän lisäksi yhden poliisimiehen osalta syyttäjä on rajoittanut esitutkinnan virkavelvollisuuden rikkomisen ja kavalluksen osalta ja yhden osalta esitutkintaa ei aloitettu tehdyn esiselvityksen jälkeen.
 Tutkinnanjohtajat: kyse poikkeuksellisista rikosepäilyistä
 Kaikkiaan esitutkinnan tai esiselvitysten kohteena oli yhteensä kuusi poliisia.
 – Esitutkinnassa on ollut kyse poikkeuksellisista rikosepäilyistä, koska epäiltyinä oli myös poliiseja. Tutkinnan aikana tehtiin laajaa yhteistyötä poliisin eri yksiköiden, Syyttäjälaitoksen ja Suojelupoliisin kesken, ja jokainen viranomainen suhtautui asian tutkintaan sen vaatimalla vakavuudella. Asiassa suoritettiin kattava esitutkinta ja siihen perustuvat virkamiesoikeudelliset toimet. Tehokkaalla yhteistyöllä saatiin kerrytettyä ilmiötason tietoa äärioikeistosta sekä tehtyä toimia mahdollisten rikosten ennalta estämiseksi, sanovat tutkinnanjohtajat rikoskomisario  Sanna Springare  Keskusrikospoliisista ja aluesyyttäjä  Heikki Stenius  Länsi-Suomen syyttäjäalueelta.
 Kokonaisuus on siirtynyt epäiltyjen virkarikosten ja ampuma-aserikosten osalta syyteharkintaan Etelä-Suomen syyttäjäalueelle.
 Poliiseja irtisanottiin jo aiemmin
 Helsingin poliisilaitos irtisanoi  vanhemman rikoskonstaapelin  ja  rikosylikonstaapelin  poliisit sopimattoman käytöksen vuoksi jo ennen ennen poliisitutkinnan valmistumista. Poliisilaitos katsoi, että äärioikeistolaisten viestien lähettäminen ja asiattomat keskustelut vaaransivat luottamuksen heidän toimintaansa.
 Lisäksi Itä-Uudenmaan poliisilaitos  irtisanoi vanhemman konstaapelin , joka osallistui sopimattomaan viestittelyyn ja vuoti poliisin rekisteristä tietoja sivulliselle. Mies myös luovutti kiikaritähtäimen toimitettavaksi sota-alueelle Ukrainaan.
 Poliisin ja äärioikeiston kytkökset tulivat esiin poliisin salaamista perussuomalaisten perussuomalaisten vaalipäällikön  Pekka Katajan  murhayritystutkinnan kuulustelupöytäkirjoista.
 Lue myös aiemmat jutut:
 Jo kolmas poliisi sai potkut epäillyistä äärioikeistoyhteyksistä – miehellä kytköksiä myös Ukrainaan
 Helsingin poliisilaitos irtisanoi jo toisen äärioikeistolaiseen viestittelyyn osallistuneen poliisin
 Helsingin poliisilaitos irtisanoi äärioikeistolaisia viestejä lähettäneen rikoskonstaapelin – "ala-arvoisempaa kielenkäyttöä on vaikea kuvitella"
 Äärioikeistoryhmän poliisit viestittelivät keskenään tappamisesta ja virkatietojen hyväksikäytöstä: ”Niin paljon vakoilen kuin pystyn”
 Äärioikeistojohtaja jakoi ministerin kotiosoitteen ja sai neuvoja poliisilta: "Keskittäkää voimat, ei pienellä porukalla matuja haastamaan"

Äärioikeistoon linkittyvä esitutkinta on valmistunut – poliisien rikosepäilyjä siirtyy syyteharkintaan


Summary: Vehviläinen kertoo, ettei nyt ole hänen aikansa hakeutua uusiin ja sitoviin luottamustehtäviin. Kansanedustajan ja eduskunnan puhemiehen tehtävien lisäksi hän on Joensuun kaupunginvaltuuston sekä Pohjois-Karjalan maakuntavaltuuston jäsen.

Eduskunnan puhemies, keskustan joensuulainen kansanedustaja  Anu Vehviläinen  tiedotti maanantaiaamuna jättävänsä tammikuussa järjestettävät aluevaalit väliin. Vehviläinen perustelee päätöstään elämän- ja työtilanteellaan.
 Kansanedustajan ja eduskunnan puhemiehen tehtävien lisäksi Vehviläinen on Joensuun kaupunginvaltuuston sekä Pohjois-Karjalan maakuntavaltuuston jäsen.
 – Olen saanut olla valtakunnan politiikassa mukana yli kolmekymmentä vuotta viidellä eri vuosikymmenellä, yli kaksikymmentä vuotta kansanedustajana ja lähes kymmenen vuotta ministerin tai puhemiehen tehtävissä. Omalta osaltani ajattelen, että nyt ei ole aika hakeutua uusiin ja sitoviin luottamustehtäviin, Vehviläinen sanoo tiedotteessaan.
 Vehviläinen kertoo ratkaisunsa olevan puhtaasti henkilökohtainen.
 – Jokaisen kansanedustajan on itse arvioitava omaa työ- ja elämäntilannettaan uusien vaalien alla. Yleisesti totean, että kansanedustajat tuovat sekä kunta- että maakuntatason päätöksentekoon laaja-alaista lainsäädännön osaamista ja tietämystä julkisen talouden realiteeteistä.
 Lisää Pohjois-Karjalan uutisia  Yle Areenassa . Kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Anu Vehviläinen ei asetu ehdolle aluevaaleissa – "Ratkaisuni on puhtaasti henkilökohtainen"


Summary: Vuoden alusta alkaen viennin arvo on noussut 17,8 prosenttia viime vuoteen verrattuna. Yksi selitys kovalle kasvuluvulle oli syyskuulle tilastoitu neljän lentokoneen vienti Irlantiin, Tulli kertoo.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen tavaraviennin arvo nousi syyskuussa 32,2 prosenttia verrattuna viime vuoden syyskuuhun, kertoo  Tulli ennakkotilastossaan . Viennin arvo oli 6,5 miljardia euroa. Vuoden alusta viennin arvo on noussut 17,8 prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 Yksi selitys kovalle kasvuluvulle oli syyskuulle tilastoitu neljän lentokoneen vienti Irlantiin. Ilman niille kirjattua 384 miljoonan euron arvoa olisi viennin kasvu jäänyt 24,4 prosenttiin.
 Vienti EU-maihin kasvoi 37,8 prosenttia, EU:n ulkopuolelle 25 prosenttia. Myös Venäjän viennissä oli reipasta kasvua, peräti 40,5 prosenttia.
 Tuonti kasvoi syyskuussa 19,4 prosenttia. Kauppatase oli 100 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Tammi-syyskuussa kauppatase on kuitenkin pysynyt alijäämäisenä, 2,7 miljardin euron edestä. Viime vuonna vastaavalla jaksolla alijäämä oli 3 miljardia.

Viennin arvo nousi syyskuussa liki kolmanneksen


Summary: Afganistanin ruokatilanne on hälyttävä. Nälkiintyminen uhkaa nyt kolmea miljoonaa afganistanilaista.

Akuutin nälänhädän vaarassa olevien ihmisten määrä on kasvanut jyrkästi, varoittaa Maailman ruokaohjelma WFP. Nälänhädän partaalla on YK:n alaisen järjestön mukaan nyt 45 miljoonaa ihmistä yhteensä 43 maassa.
 Suuri osa nälänhädän riskin kasvusta johtuu Afganistanin tilanteesta. Maan turvallisuusongelmat ovat johtaneet hätäavun toimitusten vähenemiseen. Nälkiintyminen uhkaa nyt kolmea miljoonaa afganistanilaista.
 – Konfliktit, ilmastonmuutos ja koronapandemia lisäävät kukin akuutissa nälänhädän vaarassa olevien ihmisten määrää, totesi WFP:n johtaja  David Beasley .
 Humanitaarisen työn järjestö arvioi, että nälänhädän välttämisen rahalliset kustannukset ovat seitsemän miljardia dollaria. Summa vastaa runsasta kuutta miljardia euroa.
 – Mutta ihmisten tasolla kustannukset ovat paljon pahemmat. Monet perheet joutuvat tekemään kauheita valintoja. Saamme Afganistanista raportteja perheistä, jotka joutuvat epätoivoisessa tilanteessa myymään lapsensa yrittäessään selviytyä, Beasley sanoi.
 Syyriassa yli 12 miljoonan ihmisen arvioidaan olevan nälkäkuoleman partaalla. Vakava ruokatilanne on myös Etiopiassa, Haitissa, Somaliassa, Angolassa, Keniassa ja Burundissa.

YK:n järjestö: Akuutin nälänhädän uhkaamien ihmisten määrä kasvanut maailmassa nopeasti


Summary: YK:n rauhanlähettiläs varoitti viime viikolla, että Bosnia-Hertsegovina on hajoamisen partaalla. Pekka Haavisto pitää tilannetta vakavana ja vaarallisena.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on huolestunut Bosnia-Hertsegovinan tilanteesta. Haaviston mukaan alueella syttynyt poliittinen kriisi voi johtaa sotilaalliseen konfliktiin.
 – Balkanin tilanteesta puhuttaessa jännitteet ovat aina niin suuret, että voidaan ajatella sotilaallisen konfliktin mahdollisuutta. Sen takia tähän pitäisi kiinnittää enemmän huomiota, Haavisto sanoo  Ylen aamun haastattelussa .
 YK:n nimittämä rauhanlähettiläs  Christian Schmidt   varoitti viime viikolla , että Bosnia-Hertzegovina on vaarassa hajota. Schmidt kuvaa tilannetta pahimmaksi sitten Bosnian sodan, joka käytiin vuosina 1992–95.
 "Vakavia seuraamuksia koko Länsi-Balkanille"
 Bosnia jakautui sodan jälkeen Bosnia-Hertsegovinan federaatioon ja Bosnian serbitasavaltaan. Maata johtaa nykyään kolme presidenttiä:  Željko Komšić  (kroaatti),  Šefik Džaferović  (bosniakki) ja  Milorad Dodik  (serbi).
 Dodik on uhannut, että Bosnian serbit irtautuvat alueen rauhansopimuksesta.
 – Jos siellä aletaan rajoja muuttaa tai pyritään rauhansopimuksen pykäliä muuttamaan, niin tilanne on hyvin vaarallinen, ulkoministeri Haavisto sanoo  radion Ykkösaamussa .
 – Tällä on hyvin vakavia seuraamuksia koko Länsi-Balkanin alueelle.
 Haavisto muistuttaa, että Länsi-Balkanin alueella on muitakin avoimia kysymyksiä, kuten Serbian ja Kosovon välinen suhde.
 – Rajaa ei ole vielä tunnustettu kaikilla puolilla samalla tavalla ja yhteistyö takkuaa. Jos siellä syntyy toinen konflikti Republika Srpskan ympärillä, niin se luo helposti tilanteen, jossa muut valtiot alkavat puuttua tilanteeseen ja mobiilisoida tukea eri toimijoille.
 Voiko Huuhkajat pelata Bosnia-Hertsegovinassa?
 Bosnia-Hertsegovinan kriisi kiinnostaa parhaillaan myös suomalaisen jalkapallon ystäviä. Miesten jalkapallomaajoukkueen on määrä pelata Bosnia-Hertsegovinaa vastaan Zenicassa lauantaina.  Kannattajat ovat pohtineet , onko maahan turvallista matkustaa.
 – Toivottavasti voidaan pelata. Täytyyhän ajatella myös niin, että urheilu on rauhan asialla. Pyritään jännitteistä riippumatta toimimaan reilussa hengessä ja tuomaan eri maiden hyviä puolia esiin urheilun kautta, Haavisto sanoo Ykkösaamussa.
 Lue lisää: "Sodan uhka on todellinen" – voiko Huuhkajat pelata Bosnia-Hertsegovinassa, jonka tulenarka poliittinen kriisi uhkaa kärjistyä pahasti?

Sodan uhka Balkanilla huolestuttaa ulkoministeri Haavistoa: “Jännitteet ovat suuret, tähän pitäisi kiinnittää enemmän huomiota”


Summary: MOT:n selvityksessä yksikön toiminnasta paljastui valtava määrä epäkohtia.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto on tehnyt tarkastuskäynnin valvonnan kohteena olevaan kehitysvammaisten asumispalveluyksikköön Hämeenlinnassa, kertoo aluehallintovirasto.
 Tarkastuskäynti suoritettiin perjantaina 5.11.2021 Mehiläinen Hoivapalvelut Oy:n Onnikoti Omenapuu -nimiseen kehitysvammaisten asumispalveluyksikköön Hämeenlinnassa. Tarkastuskäynti oli osa aluehallintoviraston yksikköön kohdistamaa valvontaa.
 Ylen MOT selvitti  kehitysvammaisten kohtelun ongelmia Suomessa. Hoivajätti Mehiläisen nykyisin omistamassa hämeenlinnalaisessa Onnikoti Omenapuussa on muun muassa sidottu alaikäistä asukasta laittomasti teipillä ja kuormaliinoilla.
 Etelä-Suomen aluehallintovirastolle on tullut yksikön toiminnasta 2021 useampi ilmoitus epäkohdista, joihin virasto on puuttunut lain mukaisten valtuuksiensa puitteissa.
 – Valvonnan perusteella voimme määrätä toimijalle erilaisia seuraamuksia, jopa määrätä yksikön toiminnan keskeytettäväksi erittäin vakavissa tapauksissa. Valvonta sisältää myös ohjausta, jonka mukaisesti toimijan tulee korjata toimintaansa, kertoo sosiaali- ja terveydenhuollon valvontayksikön päällikkö  Niina Väkeväinen  tiedotteessa.
 Onnikoti Omenapuun toiminta (entinen Hämeen Tukikoti Oy:n) on ollut aluehallintoviraston valvonnassa vuonna 2019–2020. Tämä valvontaprosessi päättyi kesällä 2020. Sen aikana valvonnassa ollut asia yksikössä korjaantui lain mukaiseksi.
 Yksikön valvonta on käynnistetty uudelleen alkuvuodesta 2021. Osana käynnissä olevaa valvontaa aluehallintovirasto teki perjantaina ennalta ilmoittamattoman tarkastuskäynnin yksikköön.
 – Koska valvonta-asia on kesken, emme voi antaa tässä vaiheessa tarkempia tietoja asiasta. Valvonta kuitenkin jatkuu intensiivisesti kiinteässä yhteistyössä Valviran ja muiden toimijoiden kanssa, Väkeväinen sanoo.
 Etelä-Suomen aluehallintovirastolla on käynnissä myös muita kehitysvammaisten erityishuollon valvonta-asioita. Keskeneräisistä valvonta-asioista ei anneta yksityiskohtaisempia tietoja.
 Lue aiheesta lisää:
 Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia

Etelä-Suomen avi teki tarkastuksen kehitysvammaisten asumispalveluyksikköön Hämeenlinnassa – yksikön toiminnasta useampi ilmoitus


Summary: Miljardööri Elon Musk on kertonut, että hänellä on mahdollisuus merkitä suuri määrä osakeoptioita, mikä aiheuttaisi valtavan verolaskun. Osakkeiden myyminen vapauttaisi varoja verojen maksuun.

Sähköautoja valmistavan Teslan toimitusjohtajan  Elon Muskin  pitäisi myydä noin kymmenen prosenttia omistamistaan Teslan osakkeista, sanovat Twitter-käyttäjät.
 Maailman rikkaimmaksi ihmiseksi arvioitu Musk järjesti Twitterissä äänestyksen, jossa hän kysyi viestipalvelun käyttäjiltä, pitäisikö hänen myydä Teslan osakkeita. Muskilla on 62,8 miljoonaa seuraajaa Twitterissä.
 57,9 prosenttia vastanneista kannatti osakkeiden myymistä. Mielipidekysely keräsi yli 3,5 miljoonaa ääntä.
 – Olin valmis hyväksymään kummankin tuloksen, Musk sanoi äänestyksen päättymisen jälkeen uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Musk sanoi aiemmin, että hän voi merkitä suuren määrän osakeoptioita seuraavan kolmen kuukauden aikana, mikä aiheuttaisi valtavan verolaskun. Osakkeiden myyminen vapauttaisi varoja verojen maksuun.
 – En ota vastaan rahapalkkaa tai bonuksia mistään. Minulla on vain osakkeita, joten minulle ainoa tapa maksaa veroja on myydä osakkeita, Musk sanoi Twitterissä lauantaina.
 Teslan arvo yli biljoona dollaria
 Talousmedia Bloombergin mukaan Musk omisti kesäkuun lopussa noin 17 prosenttia Teslan osakkeista. Niiden arvo on noin 208 miljardia dollaria viime perjantain pörssikurssilla. 10 prosentin siivun myyminen osakepotista tuottaisi teoriassa lähes 21 miljardia dollaria.
 Jos osakeoptiot lasketaan mukaan, Muskin omistusosuus Teslasta on 23 prosenttia, kertoo Reuters.
 Tesla on maailman arvokkain autovalmistaja. Yhtiön markkina-arvo ylitti biljoonan dollarin rajan lokakuussa. Lisäksi Musk omistaa osuuksia muista arvokkaista yrityksistä kuten avaruusyhtiö SpaceX:stä.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Muskilla on optio ostaa 22,86 miljoonaa Teslan osaketta 6,24 dollarin kappalehintaan. Viime perjantaina yksi Teslan osake maksoi 1 222,09 dollaria.
 Reutersin laskelmien mukaan osakeoptioiden merkitseminen tuottaisi perjantain hinnalla noin 28 miljardia dollaria voittoa.
 Syyskuussa Musk sanoi, että hän todennäköisesti joutuisi maksamaan veroja yli puolet optiopotin arvosta. Viime vuonna Musk kertoi muuttaneensa Kaliforniasta Texasiin. Asiantuntijoiden mukaan muutto voi pienentää Muskin verolaskua, koska Texasissa ei ole tuloveroa.
 Yhdysvaltalainen tutkivan journalismin uutissivusto  ProPublica paljasti  kesällä, että monet amerikkalaiset superrikkaat ovat maksaneet olemattomia tuloveroja tai välttyneet niiltä kokonaan verosuunnittelun ansiosta.
 ProPublican mukaan Musk välttyi veroilta vuonna 2018.
 Lisää aiheesta:
 ProPublica: Elon Musk, Jeff Bezos ja muut Yhdysvaltain superrikkaat ovat maksaneet nollaveroja

Elon Musk sai käskyn myydä 10 prosenttia Teslan osakkeistaan – maailman rikkain ihminen kysyi Twitter-käyttäjiltä luvan osakekauppoihin


Summary: Kotkan Keltakallioon suunnitellun Suomen Malmijalostus Oy:n akkumateriaalitehtaan kumppani on julkistettu. Se on kiinalainen Beiging Easpring Material Technology.

Kotkaan suunniteltu akkumateriaalitehdas on saanut kansainvälisen kumppanin.
 Suomen Malmijalostus Oy:n kumppaniksi tulee kiinalainen Beijing Easpring Material Technology Co Ltd, tiedottavat Kotkan kaupunki ja Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursor.
 Suomen Malmijalostuksen akkutoimialan johtaja  Vesa Koivisto  kertoo, että hankkeen teknistaloudellinen arvio on saatu päätökseen, ja sen lopputulemana näyttää siltä, että hanketta voidaan alkaa viedä päätökseen.
 – Lopullinen investointipäätös tämä ei ole, mutta vahva askel kohti yksityiskohtaisempaa suunnittelua, Vesa Koivisto sanoo.
 Kotkan akkumateriaalitehtaan tuotantokapasiteetti olisi 50 000 tonnia, josta saisi materiaalia noin 800 000 keskikokoiseen sähköautoon.
 Esimerkiksi  Vaasaan suunnitellun katodimateriaalitehtaan  kapasitetti olisi 30 000 tonnia.
 Vesa Koiviston mukaan Kotkaan ja Haminaan suunniteltu akkumateriaalitehdaskeskittymä olisi suurimpia Euroopassa.
 Akkumateriaalitehtaan rakentaminen voisi alkaa Kotkassa valmistelevien toimien osalta voi ensi keväänä. Tehdas olisi mahdollista saada käynnistyskuntoon vuonna 2024.
 Tehdas maksaisi noin 500 miljoonaa euroa.
 Tehtaat Kotkaan ja Haminaan
 Suomen Malmijalostus allekirjoitti viime kesänä esisopimukset Kotkan ja Haminan kaupunkien kanssa akkumateriaalitehtaiden sijoittumisesta Kotkan Keltakallioon ja Haminan Hillonlahden alueelle.
 Lue lisää :  Naapurikaupungit Kotka ja Hamina ovat molemmat saamassa omat akkumateriaalitehtaat – työllistävät satoja ihmisiä
 Viime talvena julkistettiin, että Haminan akkumateriaalitehdashankkeen kansainvälisenä kumppanina toimii kiinalainen teknologiayhtiö CNGR Advanced Material Co Ltd. Myös Haminan hanke etenee suunnitelmien mukaan.
 Suomen Malmijalostuksen akkutoimialan johtaja Vesa Koivisto kertoo, että jos toinen hankkeista kaatuu, se ei estä toisen etenemistä.
 – Hankkeet Kotkassa ja Haminassa tukevat erinomaisella tavalla Suomen akkustrategian tavoitteita ja osoittavat osaltaan, että Suomessa on hyvät edellytykset laajalla rintamalla kehittää akkutuotannon arvoketjun kaikkia eri osia, sanoo elinkeinoministeri  Mika Lintilä  tiedotteessa.
 Kotkan–Haminan seudun akkumateriaalitehdashankkeet ovat Suomen suurimmat. Käynnistyttyään ne työllistäisivät ensivaiheessa arvion mukaan suoraan yhteensä 400 henkilöä.
 Kerromme kohta lisää.

Kotkan akkumateriaalitehdas on saanut kansainvälisen kumppanin – mukaan tulee kiinalainen yhtiö


Summary: Fortum aikoo kymmenkertaistaa pilottilaitoksensa koon. Ulkoilmaa hyödyntävät lämpöpumppulaitokset voivat tehdä lähitulevaisuudessa liki kolmanneksen Espoon kaukolämmön tarpeesta nollakeleillä.

Etsiessään puhtaampia korvaajia kivihiilellä tuotetulle kaukolämmölle, Fortum on päätynyt yhtenä vaihtoehtona samaan energialähteeseen kuin tuhannet omakotitalot jo vuosia aiemmin: ulkoilmaan.
 Espoon Vermossa on pyörinyt noin vuoden verran yksi maan ensimmäisistä laitoksista, joka tekee ulkoilmasta kaukolämpöä.
 – Pilottilaitos on täyttänyt sille asetetut odotukset, ja kun saamme rakennusluvan, olemme valmiita tekemään lopullisen investointipäätöksen laajennuksesta, sanoo Fortumin johtaja  Timo Piispa .
 Teknologian avain on monistettavuudessa. Pilottilaitos on tarkoitus suurentaa kymmenkertaiseksi, ja samanlaisia laitoksia voisi rakentaa ympäri kaupunkia.
 Kun ilmasta tehdään kaukolämpöä, tilaa tarvitaan tehoon nähden enemmän kuin poltton perustuvia laitoksia varten. Petteri Juuti / Yle
 Fortumin laitosprojektissa mukana ollut konsultti sanoo, että Suomessa kuljetaan nyt kansainvälisen kehityksen kärjessä. Jos tekniikka saadaan täällä viritettyä kustannustehokkaaksi, osaamiselle pitäisi olla kysyntää esimerkiksi Keski-Euroopassa.
 – Täältä löytyy oikeanlaiset – eli haastavat – olosuhteet, insinööritaitoa ja toimiva infrastruktuuri. Näkisin, että tässä on ihan valtaisat vientimahdollisuudet. Ei ehkä niinkään laitteina, mutta insinööritaitona ja konseptina, sanoo Swecon johtava asiantuntija  Jussi Alilehto .
 Tuulettimet puhaltavat ulkoilman lämmönkeruupiiriin. Petteri Juuti / Yle
 Ulkoilmasta iso osa lämmöstä suurimman osan vuotta
 Vermon jälkeen seuraavaa laitosta Fortum kaavailee Espoon Keraan rakentuvalle asuinalueelle. Laitosten yhteisteho nousisi suurin piirtein 30 megawattiin.
 Fortumin tämän hetken näkemys on, että ilmasta kaukolämpöä tekeviä laitoksia voisi olla yhteensä 100 megawatin verran. Se olisi jo vajaa kolmannes siitä, mitä Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen kattava kaukolämpöverkko tarvitsee nollakeleillä.
 Politiikka ja markkinat ovat muuttuneet tekniikkaa nopeammin
 Ilmavesilämpöpumppujen orastava nousu ei johdu siitä, että tekniikka olisi muuttunut merkittävästi aiempaa paremmaksi.
 – Tekniikkaa paranee koko ajan vähän, mutta mitään harppausta teknologiassa ei ole tullut, sanoo Swecon johtava asiantuntija Jussi Alilehto.
 Suurin syy lämpöpumppuintoon on ilmastopolitiikassa ja energian hintojen muutoksissa.
 – Fossiilisten polttoaineiden käytön hinta on nousussa. Sen ja sähkön välinen hintaero on yksi selkeä tekijä, sanoo Alilehto.
 Mutta millainen kaukolämmön lähde ulkoilma oikein on?
 Tuulettimien alla kulkee verkosto putkia, joissa erittäin kylmä glykoli lämpenee lähelle ulkoilman lämpötilaa. Petteri Juuti / Yle
 Ilmavesilämpöpumppu on helppo ja riskitön rakentaa
 Yksi Fortumin kaavaileman laitoksen hyvä puoli on se, että rakentamisen riskit ovat varsin pienet esimerkiksi maan syvyyksistä lämpönsä ammentaviin laitoksiin verrattuna. Ulkoilma on kirjaimellisesti käden ulottuvilla, eikä sen luokse tarvitse tehdä vaikeita ja kalliita kallioporauksia.
 Valtti on myös nopeus, koska Fortum aikoo sulkea viimeisen kivihiililaitoksensa vuonna 2025.
 – Kun yritämme löytää työkaluja, jotka voivat vastata nopeaan muutostahtiimme, niin ilma on aivan mahtava. Voimme luottaa, että se on tässä nyt ja tulevaisuudessa, ja sitä on niin paljon kuin me ikinä tarvitsemme, sanoo Fortumin Uudet energiaratkaisut -yksikön johtaja  Thomas Ekholm .
 Thomas Ekholm vetää Fortumilla Uudet energiaratkaisut -yksikköä, joka etsii vihreämpiä korvaajia fossiiliselle kaukolämmölle. Petteri Juuti / Yle
 Tarvittavia laitteita on valmistettu vuosikausia, kun niillä on esimerkiksi siirretty lämpöä rakennusten sisäilmasta ulos. Tällä kertaa kyse on siitä, miten niitä kannattaa hienosäätää ja yhdistellä, kun siirretään suuria määriä lämpöä ulkoilmasta kaukolämpöverkkoon.
 Swecon Alilehto pitää ulkoilmaa hyvänä kaukolämmön lähteenä ainakin siihen asti, että lämpöä opitaan tuottamaan esimerkiksi maan syvyyksistä tai pienreaktoreilla. Ne voivat kypsyessään kiriä ohi, koska Vermon kaltaisilla laitoksilla on huonotkin puolensa.
 Kaukolämpöverkon vaatima kuumuus nakertaa energiatehokkuutta
 Lämpöpumppujen energiatehokkuuden nyrkkisääntö on seuraava: jos todella kylmästä pitää tehdä todella kuumaa, sähköä kuluu runsaasti.
 Vermon laitoksen energiatehokkuutta rajoittaa ensinnäkin se, että kaukolämpöverkossa virtaa 80–95-asteista vettä. Jos lämpöpumput olisi kytketty suoraan lattialämmitykseen, siihen riittäisi 20–40-asteinen vesi.
 – Kun tehdään kaukolämpöä, energiatehokkuus on huomattavasti huonompi kuin lattialämmityksessä, sanoo Swecon johtava asiantuntija Jussi Alilehto.
 Jotta ongelma olisi pienempi – ja energiatehokkuus parempi – Fortum aikoo rakentaa Keraan rakentuvalle asuinalueelle kaukolämpöverkon, jossa kiertää tavanomaista viileämpi lämmitysvesi. Samaan suuntaan pyritään kaukolämpöverkossa muutenkin.
 Lämpöpumput ja muut laitteet tekevät sähkön avulla glykoliin sitoutuneesta ulkoilman energiasta kuumaa kaukolämpöä. Petteri Juuti / Yle
 Kovimmilla pakkasilla ei ilmasta kannata nyhtää lämpöä
 Vermon laitoksen toinen hankaluus on se, että lämmön ensisijaisena lähteenä on ulkoilma. Siitä on vähiten hyötyä juuri silloin, kun lämpöä eniten tarvitaan, eli paukkupakkasilla.
 – Jos maan lämpötila on +6 astetta ja ilmassa -15, niin ilmaa hyödyntävä lämpöpumppu kuluttaa selkeästi enemmän sähköä kuin maalämpöä hyödyntävä, kiteyttää Swecon Jussi Alilehto.
 Tämän ongelman lieventämiseksi Keraan suunniteltavan laitoksen energialähteeksi haetaan ulkoilman lisäksi myös mahdollisimman paljon hukkalämpöä alueelle nousevista rakennuksista.
 Vermossakin hyödynnetään ulkoilman rinnalla lähistölle rakentuvien talojen jäähdytyksessä syntyvää hukkalämpöä, mutta talvella siitä ei ole juuri iloa.
 Havainnekuva ilmalämpöpumppulaitoksesta laajennuksen jälkeen. Taustalla vanhan lämpölaitoksen piippu ja öljysäiliöt. Fortum
 Kuinka paljon sähköä oikein kuluu?
 Vermon laitoksen energiatehokkuutta voi tarkastella muiden lämpöpumppujen tapaan COP-luvulla. Se kertoo, kuinka paljon laite tuottaa lämpöä kulutettuun sähköön verrattuna.
 Fortum ei halua antaa tietoja laitoksensa energiatehokkuudesta, koska se koostuu niin monesta tekijästä.
 Swecon konsultti uskaltaa antaa Vermon kaltaisille laitoksille lavean haarukan.
 – Kun ulkoilmasta tehdään kaukolämpöä, muuttujia on paljon. COP on tilanteesta riippuen välillä 1–4, sanoo Alilehto.
 Mutta onko 1–4 paljon vai vähän?
 Yle pyysi vertailun vuoksi alan toimijoilta tietoja erilaisten lämpöpumppujen energiatehokkuudesta eri olosuhteissa. Ne eivät ole kaikenkattavia tietoja tietyn tekniikan energiatehokkuudesta, eivätkä keskenään täysin vertailukelpoisia, mutta ne auttavat hahmottamaan, missä suuruusluokassa COP-luvut vaihtelevat.
 Kaukolämpöyhtiö hoitaa paukkupakkaset polttolaitoksilla
 Vaikka lämpöpumppujen energiatehokkuus ei välttämättä ole parhaimmillaan, kun ilmasta tehdään kaukolämpöä, on Vermon laitoksella yksi etu rakennusten omiin lämpöpumppuihin verrattuna.
 Kun pakkaset paukkuvat kovimmillaan, voi Fortum laittaa ilmavesilämpöpumppulaitoksen kiinni ja käyttää esimerkiksi vanhoja polttoon perustuvia lämpölaitoksia.
 Sen sijaan maalämpöä käyttävät kerrostalot joutuvat usein tuottamaan osan kulutushuipuista sähkövastuksilla. Jos rakennuksen ainoa lämmönlähde olisi ulkoilma, jäisi se kokonaan sähkövastusten varaan.
 Sähkövastukset nostavat nopeasti sähkön kulutusta, sillä niiden COP-luku on tasan yksi: jokaista lämpöwattia kohden tarvitaan yksi sähköwatti. Mitä enemmän niitä käytetään, sitä kovempi pula sähköstä tulee ja sitä korkeammalle sähkön hinta paukkupakkasten aikana nousee.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 9. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Helen aloittaa yt-neuvottelut – energiayhtiö haluaa selvittää, voiko Salmisaaren voimalaitos luopua kivihiilestä ennakoitua aiemmin
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua? Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Maalämpö toi lämpövaraston pyykkitupaan, energiayhtiö rakentaa omansa kallioluolaan – kumpi vastaa paremmin energiamurroksen haasteisiin?

Kivihiilestä pitää luopua, ja nyt Fortum hakee nopeaa ratkaisua omakotitaloista tutulla tekniikalla – Espoossa tehdään kaukolämpöä ulkoilmasta


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Vieraalla kielellä työskentely pelottaa työnantajia
 Työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely. Miltei puolella suomalaisista työnantajista on hyvin heikot valmiudet tai ylipäänsä tahtoa palkata kansainvälistä työvoimaa. Henkilöstövuokrausyritys Baronan kyselyn mukaan suurin este on  työnantajan oma kielitaito .
 Sairaanhoitopiiri myöntää osan Kupittaan vanhuspsykiatrian osaston epäkohdista
 Kupittaan sairaala. Nora Engström / Yle
 Yle on saanut haltuunsa Lounais-Suomen aluehallintoviraston selvityspyynnön Kupittaan vanhuspsykiatrian osaston V1:n toiminnasta sekä Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin vastineen sille. Vastineessa myönnetään osa aluehallintovirastoon kannelluista epäkohdista, puutteista ja laiminlyönneistä. Avi on pyytänyt asiasta  vielä lisää tietoa .
 Tulevaisuuden koulu ei ole enää vain koululaisia varten
 Yhdeksäsluokkalaiset Ruusa Seppälä ja Milja Muikku ovat tyytyväisiä siihen, että Valkealaan rakennetaan uusi koulu. Juulia Tillaeus / Yle
 Koulusuunnittelussa  puhaltavat uudet tuulet . Koulurakennus ei jatkossa ole enää vain koululaisia varten, vaan samaan rakennukseen voidaan sijoittaa vaikkapa päiväkoti, kirjasto, nuorisotilat ja kansalaisopisto. Kouluista suunnitellaan nyt avaria tiloja, joissa koululaisilla on tilaa istuskella ja jutella.
 Viikko alkaa poutaisena ja melko kylmänä
 Maanantai on suurelta osin poutainen ja aurinkoinen. Sateita tuonut matalapaine väistyy päivän aikana itään, ja iltapäivä on valtaosin selkeä ja kirkas. Etelässä lämpöasteita on muutama, Lapissa voi olla pakkasta jopa kahdeksan astetta.
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Työnantajien heikko kielitaito jarruttaa ulkomaalaisten palkkaamista, koulujen suunnittelussa uusia tuulia, viikko alkaa poutaisena