Summary: Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus on päättänyt, ettei sairaanhoitopiirillä ole edellytyksiä siirtyä Aster-hankinnan seuraavaan vaiheeseen. Neljä aluetta ovat olleet yhdessä hankkimassa uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Etelä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä (Essote)

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Ankarasti arvosteltu ja erityisesti Keski-Suomen kunnissa vastusta herättänyt potilastietojärjestelmähankinta ei etene Keski-Suomessa. Asiasta päätti Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus tänään.
 Sairaanhoitopiirin hallitus toteaa, ettei sairaanhoitopiirillä ole edellytyksiä siirtyä Aster-hankkeen toimitusvaiheeseen.
 Hallitus yhtyi myös sairaanhoitopiirin 21. syyskuuta tekemään päätökseen, että Keski-Suomen osalta Aster-hankkeen päätöksenteosta tehdään ulkopuolinen selvitys.
 Sairaanhoitopiirin hallituksen mukaan asiasta päättää lopullisesti sairaanhoitopiirin valtuusto.
 Keskisuomalaiskunnissa Aster-potilastietojärjestelmähankinnan vastustuksen taustalla ovat olleet muun maussa hankkeen kohonneet kustannukset, mutta myös hyvin vahva epäluottamus Keski-Suomen sairaanhoitopiiriin asian valmistelussa.
 Keski-Suomen kunnat antoivat kannastaan keskiviikkona  yhteisen julkilausuman . Sen mukaan Keski-Suomen sairaanhoitopiirin tulee kunnioittaa omistajakuntiensa päätöksiä ja Aster-hankinnan valmistelu pitää keskeyttää välittömästi.
 Lääkärit  ovat arvostelleet uuden potilastietojärjestelmän käytettävyyttä.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen uusi puheenjohtaja  Tony Melville  (sd.) arvioi jo ennen tämän päiväistä kokousta, ettei Aster-asiassa on näillä eväillä etenemismahdollisuuksia.
 Uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää ovat olleet hankkimassa yhdessä Pohjois-Karjalan Siun sote, Keski-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiirit sekä Etelä-Savon sote-kuntayhtymä Essote.
 Yhteensä 700 000 asukkaan alueella uusi järjestelmä on ollut tarkoitus ottaa käyttöön vuodesta 2025 alkaen. Hankkeen kokonaiskustannus olisi lähes 350 miljoonaa euroa.
 Hankinnan eteneminen vaatisi kaikkien neljän sairaanhoitopiirin hyväksynnän.
 Siun sote ja Essote ovat hyväksyneet hankinnan. Vaasan sairaanhoitopiiri kertoi alkuviikosta, ettei se päätä potilastietojärjestelmähankinnasta vielä 4. lokakuuta, vaan lykkää päätöksenteon marraskuun loppuun. Keskiviikkona Vaasan sairaanhoitopiiri linjasi, että sekin vetäytyy hakkeesta, jos Keski-Suomi tekee samoin.
 Juttua päivitetään
 Lue myös:
 Aster-potilastietojärjestelmän kohtalosta keskustellaan tänään Keski-Suomessa, kotimainen vaihtoehto kävi esittäytymässä Vaasan sairaanhoitopiirin edustajille maanantaina
 Sairaanhoitopiirien yhteisen asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankinta koki kovan kolauksen – Keski-Suomen kunnat vastustavat hankintaa
 Vaasan sairaanhoitopiiri lykkää päätöksentekoa kohutusta Aster-potilastietojärjestelmästä
 Onko parjatulle Aster-potilastietojärjestelmälle vaihtoehtoja? Kaksi kotimaista yritystä uskoo pystyvänsä samaan edullisemmin: "Toteutettavissa huomattavasti halvemmalla"
 Neljä aluetta on hankkimassa satojenmiljoonien eurojen potilastietojärjestelmää, jota ei ole testattu – kirurgi ihmettelee, mitä ollaan ostamassa
 Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu klikkailuun

Vuosia valmisteltu potilastietojärjestelmähankinta kaatumassa – Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus sanoi Asterille ei


Summary: Ylen Ralliradio tarjoilee Suomen MM-rallin käänteet alusta loppuun. 70-vuotisjuhlarallissa lähetystä on tarjolla yhteensä reilut 40 tuntia.

Ylen Ralliradio elää Jyväskylän MM-rallin tunnelmissa tapahtuman alusta sen loppuun saakka. Varsinainen lähetys alkaa perjantaina kello 11 uutisten jälkeen ja jatkuu sunnuntai-iltapäivän palkintojenjakoon saakka. Juhlarallista tehdään lähetystä yhteensä yli 40 tuntia.
 – Juhlavuoden kunniaksi Yle tarjoaa kaikkien aikojen laajimman rallipalvelun radiossa, televisiossa, Areenassa ja verkossa. Muun muassa kaikki 19 erikoiskoetta näytetään suorana Areenassa, kertoo Ralliradion tuottaja  Arvo Vuorela .
 Lutakon kisastudiossa työskentelevät toimittajat  Jussi Lindroos ,  Sanna Pirkkalainen ,  Tony Melville , asiantuntija  Jari Ketomaa , on air -tuottaja  Vesa Winberg  ja sometoimittaja  Laura Tolonen . Erikoiskokeita selostavat  Aki Laine ,  Mari Pekkanen  ja  Joni Pakarinen .
 Torstai-, perjantai- ja lauantai-iltana rallin ollessa tauolla studion valtaa  Juha-Pekka Taskinen  ja Bensaa suonissa -ohjelma. Rallikansanradion kuuma linja lähetykseen on 014-4444 993.
 Kysymyksiä voi lähettää etukäteen osoitteeseen  mm-ralli@yle.fi . Ohjelman aikana voi soittaa numeroon 014-4444 993 tai lähettää WhatsApp-viestejä numeroon 044 421 6700.
 Ralliradio FM-taajuudet ovat 99,3 MHz Jyväskylä ja 97,0 MHz Pihtipudas. Yle Areenassa Ralliradiota pääset kuuntelemaan osoitteista  yle.fi/mmralli  tai  Radio Suomi Jyväskylä . Radiot.fi -sovelluksesta Ralliradio löytyy nimellä Yle Radio Suomi Jyväskylä.
 Suora lähetys Ralliradion rakentumisesta alkaa kello 16.00, toimittajana on  Kalle Pallonen .

Suora lähetys kello 16: Ylen Ralliradio valmistautuu jälleen MM-viikonloppuun – katso, kuinka kisastudio valmistuu Jyväskylän Lutakkoon


Summary: Poliitikot korostavat, että mielenosoittajienkin on noudatettava poliisin ohjeita ja lakia.  Sisäministeri Ohisalo lausuu näkemyksensä Elokapinan toiminnasta illan suussa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Oppositiopuolueista ei löydy ymmärrystä ympäristöliike Elokapinan aikomukselle asettua  mielenosoitukseen Mannerheimintielle  kymmeneksi päiväksi.
 Kokoomuksen varapuheenjohtaja  Antti Häkkänen  toteaa, että mielen osoittaminen on kaikkien oikeus, mutta sitä ei voi tehdä missä tahansa.
 – Muilla ihmisillä on oikeus elää normaalia elämään, mennä töihin, päiväkotiin ja harrastuksiin ja nauttia liikkumisen vapaudesta. Eli kenelläkään ei ole oikeutta kohtuuttomasti haitata myöskään muiden oikeuksia.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  sanoo, ettei Elokapinan toiminta ole kohtuullista kansalaisvaikuttamista.
 – Mikäli suomalainen Elokapina oikeasta haluaisi vaikuttaa globaaliin ilmastoon ja globaaleihin päästöihin, eli tähän itse ongelmaan, niin se menisi varmasti katkomaan liikennettä johonkin muuhun maahan kuin siihen, jossa hallitus kuulemma tekee maailman kunnianhimoisimpia ilmastotoimia., Purra sanoo.
 Myös kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  pitää Elokapinan toimintaa "ylimitoitettuna".
 – Ei voi ajatella niin että Helsingin pääväylä suljetaan 10 päiväksi ja aiotaan myös yöpyä tuossa Mannerheimintiellä. Meillä on esimerkiksi hälytysajoneuvoja, joiden tarvitsee päästä nopeinta mahdollista reittiä perille.
 Essayahin mukaan Elokapinan protesti voi kääntyä sen omaa tavoitetta vastaan.
 – Kaikkein harmillisinta on se, että tämähän kääntyy itse asiaa, ilmastonmuutoksen torjuntaa vastaan. Uskon, että on paljon ihmisiä, jotka ärsyyntyvät tästä.
 SDP:n Lindtman ja Keskustan Pylväs paheksuvat
 Hallituspuolueista demarit ja keskusta kommentoivat Elokapinan hanketta paheksuen, vaikka korostavat ilmaisunvapauden merkitystä.
 – Suomessa on monia tapoja ilmaista se mielipiteensä muullakin tavalla kuin tukkimalla Mannerheimin tien liikenne useiksi päiviksi, jopa 10 päivän ajaksi, sanoo SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Elokapina vaatii hallitusta julistamaan kansallisen ilmastohätätilan ja kiristämään päästövähennystavoitteita tuntuvasti.
 Lindtman toteaa, että ilmastonmuutos on ihmiskunnan suurimpia uhkia ja hallitus tekee jo nyt mittavia toimia ongelman ratkaisemiseksi.
 – Suomi on tässä nyt maailman kärjessä. Meillä on yksi maailman kunnianhimoisimmista ilmastotavoitteista ja juuri tehdyt tuoreet päätökset ja linjaukset siitä, miten se tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2035.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  sanoo, ettei hyväksy Elokapinan toimintatapaa ollenkaan.
 – Mielenosoittaminen on ihan ok, kun noudatetaan poliisin ohjeita ja osoitetaan sitä mieltä siellä missä poliisi on ohjannut sitä osoitettavaksi. Nythän Elokapina ei toimi näin.
 Li Anderssonilla kiireitä, Maria Ohisalo kommentoi myöhemmin
 Yle on pyytänyt myös vihreää sisäministeriä  Maria Ohisaloa  kommentoimaan Elokapinan suunnitelmia. Ohisalo on viestittänyt Ylelle, että kommentoi asiaa illansuussa.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  kieltäytyi kiireisiinsä vedoten Ylen haastattelupyynnöstä.
 Lue lisäksi:
 Poliisi ja Elokapina napit vastakkain Mannerheimintien mielenosoituksesta: "Tarvittaessa menemme putkaan ja otamme sakot vastaan"
 Ilmastoliikkeen mielenilmaus saa seurakseen vastamielenosoituksen Mannerheimintiellä – Osallistuja: "Huomenna ei hyvä heilu Elokapinalle"
 Elokapinassa katuja katkaisee nyt myös yli 45-vuotiaiden poppoo – Osa näistä keskiluokkaisista äideistä ja isistä myös maksaa kiinniotettujen aktivistien sakkoja

Elokapinan toimintatavalle heristetään sormea sekä oppositiosta että hallituksesta – "Harmillisinta on, että tämä kääntyy heidän ajamaansa asiaa vastaan"


Summary: Seinäjoen taidehallissa avautuu Siat-näyttely. Sen taiteilijoiden mielestä lihantuotannosta pitäisi luopua. Ympärillä on lähes 200 sikatilaa, joille lihantuotanto on pääelinkeino.

Hän, he, henkilö. Kirjailija  Laura Gustafsson  puhuu sioista sanoilla, joita olemme tottuneet käyttämään ihmisistä. Juju on juuri siinä. Hän ja kuvataiteilija  Terike Haapoja  muodostavat taiteilijaryhmän nimeltä Gustafsson & Haapoja, joka on jo lähes kymmenen vuotta tutkinut, mitä me tarkoitamme, kun puhumme eläimistä ja ihmisistä, ja miksi eläimet nähdään ihmisen välineinä, tuotantokoneina.
 Kaksikko aloitti käsittelemällä historiaa naudan näkökulmasta. Nyt luupin alle on päätynyt ihmisen suhde sikoihin.  Siat -niminen näyttely avautuu Seinäjoen taidehallissa. Taiteilijat suhtautuvat kriittisesti lihan ja sikojen tuotantoon ja tuovat näyttelyssä esiin siihen liittyviä epäkohtia.
 Gustafsson ja Haapoja ovat molemmat vakaasti sitä mieltä, että lihantuotannosta pitäisi luopua.
 – Siinä ei ole järjen hiventäkään. Se on hyvin epätehokas tapa tuottaa ruokaa. Ihmiskunta on hillittömän suuri ja valtava osa pelloista käytetään rehuntuotantoon tai laitumina nautakarjalle, Gustafsson sanoo.
 Haapoja nostaa esiin myös ilmastonmuutoksen hillinnän välttämättömyyden. Siihen päästään lopettamalla päästöjä tuottava eläinteollisuus.
 – Lisäksi nykyisen tiedon valossa ei voi mitenkään moraalisesti oikeuttaa tuntevien olentojen käyttämistä pelkästään tuotantokoneina, hän sanoo.
 Paavo-sika sai selkäänsä valjaat, joihin kiinnitettiin kamera. Syntyi videoteos Nimetön (Elossa). Laura Gustafsson & Terike Haapoja
 “Helsingissä on helpompi nyökytellä”
 Lihantuotantoa on toki kritisoitu aiemminkin julkisessa keskustelussa. Taiteilijoiden puhe on kuitenkin rohkeaa alueella, jonka ympäristössä on kymmenittäin sikatiloja. Etelä-Pohjanmaa on Suomen toiseksi suurin lihantuottaja. Siellä oli viime vuonna 177 tilaa, joilta lähti ihmisille 38 miljoonaa kiloa sianlihaa. Asia selviää  Luonnonvarakeskuksen tilastoista .
 Myös näyttelypaikka, Seinäjoen taidehalli, liittyy alueen lihantuotannon historiaan. Tila sijaitsee Itikan kaupunginosassa. Naapurissa toimivat aiemmin Itikan, sitten Atrian teurastamo ja lihanjalostustehdas.
 Kun taiteilijat kutsuttiin pitämään näyttelyä Seinäjoelle, aihepiirin käsittely juuri tässä ympäristössä tuntui heistä tärkeältä. Se oli mielekkäämpää kuin tehdä uudet teokset vaikkapa pääkaupunkiseudulle.
 – Helsingissä ihmisten on helpompi nyökytellä ja kokea, että asia ei kosketa heitä henkilökohtaisesti, vaikka heillä olisi ruoansulatusjärjestelmä täynnä eläinten kappaleita, Gustafsson sanoo.
 Hänen mukaansa näyttelyssä ei ole kyse vastakkainasettelusta taiteilijoiden ja tuottajien välillä: ongelma on rakenteellisella tasolla, ei yksittäisten ihmisten ratkottavissa, ja asia on yhteinen.
 – Jos kasvattaa sikoja tai on töissä teurastamossa tai lihanjalostamossa, näyttelyn voi varmastikin ottaa henkilökohtaisena hyökkäyksenä. Se ei kuitenkaan ole tarkoitus, Gustafsson sanoo.
 Näyttelyssä tarkastellaan eläintuotantoa myös tilallisten ja työntekijöiden näkökulmasta: hekin kärsivät taloudellisten paineiden vuoksi.
 – Toivomme dialogia ja keskustelua siitä, millaisia ihmisille, eläimille ja luonnolle parempia vaihtoehtoja olisi, Terike Haapoja sanoo.
 Maallakin ajatellaan monella tavalla
 Seinäjoen taidehallin kuraattori  Sanna Karimäki-Nuutinen  kertoo, että tilaan haluttiin nykytaidetta, jossa puhutaan yhteiskunnallisista asioista.
 – Olemme osa isoa kokonaisuutta, ja meidän pitää yhteiskuntana löytää ratkaisuja muun muassa siihen, kuinka paljon eläinten kasvattamista ekologiset järjestelmät kestävät. Muutoksia pitää tehdä. Se on tieteellisesti hyväksytty asia, ja me olemme myös poliittisesti sitoutuneet tekemään ratkaisuja. Taide on yksi ääni tässä keskustelussa, hän sanoo.
 Karimäki-Nuutinen korostaa, että näyttely ei kommentoi erityisesti eteläpohjalaisia tuottajia, vaan näyttää asiat osana globaalia systeemiä, taustoittaa ja tuo esiin vaihtoehtoisia näkökulmia. Toiveissa on, että teokset herättäisivät keskustelua.
 – Etelä-Pohjanmaalla on paljon ihmisiä, jotka ovat huolissaan ilmastonmuutoksesta. Maallakin ajatellaan asioista monella tavalla.
 Tähän mennessä näyttely on herättänyt Karimäki-Nuutisen mukaan poikkeuksellista kiinnostusta paikallisessa mediassa. Mahdollisiin katsojien reaktioihin on varauduttu puhumalla oppaiden ja työntekijöiden kanssa näyttelyvalinnan taustoista ja perusteista.
 Pysäytyskuva Terike Haapoja ja Laura Gustafssonin videoteoksesta Ei tietoja, joka hahmottaa, millaista maailmaa eläinteollisuus luo. Laura Gustafsson & Terike Haapoja
 Paavo on seuramies, joka tykkää röhkiä
 Haapoja ja Gustafsson tekivät näyttelyyn kaksi uutta teosta. Ääni-installaatio  Odotustila  kuvaa sikojen viimeisestä yötä ennen teurastusta, ja se on esitetty aiemmin Amsterdamissa.  Ei tietoja  on Seinäjoelle varta vasten tehty videoteos. Se kerii auki sitä, millaista maailmaa eläinteollisuus luo.
 – Otimme videon lähtökohdaksi todistusaineiston keräämisen. Katsomme materiaalia kuin tekisimme rikostutkintaa. Kokonaiskuva rakentuu sirpaleista ja yksityiskohdista, Gustafsson sanoo.
 Hän luonnehtii teoksesta hahmottuvaa karua kuvaa: lihantuotanto on epäekonomista, epäekologista ja epäeettistä.
 Videoteoksessa  Nimetön (Elossa)  on toisenlainen tunnelma. Siinä päähenkilönä on Paavo. Ja juuri Paavosta Gustafsson puhuu hänenä, aktiivisena kaverina, seuramiehenä, jota kiinnostavat tutkimusmatkat ja joka tykkää röhkiä. Paavo-sika asuu eläinten turvakoti Saparomäessä. Siellä Paavolle puettiin valjaat, joihin kiinnitettiin kamera.
 – Hän kuvasi erilaisia aktiviteetteja, mitä possu keksii: tonkii maata, laiduntaa ja käy sisällä rapsuteltavana. Halusimme nähdä, miltä maailma näyttää sian näkökulmasta, Gustafsson sanoo.
 Taiteilijat Laura Gustafsson (vas.) ja Terike Haapoja ajattelevat, että meidän pitäisi luopua lihantuotannosta. – Tämä teollisuudenala tuottaa laajoja ympäristötuhoja, tarjoaa huonosti palkattua, vaarallista työtä ja polkee työntekijöiden oikeuksia, Terike Haapoja sanoo. Laura Gustafsson ja Terike Haapoja
 Taide antaa ison suojan toimia
 Gustafssonin ja Haapojan töissä on aina ollut läsnä utopian ajatus. Nykyisyyden muokkaus ja tulevaisuuden uudelleen kuvittelu ovat tekijöille tärkeitä.
 – Mietin paljon sitä, millaista vaikutusvaltaa taiteella voi olla. Se nostaa asioita keskusteluun, tuo erilaista näkökulmaa ja avaa uusia väyliä ajatella, Laura Gustafsson sanoo.
 Vaikka taiteilijoilla on omassa elämässään pyrkimys vaikuttaa, aktivistiksi Gustafsson ei itseään tunnista.
 – On erilaista toimia taiteen puolella. Se antaa ison suojan. Aktivistit ovat vaarassa menettää paljonkin. Minä kuitenkin hyödyn tästä: saan “mainetta ja kunniaa”, rahaakin jonkin verran, hän sanoo.
 Gustafsson & Haapojan näyttelykokonaisuus  Museum of Becoming  nähtiin viime vuonna Helsingin taidemuseo HAMissa. Laura Gustafsson (s. 1983) on kirjoittanut viisi romaania, joista esikoinen  Huorasatu  (2011) oli Finlandia-palkintoehdokkaana.
 Terike Haapoja (s. 1974) asuu ja työskentelee New Yorkissa. Hänen teoksiaan on ollut esillä muun muassa vuoden 2013 Venetsian kuvataidebiennaalissa.
 Mitä ajatuksia artikkeli herättää? Keskustele aiheesta 30.9. klo 23 asti.

"Helsingissä on helpompi ajatella, että asia ei koske meitä" – Taiteilijakaksikko kritisoi eläintuotantoa Suomen karjatalouden sydämessä


Summary: SPD:n liittokansleriehdokas Olaf Scholz aikoo keskustella hallituksesta vihreiden ja FPD:n kanssa tällä viikolla. Pienpuolueet halusivat ennen sitä tunnustella kahdestaan yhteistyön mahdollisuuksia.

Saksassa vihreät ja liberaalidemokraattinen puolue FPD ovat käyneet jo keskusteluja siitä, onko niillä edellytyksiä osallistua samaan hallitukseen.
 Sunnuntain vaaleissa tulos oli niin tasainen, että suurimmat puolueet SPD ja CDU tarvitsevat joko toisiaan tai sekä vihreitä että liberaaleja saadakseen enemmistöhallituksen kokoon. Pelkästään toisen pienemmän puolueen tuki ei riitä.
 Vihreät ja liberaalit ovat olleet eri linjoilla etenkin ympäristö- ja talouspolitiikassa. Näkemyserojensa vuoksi puolueet päättivät keskustella keskenään ennen neuvotteluja suurempien puolueiden kanssa.
 Keskiviikkona vihreiden ja FDP:n johtajat kertoivat, että he ovat löytäneet jonkin verran yhteistä pohjaa. Varmemmaksi vakuudeksi vihreiden johtajat  Robert Habeck  ja  Annalena Baerbock  sekä FDP:n  Christian Lindner  ja  Volker Wissing  julkaisivat kaikki yhtä aikaa Instagramissa kuvan, jossa he hymyilevät yhdessä.
 Puolueet eivät kuitenkaan peittele linjaerojaan. Kun Baerbockilta kysyttiin tiedotustilaisuudessa yhtäläisyyksiä liberaalidemokraattien kanssa hän vastasi:
 – Olen suunnilleen saman ikäinen kuin Christian Lindner ja sekä hän että Robert Habeck ovat miehiä.
 Vaalivoittaja SPD:n liittokansleriehdokas  Olaf Scholz  sanoo aikovansa tällä viikolla keskustella hallitusyhteistyöstä sekä vihreiden että liberaalien kanssa. Scholz on valtiovarainministeri väistyvän kristillisdemokraattisen liittokanslerin  Angela Merkelin  hallituksessa.
 Scholzin mukaan sekä SPD että vihreät pitävät tärkeänä ilmastonmuutoksen pysäyttämistä ja siihen liittyviä ympäristkysymyksiä, vaikka vihreät keskittyvätkin siihen enemmän. Liberaalien kanssa Scholz näkee yhteistä edistykseen liittyvissä asioissa kuten kansalaisoikeuksissa ja maan modernisoimisessa,  kertoo Frankfurter Allgemeine -lehti .
 Aiheesta aiemmin:
 Sosiaalidemokraatit voittivat täpärästi Saksan vaalit, Merkelin puolueen tulos jäi historiallisen alhaiseksi – tässä kolme kiinnostavaa asiaa vaaleista
 Kirjeenvaihtajalta: Saksa joutuu vielä odottamaan tietoa liittokanslerista – muutosvaalista tuli ennen kaikkea kanslerivaali
 Katso tästä Saksan  liittopäivien paikkajako  vaalien jälkeen.

Saksassa tunnustellaan jo hallitusta: Vihreät ja liberaalit keskustelivat mahdollisuuksistaan yhteistyöhön


Summary: Ulkomaille muutossa on paljon kiemuroita, mutta mikkeliläistä pariskuntaa se ei pelottanut. Nyt edessä on ainakin puolen vuoden mittainen uusi elämä Espanjassa. Mikäli kaikki menee hyvin, saattaa pariskunta jäädä etelään pidemmäksikin aikaa.

Mikkeliläiset  Janne Pitkänen  ja  Riikka Pulliainen  laskevat tunteja ja minuutteja, sillä lokakuun alkuun. Silloin he muuttavat syksyisestä Mikkelistä aurinkoiseen Espanjan Fuengirolaan.
 Ajatus Espanjassa talvehtimisesta on Pulliaisen, jonka sairaudet oireilevat selvästi vähemmän Aurinkoranniko lämmössä, kuin koleassa Suomessa.
 – Siellä on suolainen ilmasto ja lämmintä. Psoriasis ja reuma helpottivat siellä käydessä parissa päivässä, ja sen takia olen monena talvena Jannelle tolkuttanut, että lähdetään Espanjaan, Pulliainen nauraa.
 Usean vuoden taivuttelun jälkeen Pulliainen sai Pitkäsen suopeutumaan kokeiluun.
 – Minä olen niin turvallisuushakuinen, että riittäisi, kun olisi perusarki ja työpaikka ja tulisi talvi. Mutta olen kyllä miettinyt, mitä isona haluan ruveta tekemään, niin ehkä tästä tulee vastaus, Pitkänen sanoo.
 Pitkänen otti lopulta vuorotteluvapaata töistä, ja niin alkoi suunnittelu. Espanjassa on tarkoitus asua puoli vuotta.
 Luopumisen tunne piti siirtää syrjään
 Syyskuun viimeisellä viikolla ensimmäinen muuttokuorma on jo perillä ja toinen matkaa heidän mukanaan autossa lokakuun alussa läpi Euroopan.
 Pariskunta myi omaisuuttaan kirpputoreilla ja jopa antoi tavaraa pois, jotta muuttaminen kävisi kevyemmin. Perintönä saatu piironki ja kiikkustuoli sekä pieni määrä muuta tarpeellista lähtee mukaan, mutta paljosta piti luopua.
 – Oli kauhea arvottaminen siinä, mitä haluttiin säästää. Tunneside maksaa, jos se pitää tavaran muodossa muuttaa Espanjaan. Luopumisen tunne piti siirtää syrjään, Pitkänen toteaa.
 Ulkomaille muutossa riittää kiemuroita, joiden määrä yllätti. Pariskunta on viime viikkoina huolehtinut muun muassa koirien rokotuksista, vakuutuksista, auton asiakirjoista, asunnon hankinnasta, lääkkeistä ja lääkäreistä.
 – Nyt kaikki on suurinpiirtein selvää. Loput selviää paikan päällä, Pitkänen toteaa.
 Matkakavereiksi Espanjaan lähtevät pariskunnan koirat Eca, Räpsy ja Darra. Sari Ursin / Yle
 Suomalaisyhteisöstä varmuutta
 Fuengirolaan muodostunut vahva suomalainen yhteisö on helpottanut muuttoon liittyviä huolia. Parin viikon verkostoitumismatka alkusyksyllä tuotti paljon uusia tuttavuuksia. Saksofonia soittava Janne sai soittotarjouksia monelta eri yhtyeeltä, ja intoa olisi muihinkin musiikkialan hommiin.
 – Ajattelen, että tuottaisin suomalaisia muusikoita Espanjaan esiintymään, Pitkänen sanoo.
 Pulliaiselle ja perheen kolmelle koirallekin löytyi tekemistä jo reilusti ennen muuttoa, kun paikalliset koiraharrastajat ottivat yhteyttä.
 – Toivon eniten sitä, että olisin läpi vuoden niin hyvässä kunnossa, että pääsisin taas kouluttamaan ja kilpailemaan koirien kanssa. Pari espanjalaista koirakerhoa on jo pyytänyt mukaan, Pulliainen kertoo.
 Pitkän haaveilun, monimutkaisten järjestelyjen ja 5 000 kilometrin ajomatkan jälkeen Fuengirolassa odottaa uudenlainen ympäristö, mutta pariskunta toivoo mahdollisimman tavallista elämää. Jos kaikki sujuu hyvin, voi olla, etteivät he muuta takaisin Suomeen vielä keväällä.
 – Olisi ihanaa saada Espanjassa tylsä arki käyntiin ja toivon, että olisi hyvä olla. Voisimme välillä tulla käymään Suomessa. Kesällä! Pulliainen naurahtaa.

Riikka Pulliainen ja Janne Pitkänen odottavat tylsää arkea Espanjassa – Mikkelin kolea syksy vaihtuu Aurinkorannan lämpöön


Summary: Tautia on löydetty luontoon riistalinnuiksi päästetyistä fasaaneista. Myös Salossa on vastikään löydetty linnuista herkästi tarttuvaa lintuinfluenssaa.

Kanta-Hämeen Janakkalassa on todettu riistalinnuiksi luontoon lasketuissa fasaaneissa H5N1-tyypin lintuinfluenssaa. Tauti aiheuttaa linnuille korkeaa kuolleisuutta.
 Janakkalan Leppäkoskella sijaitsevan Wanantaan fasaanitilan riistanhoitaja  Kai Rauhala  huomasi loppuviikosta, että linnut olivat huonossa kunnossa.
 – Perjantaina ilmoitin kuolleista linnuista aville, Rauhala kertoo.
 – Tähän mennessä puhutaan tuhansista kuolleista tai sairaista linnuista, vahvistaa läänineläinlääkäri  Tiina Juselius  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Janakkalassa fasaaneja kuoli lintuinfluenssaan myös  tammikuussa 2021.  Wanantaan fasaanitila sijaitsee linnuntietä noin 20 kilometrin päässä Sauvalan kartanon fasaanitarhasta, jossa tauti levisi tammikuussa.
 – Koko kesä on mennyt hyvin, ja nyt tämä tauti menee läpi koko fasaanilauman. Emme olisi voineet tehdä mitään, millä olisimme ennaltaehkäisseet taudin. Emme tiedä, mistä tartunta on tullut, riistanhoitaja Kai Rauhala kertoo.
 Tartuntavyöhyke estämään leviämistä
 Runsaan fasaanimäärän vuoksi Ruokavirasto on perustanut alueelle tartuntavyöhykkeen taudin leviämisen estämiseksi. Samanlainen tartuntavyöhyke perustettiin myös Salossa, missä todettiin luontoon päästetyistä fasaaneista lintuinfluenssaa  viime viikonloppuna.
 Vyöhykkeellä on kielletty muun muassa siipikarjan ja muiden lintujen ulkonapito sekä lintujen siirrot. Ruokarvirasto on asettanut alueelle myös muita vaatimuksia lintujen pitopaikkojen suojaamiseksi tartunnalta.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto on yhteydessä jokaiseen alueelle rekisteröityyn lintujen pitopaikkaan ja antaa asiasta tarkemmat ohjeet. Kaikkien lintulajien metsästys ja riistalintujen kerääminen vyöhykkeeltä tarhattavaksi on kielletty.
 Herkästi tarttuva tauti
 Luonnonvaraisten lintujen syysmuutto on lisännyt lintuinfluenssan leviämisriskiä myös muualla Suomessa. Lintuinfluenssa leviää herkästi luonnonvaraisista linnuista siipikarjaan ja muihin lintuihin, jos linnut ovat suorassa tai epäsuorassa kontaktissa keskenään.
 Ruokavirasto kehottaa edelleen tehostamaan siipikarjatilojen ja muiden lintujen pitopaikkojen tautisuojausta tartuntojen estämiseksi koko maassa.
 Lintujen hoitoon osallistuvien kannattaa välttää kontakteja luonnonvaraisiin lintuihin luopumalla toistaiseksi lintujen metsästyksestä tai muista harrastuksista, joissa lintujen kanssa ollaan kontaktissa. Lisäksi käyntejä muissa lintujen pitopaikoissa tulee välttää. Siipikarja ja kaikki kotieläiminä pidettävät linnut tulisi pitää sisällä tai suojata kosketukselta luonnonvaraisiin lintuihin koko Suomessa.
 Ruokavirasto ei suosittele luonnonvaraisten sairaiden tai loukkaantuneiden lintujen hoitoon ottamista sellaisiin paikkoihin, joissa on kotieläimenä pidettäviä lintuja.
 Ruokavirasto suosittelee, että metsästyskoirien koulutuksia tai kokeita ei järjestettäisi nyt alueilla, joissa on luontoon laskettuja riistalintuja tai riistalintujen tarhausta. Lintuinfluenssa voi levitä alueilta toisille myös epäsuorassa kontaktissa. Riistalintuja ei pitäisi ennen tilanteen rauhoittumista ottaa luonnosta tarhoihin.

Tuhansia luontoon päästettyjä fasaaneja kuollut lintuinfluenssaan Janakkalassa – tilan riistanhoitaja: "Emme tiedä, mistä tartunta on tullut"


Summary: Rahtikonttien puute ja raaka-aineiden hinnannousu ovat hilanneet renkaiden hintaa ylöspäin. Joistakin malleista voi olla puutettakin.

Moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden kauppa

Autoilija joutuu maksamaan talvirenkaista tänä syksynä tavallista enemmän, sillä maailman markkinatilanne on hilannut renkaiden hinnat poikkeuksellisen korkealle.
 Rengasyrittäjät arvioivat, että autoilija voi joutua maksamaan talvirenkaista jopa 5–10 prosenttia enemmän kuin viime syksynä. Euroissa se tarkoittaa rengaspaketin hinnasta riippuen noin 20–70 euron korotusta.
 Nousu on kova siksikin, että talvirenkaiden hinta on tähän asti pysynyt vuodesta 2010 saakka käytännössä samana.
 Tilanne on ollut rengasliikkeille hankala: hintoja on ollut vaikea ennakoida ja renkaiden saatavuudessakin on ollut ongelmia.
 – Materiaalien ja kuljetusten hinnat hilaavat renkaidenkin hintaa ylöspäin. Me olemme joutuneet jälkeenpäin maksamaan sovituista hinnoista vielä lisää, kertoo kuopiolaisen Savon Rengaskaupan  Teijo Hyttinen .
 Nyt varastossa olevien renkaiden hinnat ovat tiedossa, mutta jos tässä vaiheessa syksyä joutuu vielä tilaamaan renkaita, niiden hinta voi olla arvoitus. Todennäköisesti hinnat jatkavat edelleen kasvua.
 Jos siis venyttää talvirenkaiden vaihtoa pitkälle loppuvuoteen, maksettavaksi voi tulla nykyistäkin suurempi lasku.
 Uusi talvirengaspaketti voi olla kymmeniä euroja kalliimpi kuin viime talvena. Ari Haimakainen / Yle
 Rahdin hinta pilvissä
 Hinnannousu johtuu muun muassa merikonttikuljetusten hinnan kasvusta koronapandemian aikana. Pandemia on nostanut merirahdin kysynnän huippuunsa. Merikontteja ja rahtialuksia ei kuitenkaan ole riittävästi siellä, missä niitä pitäisi olla eli pääasiassa Aasian ja muun maailman välillä.
 – Rahtikonttien hinnat ovat nousseet pilviin, toteaa Autonrengasliiton puheenjohtaja ja Rengasnuoran toimitusjohtaja  Jarmo Nuora .
 Myös renkaiden raaka-aineista joutuu pulittamaan nyt paljon. Esimerkiksi raakakumin ja teräksen hinnat ovat korkealla.
 – Rengasvalmistajat ovat olleet pakotettuja nostamaan hintoja aika lailla raaka-ainekustannusten verran, sanoo Goodyearin myyntipäällikkö  Ville Nikkilä .
 "Jotain rengasta löytyy aina"
 Hintojen lisäksi tilanne vaikuttaa renkaiden saatavuuteen. Toimitusajat ovat viivästyneet, ja joistain rengasmalleista voi tulla pulaa.
 Kaikki tarvitsevat saavat ainakin jonkinlaiset autonrenkaat alleen, mutta autoilija saattaa joutua tyytymään ei-niin-mieleiseen malliin.
 – Ei ole näköpiirissä, että renkaat loppuisivat. Jotain rengasta löytyy aina, Rengasnuoran toimitusjohtaja Jarmo Nuora toteaa.
 Nyt rengasvalmistajat ja -myyjät odottavat jännityksellä, mihin asettuvat puolestaan kesärenkaiden hinnat. Näyttää siltä, että hinnannousu jatkuu myös kesärengaskaudelle.
 Lue lisää:
 Kesä- vai talvirengaskeli? Tästä lähtien autoilija saa päättää – vältä kuitenkin nämä sudenkuopat, sillä valta tuo myös entistä suuremman vastuun

Talvirenkaista joutuu nyt pulittamaan tavallista enemmän – jos viivyttelee renkaanvaihtoa, voi joutua maksamaan vieläkin lisää


Summary: Vasemmistoliiton läntisen alueen eli Hämeen, Satakunnan ja Varsinais-Suomen entistä toiminnanjohtajaa epäiltiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan Twitterissä julkaistujen viestien perusteella. Valtakunnansyyttäjän mukaan rikosta ei tapahtunut.

Vasemmistoliiton läntisen alueen toiminnanjohtajaa vastaan ei nosteta syytettä epäillystä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Syyttämättäjättämispäätöksen teki valtakunnan syyttäjä. Vasemmistoliiton läntisen alueen, eli Hämeen, Satakunnan ja Varsinais-Suomen entistä toiminnanjohtajaa epäiltiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan Twitterissä julkaistujen viestien perusteella.
 Viestit julkaistiin vuonna 2016 ja niissä kannatettiin muun muassa väkivaltaa ilmastonmuutoksen kieltäjiä kohtaan. Rikoksesta epäilty on esitutkinnassa kiistänyt julkaisseensa kyseisiä viestejä.
 Toiminnanjohtaja joutui irtisanoutumaan tehtävästään kohun takia viime vuoden helmikuussa .
 Valtakunnansyyttäjän päätös on tehty ei rikosta -perusteella.
 – Valtakunnansyyttäjä on päätöksessään katsonut, että kyseiset viestit ovat kohdistuneet yhteiskunnallisten ja poliittisten mielipiteiden perusteella määrittyviin ihmisryhmiin eikä niistä ole tunnistettavissa sellaista vakaumusta, jonka perusteella määrittyvät ihmisryhmät saavat kiihottamisrikoksessa tarkoitettua suojaa heihin kohdistuvalta uhkaavalta viestinnältä, kertoo syyttäjälaitos tiedotteessaan.
 Valtakunnansyyttäjä katsoo lisäksi, että viesteissä ilmastonmuutoksen kieltäjiksi, fasisteiksi tai natseiksi kuvattujen ihmisten ryhmittymät eivät myöskään ole riittävän pysyviä tai tarkkarajaisia muodostaakseen kiihottamisrikoksessa tarkoitettua kansanryhmää.
 Lue lisää:
 Tappouhkauksia lähetelleen sometilin perustanut vasemmistoliiton toiminnanjohtaja irtisanoutuu tehtävästään – Poliisi epäilee rikosta
 Li Andersson: "Tämä asia ei jää tähän" – Vasemmistoliiton toiminnanjohtajan perustama Twitter-tili kehotti tappamaan fasistit ja ilmastonmuutoksen kieltäjät

Valtakunnansyyttäjän mukaan rikosta ei tapahtunut: Vasemmistoliiton toiminnanjohtajan perustamalla Twitter-tilillä julkaistiin tappouhkauksia


Summary: EU-komissio haluaa kytkeä sähköpolttoaineiden valmistuksen suoraan uusiutuvan sähkön tuotantoon. Tuotantoon käytettävää sähköä ei voisi näin ostaa sähköverkon kautta. Energiayhtiö St1:n mukaan tämä tekee tuotannon aloittamisesta vaikeaa.

Energiayhtiö St1 kritisoi EU-komission ehdotusta sähköpolttoaineiden valmistuksen pelisäännöistä.
 Yhtiö haluaa valmistaa synteettisiä polttoaineita eli sähköpolttoaineita, mutta sen mukaan EU-sääntely vaikeuttaa tuotannon aloittamista.
 EU-komissio haluaa kytkeä sähköpolttoaineiden valmistuksen suoraan uusiutuvan sähkön tuotantoon.
 – Jos menemme malliin, jota EU-komissio on ehdottanut, niin se kyllä tulee hidastamaan tai jopa estämään tällaisen tuotannon syntymisen, St1:n vastuullisuusjohtaja  Timo Huhtisaari  sanoo.
 Hiilidioksidia sähköpolttoaineisiin voidaan irrottaa teollisuuden savukaasuista.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Sähköpolttoaineissa on kyse polttoaineista, jotka tehdään irroittamalla sähkön avulla vetyä vedestä ja sekoittamalla sitä esimerkiksi teollisuuden savukaasuista saatavaan hiilidioksidiin.
 Sähköpolttoaineilla halutaan korvata erityisesti fossiilisia liikennepolttoaineita kuten bensiiniä ja dieseliä.
 Sähkö suoraan tuulipuistosta
 EU-komissio on esittänyt sähköpolttoaineiden tuotannon kytkemistä suoraan uusiutuvan sähkön tuotantoon. Tuotantolaitoksen pitäisi siis ehdotuksen mukaan saada sähkönsä suoraan esimerkiksi tuulipuistosta, ei yleisestä sähköverkosta.
 Sähköpolttoaineita on tarkoitus tuottaa esimerkiksi tuulivoimaloista saatavalla uusiutuvalla sähköllä. Mikko Savolainen / Yle
 Tämä merkitsee sitä, että sähköpolttoaineen tuotantolaitokset pitäisi kytkeä fyysisesti esimerkiksi tuulipuistojen yhteyteen. Se rajoittaisi niiden rakentamista alueille, joissa ei ole uusiutuvan sähkön tuotantoa.
 Lappeenrannan teknillisen yliopiston tutkimusjohtaja  Petteri Laaksonen  hämmästelee EU-komission ehdotusta.
 – Meillä on ollut sähkön alkuperätakuujärjestelmä käytössä jo kymmenen vuotta. Sen avulla tuulisähköä on voinut ostaa suoraan sähköverkosta tuulisähkönä ja vesivoimasähköä vesivoimasähkönä, Laaksonen huomauttaa.
 Laaksosen mielestä myös sähköpolttoaineiden valmistajien pitäisi pystyä ostamaan uusiutuvaa sähköä suoraan verkosta.
 Lappeenrannan Lahden teknillisen yliopiston tutkimusjohtaja Petteri Laaksonen ihmettelee miksi EU aikoo kytkeä sähköpolttoaineiden tuotannon suoraan uusiutuvan sähkön tuotantoon. Mikko Savolainen / Yle
 EU ei halua lisätä fossiilisen sähkön tuotantoa
 Komission ehdotuksen taustalla on se, että EU haluaa varmistaa sähköpolttoaineiden valmistuksen vähentävän kasvihuonekaasujen päästöjä, ei lisäävän niitä.
 – Sähköpolttoaineiden valmistus vaatii paljon sähköä. EU ei halua, että niiden valmistukseen käytettäisiin lisää fossiilisilla polttoaineilla tuotettua sähköä, teollisuusneuvos  Pekka Grönlund  työ- ja elinkeinoministeriöstä kertoo.
 Hänen mukaansa EU-komission kanta asiassa ei ole kuitenkaan vielä lyöty lukkoon ja komissio selventää asiaa luultavasti vielä ennen vuoden loppua.
 Grönlundin mukaan Suomi pyrkii vaikuttamaan siihen, että sähköpolttoaineita voitaisiin valmistaa myös suoraan sähköverkosta saatavalla uusiutuvalla sähköllä.
 Erityinen ongelma Kaakkois-Suomessa
 Sähköpolttoaineiden tuotannon kytkeminen suoraan uusiutuvan energian tuotantoon on erityisen ongelmallista Kaakkois-Suomessa.
 Tämä johtuu siitä, että tuulivoiman rakentaminen alueella on käytännössä pysähtynyt. Syynä on se, että Puolustusvoimat ei myönnä lupia tuulivoimaloille, koska ne häiritsevät aluevalvontatutkia.
 Kaakosta tuskin siis löytyy tuulivoimapuistoja sähköpolttoaineiden tuotantoa pyörittämään.
 St1:n vastuullisuusjohtajan Timo Huhtisaaren mukaan sähköpolttoaineita tarvittaisiin nopeasti markkinoille huomattava määrä. Nykyään fossiilisia polttoaineita pyritään korvaamaan biopoltoaineilla. Tämä ei kuitenkaan riitä.
 – Meillä ei ole riittävästi raaka-ainetta biopolttoaineiden valmistukseen, jotta voimme täyttää tavoitteet vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä, Huhtisaari sanoo.
 Markkinat jo olemassa
 Huhtisaaren mukaan lainsäädännöllisesti markkina sähköpolttoaineille on jo luotu.
 – Kesällä tulleiden EU-linjausten mukaan synteettisille polttoaineille nähdään merkittävä rooli EU:ssa seuraavan kahdeksan vuoden aikana. Sekä Suomessa että EU:ssa on luotu lainsäädäntö sähköpolttoaineille, Huhtisaari sanoo.
 Käytännössä tämä merkitsee sitä, että sähköpolttoaineet on otettu mukaan biopolttoaineiden rinnalle polttoaineiden jakeluvelvoitteeseen. Jakeluvelvoite tarkoittaa sitä, että liikennepolttoaineen jakelijan pitää sekoittaa fossiilisen polttoaineen sekaan biopolttoainetta.
 Nykyään fossiilisen sekaan pitää lisätä 18 prosenttia biopolttoainetta, mutta määrä on nousemassa vähitellen 30 prosenttiin vuoteen 2029 mennessä. Vuodesta 2023 eteenpäin jakeluvelvoitteen voi Suomessa täyttää myös sähköpolttoaineella.
 Ongelmana on, että sähköpolttoainetta ei ole käytännössä vielä lainkaan markkinoilla eikä tuotantolaitoksiakaan ole vielä rakenteilla.
 Pilottilaitoksia tarvitaan
 Ennen varsinaisen tuotantolaitoksen rakentamista energiayhtiö St1 haluaa päästä kokeilemaan sähköpolttoaineiden tuotantoa. Pilottilaitoksen pitäisi olla tarpeeksi suuri.
 – On parempi tehdä ensiksi teollisen mittaluokan pilottilaitos kuin ruveta heti aluksi rakentamaan satojen tai miljardien eurojen tuotantolaitoksia, Huhtisaari sanoo.
 Tällainen pilottilaitos on ollut suunnitteilla Lappeenrannan Joutsenoon. Laitos saisi hiilidioksidia Finnsementin tehtaalta Lappeenrannasta ja tähteenä syntyvää vetyä Kemiran Joutsenon tehtaalta.
 Lue lisää:   Selvitys valmistui: synteettisiä polttoaineita tuottava pilottilaitos voitaisiin rakentaa Lappeenrantaan
 Tässäkin suunnitelmassa ongelmaksi on muodostunut EU-sääntely. Nykyisten EU-sääntöjen mukaan Kemiran tehtaalta tähteenä syntyvää vetyä ei voida hyväksyä uusiutuvan polttoaineen raaka-aineeksi.
 – Tällainen tähteenä syntyvä vety tulkitaan jakeluvelvoitteessa fossiiliseksi polttoaineeksi ja meidän pitäisi myydä siitä valmistettu polttoaine fossiilisen hinnalla. Tämä estää laitoksen toteuttamisen toistaiseksi, St1-energiayhtiön vastuullisuusjohtaja Timo Huhtisaari sanoo.
 Biopolttoaineiden ja sähköpolttoaineiden valmistus on tällä hetkellä vielä fossiilisten polttoaineiden valmistusta kalliimpaa. Niiden kannattava tuotanto on mahdollista vain, jos niitä voidaan myydä jakeluvelvoitteen perusteella kalliimmalla kuin fossiilisia polttoaineita.

Energiayhtiö St1 haluaisi valmistaa sähköpolttoaineita – EU-komission linjaus voi estää tuotannon


Summary: Viikonloppuna etelätuuli voimistuu ja pilvipeite voi rakoilla. Myös korkeapaine antaa hieman periksi, mikä voi tuoda sateita.

Viikko jatkuu pilvisessä ja poutaisessa säässä. Suurin osa maata on tasaisen harmaan pilvipeiton alla. Maan keskivaiheilla voi tulla myös yksittäisiä sadekuuroja, sanoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Pari seuraavaa päivää mennään pilvisessä säässä. Perjantaina korkeapaine antaa hieman periksi, ja lännestä saapuu vähän hajanaisia sateita. Viikonloppuna etelätuuli voimistuu ja pilvipeite voi rakoilla.
 Tällä viikolla on ollut muutaman asteen keskimääräistä lämpimämpää. Lapissa Utsjoella mitattiin maanantaina jopa yli 18 astetta.
 – Lämpimin ilma kiersi sattumalta pohjoisen Lapin päälle ja samaan aikaan oli aurinkoista. Se vähän yllätti, koska ennusteissa ei ollut ihan niin lämmintä, Koskela sanoo.
 Myös lokakuu näyttää alkavan lämpimissä merkeissä, kun etelästä alkaa virrata Suomeen lämmintä ilmaa. Päivälämpötilat vaihtelevat Etelä-Suomessa 13 ja 15 asteen välillä.
 – Pitkän aikavälin ennusteet näyttävät keskimääräistä lämpimämpää säätä koko maassa, mutta etelästä ja lounaasta voi saapua myös sateita, Koskela sanoo.
 Kouluissa vietetään syyslomia 11. lokakuuta alkaen. Ensimmäiset lomaviikot päästään siis mahdollisesti viettämään tavanomaista lämpimämmässä säässä. Lokakuun loppua kohden lämpötila voi kuitenkin kääntyä laskuun.

Lokakuu alkaa tavanomaista lämpimämpänä – etelästä puhaltava tuuli tuo Suomeen lämmintä ilmaa ja mahdollisia sateita


Summary: Tänään julkistettu Helsingin strategia ohjaa kaupungin toimintaa seuraavan neljän vuoden ajan. Helsingin kuntaveroa ei koroteta ensi vuonna

Pormestari  Juhana Vartiainen  (kok.)  on esitellyt aamulla  apulaispormestarien kanssa  esityksensä Helsingin kaupunkistrategiaksi  seuraavaksi neljäksi vuodeksi.
 Tilaisuuden alussa pormestari Vartiainen nosti kaupungin talouden esille. Kuntaveroa ei olla ensi vuonna nostamassa.
 – Sitoudumme vastuulliseen taloudenpitoon. Olemme sitoutuneet siihen, että kuntaveroa ei nosteta, kertoo Vartiainen.
 Valtuuston poliittisten ryhmien kesken laadittava strategia ohjaa Helsingin kaupungin toimintaa seuraavan neljän vuoden ajan.
 Strategiaan sisältyy 65 miljoonan euron summa koronan aiheuttamien ongelmien jälkihoitoon.
 – Helsinki on voimakkaasti kärsinyt koronasta. Kulttuuriala ja lapset ovat kärsineet. Jälleenrakentamispaketti on tärkeä, sanoo apulaispormestari  Paavo Arhinmäki  (vas.).
 Paketti jakaantuu kasvatuksen ja koulutuksen toimialan, kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan ja sosiaali- ja terveystoimialan kesken.
 Helsingin lähiluontoa suojellaan aiempaa enemmän
 Strategia nostaa esiin vahvasti lähiluonnon suojelun.
 Apulaispormestari  Anni Sinnemäen  (vihr.) mukaan Helsingissä on käyty välillä kipeitäkin keskusteluja siitä, mikä on rakentamisen ja luonnon suhde.
 Vartiosaari osoitetaan pysyvästi virkistyskäyttöön. Sinne ei rakenneta asuntoja.
 Saaren rakentamisesta on kiistelty pitkään.  Aiemmin alueelle on suunniteltu asuntoja jopa 7 000 asukkaalle, mutta hallinto-oikeus kumosi osayleiskaavan .
 Samoin kiistelty Stansvikin asemakaava Kruunuvuorenrannassa arvioidaan uudelleen. Alueelle oli tarkoitus rakentaa asuntoja 2 000 helsinkiläiselle. Lainvoimaisen asemakaavan muuttaminen on harvinaista.
 Arvometsän päälle ollaan rakentamassa kerrostaloja Helsingissä – nyt joukko poliitikkoja vaatii poikkeuksellisesti muuttamaan päätöstä
 Ilmastonsuojelu nostetaan myös esiin strategissa. Kaupungin hiilineutraaliustavoitetta aikaistetaan vuoteen 2030. Aiemmin tähtäin oli vuodessa 2035.
 Lue myös:
 Suunnitelmat Vartiosaaren rakentamisesta jäihin – "Osoittaa sen, että kaupunkisuunnittelun pitää huomioida tarkemmin viheralueiden ja luonnon merkitys"

Helsinki kääntää kelkkansa lähimetsien rakentamisessa: Vartiosaaresta tulee virkistysalue ja Stansvikin asuntoja harkitaan uudelleen


Summary: Turun yliopiston kansainvälisessä tutkimuksessa selvitetään lasten vuoroasumisen vaikutuksia eroperheiden taloudelliseen tilanteeseen.

Turun yliopisto on aloittanut kansainvälisen tutkimuksen, jossa selvitetään vuoroasumisen vaikutuksia eroperheiden taloudelliseen hyvinvointiin.
 Tutkimuksessa tarkastellaan vuoroasumisen taloudellisia seurauksia äideille, isille ja lapsille muun muassa Euroopassa ja Yhdysvalloissa.
 – Tutkimme, miten vanhemmat jakavat lapsesta aiheutuvia kustannuksia ja miten vuoroasuminen vaikuttaa vanhempien palkkakehitykseen ja lapsiköyhyyteen. Tutkimus tuottaa tietoa siitä, miten perhepolitiikka eri maissa sääntelee ja tukee vanhempien ja lasten taloudellista hyvinvointia eron jälkeen, kuvailee hanketta johtava erikoistutkijatutkija  Mia Hakovirta  Turun yliopiston tiedotteessa.
 Vuoroasuminen kasvanut useissa maissa
 Vuoroasuminen on yhä suositumpi lasten asumisjärjestely vanhempien eron jälkeen. Turun yliopiston mukaan vuoroasumisella tarkoitetaan sitä, että lapset asuvat suurin piirtein yhtä paljon molempien vanhempien kanssa. Vuoroasumisen vaikutuksista talouteen ei tiedetä kuitenkaan paljoa.
 – Juuri alkanut tutkimuksemme tarjoaa merkittävää uutta tietoa vuoroasumisen taloudellista seurauksista ja vanhempien eron jälkeisestä taloudellisesta hyvinvoinnista ottaen huomioon lapsen monenlaiset asumisjärjestelyt. Tulokset auttavat kehittämään politiikkaa, joka tukee vuoroasumisperheiden taloudellista hyvinvointia, Hakovirta sanoo.
 Tutkimuksen rahoittaa Suomen Akatemia ja se on osa Invest-tutkimusta. Tutkimus toteutetaan vuosina 2021–2025.

Uusi tutkimus selvittää vuoroasumisen taloudellisia vaikutuksia eroperheisiin


Summary: Pysäköinnin virhemaksu ei ota huomioon siitä, mikä haitta tai vaara väärästä pysäköinnistä on. Ainakin Helsingissä ja Tampereella on virinnyt halua nostaa virhemaksua, mutta tähän tarvitaan lakimuutos.

Ainakin Helsingissä ja Tampereella on noussut ajatus siitä, pitäisikö pysäköinnin virhemaksuja porrastaa. Nyt pysäköinnin virhemaksu ei ota huomioon sitä, mikä haitta tai vaara väärästä pysäköinnistä on.
 Jos autoilija pysäköi esimerkiksi liian lähelle suojatietä, se voi olla hengenvaarallista. Väärästä pysäköinnistä voi olla myös suurta haittaa, jos se vaikka estää raitiovaunuliikennettä ja ihmisten pääsyä työpaikoille.
 Virhemaksujen porrastaminen vaatisi lakimuutosta.
 Tällä hetkellä pysäköintivirhemaksun suuruus on 20 euroa, mutta sisäministeriön päätöksellä se voi olla 60 euroa ja sellaisissa kaupungeissa, joissa on useampi pysäköinninmaksuvyöhyke, kalleimmalla maksuvyöhykkeellä enintään 80 euroa.
 Esimerkiksi Helsingissä ja Tampereella keskustassa pysäköintivirhemaksu on 80 euroa ja muualla 60 euroa.
  Helsingissä ehdotettu sataa euroa
 Porrastushalu selviää Helsingin tuoreesta uuden pysäköintipolitiikan  luonnoksesta , josta  kertoi Helsingin Sanomat.
 Asiantuntijoiden laatimassa luonnoksessa sanotaan, että pysäköintivirhemaksu tulisi porrastaa teon haitan vakavuuden mukaan siten, että pysäköintivirhemaksu olisi suurempi muun muassa liikenneturvallisuuden vaarantavasta pysäköinnistä.
 Muistion mukaan pysäköintivirhemaksun tulisi olla vähintään samansuuruinen kuin liikennevirhemaksu kieltomerkin noudattamatta jättämisestä. Liikennevirhemaksu kieltomerkin noudattamatta jättämisestä on nykyisin 100 euroa.
 Pysäköintivirhemaksua ei voida korottaa ilman lakimuutosta.
 Eduskunnan lakivaliokunnassa on käsittelyssä lakialoite, joka rajaisi pysäköinninvalvonnan julkiseksi tehtäväksi. Helsingin kaupungin pysäköintiä pohtineen työryhmän mukaan tässä yhteydessä myös pysäköintivirhemaksuja voisi porrastaa.
 Tampereella ratikan tieltä siirretty jo autoja
 Helsingissä virinneet ajatukset saavat vastakaikua Tampereella.
 Tampereen kaupungin vastaava pysäköinnintarkastaja  Sami Hurinki  sanoo, että asia tulisi pohtia.
 Tampereella ratikka aloitti vasta elokuussa, mutta pysäköinnintarkastajat ovat jo joutuneet puuttuneet pysäköintiin.
 Joitakin autoja on ollut liian lähellä kiskoja esimerkiksi kun autosta on purettu jotain lastia.
 – Yleensä on saatu kuljettaja paikalle ja hän on siirtänyt itse auton.
 Kaikki tällainen voi hidastaa joukkoliikennettä ja aiheuttaa yhteiskunnalle isot seuraamukset ja kulut. Haitta on aivan toinen kuin jos vaikka pysäköi pysäköintipaikan sivuun. Kuitenkin näistä tulee sama 60–80 euron virhemaksu.
 – Joskus tuntuu, että 60 tai 80 euron pelote ei ole riittävä asiaa toiseksi muuttamaan.
 Virheellinen pysäköinti on vaikeuttanut raitiovaunuliikennettä sekä Tampereella että Helsingissä. Kuvituskuva tältä syksyltä Tampereelta.  Antti Eintola / Yle
 Vakavaa haittaa on Huringin mukaan siitäkin, jos invapaikkoja viedään tarpeettomasti, eikä liikuntarajoitteinen pääse kauppaan tai asioille.
 Hurinki kannattaa itse pysäköintivirheiden porrastamista. Etenkin tämä olisi tarpeen, jos väärä pysäköinti aiheuttaa toisille liikenteessä kulkijoille hengenvaaran.
 – Vakavan vaaran tai haitan tilanteissa voitaisiin hyvin tuplata maksut.
 Nykyiset maksut eivät Huringin mukaan vielä kytke ihmisten välinpitämättömyytä pois, vaan monet pysäköivät kiireessä miten sattuu.
 Miten poliisiautot pääsevät areenan läheltä?
 Tampereelle voi olla tulossa uusi akuutti ongelma pysäköinnissä. Tampereen areena valmistuu junaradan päälle keskustaan. Tampereen kaupungin keskusta on jo nyt tukkoinen ja parkkipaikkaa voi olla vaikea löytää etenkin kadunvarsilta.
 – Siinä on paljon liikennehaasteita, Hurinki sanoo.
 Tapahtumajärjestäjien pitää saada yleisön tulemaan areenaan julkisilla kulkuneuvoilla, koska väärät pysäköinnit voivat olla riski toisten ihmisten turvallisuudelle.
 Areenan vieressä sijaitsee nimittäin Tampereen pääpoliisiasema. Hälytysreittien pitää olla selvät ja avoinna, jos hätä tulee.
 Mitä mieltä olet? Pitäisikö pysäköinnin virhemaksuja porrastaa? Voit keskustella aiheesta 1. lokakuuta kello 22. asti.

Isoissa kaupungeissa on halua porrastaa pysäköinnin virhemaksuja – tarkastaja kertoo karusta arjesta: "60 tai 80 euron pelote ei ole riittävä"


Summary: Räjähdyspaikalla ei voitu aiemmin aloittaa teknistä tutkintaa, koska räjähdyksen sytyttämät palot riehuivat kerrostalossa pitkään.

Göteborgissa poliisi pääsee viimein tänään keskiviikkona aloittamaan teknisen tutkinnan eilisen kerrostaloräjähdyksen tapahtumapaikalla,  kertoo muun muassa Dagens Nyheter -lehti.
 Ensimmäinen tehtävä on selvittää, missä räjähdys täsmälleen sattui.
 Ennen kello viittä tiistaiaamuna sattunut räjähdys sytytti tulipaloja kolmeen rappukäytävään. 16 ihmistä vietiin sairaalaan, ja heistä neljä oli vakavasti loukkaantuneita.
 Ihmiset piti evakuoida 140 asunnosta tulipalon ja sen levittämän sankan savun takia, eikä poliisi voinut aloittaa teknistä tutkintaa palojen riehuessa. Paloja sammutettiin pitkälle tiistaipäivään.
 Aftonbladet-lehden haastattelema poliisi  arvelee tuhojen laajuuden takia, että räjähde oli kellarissa.
 Talosta evakuoidut ovat viettäneet yön hotellissa tai tuttavien luona. Kun taloon menon turvallisuus on varmistettu, he voivat päästä ainakin hakemaan tavaroita. Osassa asunnoista edessä on kuitenkin pitkä remontti ennen kuin asukkaat voivat palata.
 Aiheesta aiemmin:
 Parikymmentä viety sairaalaan ja satoja evakuoitu Göteborgin kerrostaloräjähdyksessä – ei voinut tapahtua "luonnollisista syistä"

Poliisi pääsee viimein tänään Göteborgin räjähdyspaikalle, 140 huoneiston asukkaat viettivät yön evakossa


Summary: Valoisien työllisyystilastojen katveeseen jää synkkä ilmiö. Pitkäaikaistyöttömien määrä on jatkanut kasvuaan, vaikka yritykset palkkaavat jo vauhdilla uusia työntekijöitä. Korona-aika on muuttanut työttömien keskinäistä asemaa rajusti.

Talous kasvaa kohisten ja vetää lisää väkeä työmarkkinoille. Mutta kohina ei kuulu kaikille.
 Vaikka töissä olevien määrä kasvaa vauhdilla, pitkäaikaistyöttömien määrä ei vähene – päinvastoin.
 Yli vuoden työttömänä olleiden määrä on kasvanut vuodessa hurjasti, yli 40 prosenttia. Koko korona-aikana eli vuoteen 2019 verrattuna pitkäaikaistyöttömyys on jo kaksinkertaistunut.
 Pitkäaikaistyöttömäksi lasketaan ihminen, jonka työttömyys on kestänyt yli vuoden. Sen jälkeen on entistäkin vaikeampi päästä kiinni työnsyrjään. Työllistyminen alkaa vaikeutua jo puolen vuoden työttömyyden jälkeen, sanoo työmarkkinoita tutkiva PTC-services yhtiön asiantuntija  Jussi Pyykkönen .
 Jari Kovalainen / Yle
 Hän luokittelee työttömät kahteen ryhmään: helposti työllistettäviin ja sitkeästi työttömiin. Pyykkösellä on tuntumaa työllisyyskysymyksiin myös hallitustasolta. Hän toimi viime lokakuuhun saakka  Maria Ohisalon  (vihr.) erityisavustajana talouspoliittisessa ministeriryhmässä.
 Tunnusmerkit kohti pitkäaikaistyöttömyyttä
 Pyykkösen mukaan sitkeään työttömyyteen johtaa yleensä kolme varmaa askelta: Peruskoulun jälkeinen koulutus puuttuu, työhistoria puuttuu, työttömyyttä on jatkunut vähintään puoli vuotta kahden vuoden kuluessa. Jokainen kyllä-vastaus johtaa kohti sitkeää työttömyyttä.
 Sen sijaan helposti työllistettäväksi lasketaan henkilö, jota ei kuvaa mikään mainituista kohdista
 Aiempien tilastotutkimusten perusteella Pyykkönen arvioi, että nyt sitkeästi työttömiä on yli 216 000, kun ennen koronakriisiä heitä oli 162 000. Työttömyyden kasvu tulee siis sitkeästi työttömistä.
 Uusi ryhmä työttömien kärkeen
 Koronakriisissä työttömäksi tai lomautetuksi joutuneiden määrän kova kasvu on tehnyt pitkäaikaistyöttömien aseman entistä vaikeammaksi.
 Koronakriisissä työttömiksi joutuneista on tullut työttömyyskortiston eturivi, jonka taakse jäävät pitkäaikaistyöttömät, heikosti koulutetut ja työkokemusta vailla olevat.
 Syy on selvä, selittää Helsingin työvoimayksikön päällikkö  Ilkka Haahtela . Kun yritykset uskaltavat taas palkata, töihin otetaan ensimmäisenä takaisin lomautetut ja entiset työntekijät. Pitkään työttömänä olleet jäävät jonon hännille.
 – Kyllä työmarkkinoille on tekijöitä mennyt, mutta ei joukosta, joka on ollut jo ennen koronaa työttömänä. Siitä joukosta on nyt vaikea päästä takaisin töihin.
 Helsingissä työttömyys on noussut jo yli kahteentoista prosenttiin, kun se voisi olla Haahtelan arvion mukaan nyt kuusi prosenttia ellei epidemia olisi iskenyt.
 – Työttömyyden ja lomautusten näin nopeaa ja laajaa nousua ei ole ollut koskaan toisen maailman sodan jälkeen. Edes pankkikriisissä tilanne ei muuttunut näin nopeasti, Haahtela vertaa.
 Koronan alla valmistunut It-insinööri töitä vailla
 Myös nuorilla voi olla vaikeaa päästä työhaastatteluja pidemmälle. Sen tietää  Timo Räisänen , joka valmistui juuri koronakriisin kynnyksellä IT-insinööriksi Lapin ammattikorkeakoulusta.
 Hän toivoo esimerkiksi it-lähituen töitä, mutta puuttuva ajokortti rajoittaa työn hakemista kotikaupunki Kokkolan ulkopuolelta. Räisänen ei ole lannistunut kielteisistä vastauksista työhakemuksiin. Hän uskoo töitä löytyvän ennen pitkää, kunhan hän saa maaliin käynnissä olevan autokoulun.
 Nyt käynnissä on kahden tai kolmen kuukauden työkokeilu Kokkolan työttömien yhdistyksessä. Tarkoituksena on aloittaa tietokoneen käytön opettamista työttömille. Yhdistyksen toiminnanjohtajan  Johanna Laakson  mukaan nyt työttömien joukossa on paljon yrittäjiä.
 Räisäsen positiivinen perusluonne ei horju, vaikka niukat tulot harmittavat.
 Timo Räisänen on työkokeilussa Kokkolan työttömät ry:ssä. Yhdistyksen toiminnanjohtajan Johanna Laakson mukaan työttömien joukossa on juuri nyt paljon yrittäjiä.  Ville Viitamäki / Yle
 – Jokainen voi miettiä miltä tuntuu, kun on ensin käynyt yläasteen, lukion ja neljä vuotta ammattikorkeakoulua, pääsee it-insinööriksi ja sitten työkokeiluun, josta saa about sata euroa kuulta. Jos olisin oman alan töissä, saisin sata euroa päivältä.
 Mutta miksi nuori, terve, motivoinut työnhakija ei saa töitä alalta, jonka työvoimapula on otsikoissa tuon tuosta?
 – Ei ole vaan niin sanotusti käynyt tuuri. Välillä vaan niin käy, että joku parempi löytyy siihen työpaikkaan. En näe, että tässä olisi mitään tiettyä syytä, Räisänen pohtii.
 – Pitää vaan jatkaa yrittämistä ja hakemista, kyllä oikea työpaikka jossain vaiheessa tulee vastaan.
 Sitkeä työttömyys puraisee pitävästi
 Koronakriisin aikaan työttömäksi joutuneilla on kohtuulliset mahdollisuudet palata työelämään, mutta usein heilläkin työttömyys pitkittyy.
 Pyykkösen mukaan suhteellisen helposti työllistyviä joutuu koko ajan heikompaan tilanteeseen.
 – Siirtymää on jo vähän tapahtunut eli pitkäaikaistyöttömyyden liepeillä olevasta porukasta on siirrytty ongelmien kasaantumisen puolelle.
 Pyykkönen toivoo, että pitkäaikaistyöttömyyden pahentuminen olisi vihdoin ainakin pysähtymässä.
 Ansiosidonnainen työttömyyskorvaus uhkaa venyttää työttömyysjaksoja, varoittaa Helsingin työvoima- ja maahanmuuttoyksikön päällikkö Ilkka Haahtela. Yli puolen vuoden työttömyysjakso vaikeuttaa huomattavasti töihin paluuta.  Jorma Vihtonen / Yle
 – Viimeisen kuukauden osalta on nähty lukuja että pitkäaikaistyöttömyyden nousu olisi taittumassa, mutta siihen että se lähtisi laskuun voi olla vielä pitkä matka.
 Päätyminen sitkeään työttömyyteen tuntuu olevan kohtalo, jonka suunnan kääntäminen onnistuu vain harvoilta. Pyykkösen mukaan pitkäaikaistyöttömistä vain viidesosa onnistuu pysyvämmin palaamaan vuoden kuluessa työelämään.
 Ansiosidonnaisesta houkutteleva loukku
 Sekä Haahtela että Pyykkönen varoittavat ansiosidonnaisen työttömyyskorvauksen houkutuksista. Heidän mukaansa se johtaa helposti työttömyyden pidentymiseen, jos entisen kaltaista ja saman tulotason työtä ei löydy.
 Ajatus työttömyyskorvauksen porrastamisesta saa molemmilta kannatusta.
 – Työn ja työttömyyden rajapinnassa oleville mahdollistetaan ansiosidonnaisella, että työmarkkinoiden ulkopuolella voidaan olla verrattain pitkään, Pyykkönen sanoo.
 – Monella on vielä ansiosidonnaista kautta jäljellä, vaikka työmarkkina vetää jo hyvin. Jos sosiaaliturvan varassa ollaan liian pitkään, sieltä pois tuleminen on vaikeaa, Haahtela vahvistaa.
 Hänen mukaansa varsinkin hotelli-, ravintola- ja matkailualoille sekä sote-alan töihin ei ole kiinnostusta niin paljon kuin olisi työpaikkoja tarjolla.
 – Korona-aikana tuli pakollinen pysähdys ja moni on lähtenyt vaihtamaan tai muuttamaan ammattia. Nyt ei olla vielä työllistytty uuteen eikä enää haluta palata vanhaan, Pyykkönen kuvailee.
 Miksi pitkäaikaistyöttömyys junnaa paikallaan, vaikka työllisyys kohenee vauhdilla? Aiheesta keskustellaan A-studiossa keskiviikkona 29.9. klo 21.05.
 Keskustelemassa ovat tutkija Simo Aho Tampereen yliopistosta, Työttömien Keskusjärjestön toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski sekä Helsingin kaupungin maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikkö Ilkka Haahtela.

Työttömien joukko jakautuu nopeasti kahtia – korona työnsi pitkäaikaistyöttömät yhä pidemmälle jonon hännille


Summary: Vuokattiin on ilmestynyt uusi tekolatu, joka mahdollistaa hiihtämisen jopa keskellä kesää. Ladusta kaavaillaan niin urheilijoiden harjoitusalustaa kuin kuluttajahittiä.

Vuokatissa otetaan seuraavia askelia ympärivuotisena maastohiihtäjien keskuksena, jatkossa tarkoitus on mahdollistaa hiihtäminen ulkona läpi vuoden. Hiihtoputkestaan ja aikaisin syksyllä avattavasta ensilumenladusta tunnettu Vuokatti on tuonut keskelle vihreää nurmea ja syysmaisemaa pätkän latua.
 Kaukaa katsottuna se näyttää erehdyttävästi aidosta lumesta lanatulta. Tarkempi tarkastelu paljastaa, että latu ei ole lunta ensinkään.
 Kyseessä on viime viikolla asennettu, 150 metriä pitkäpiikkimattomainen älylatu. Ladun on kehittänyt muovimäkituotteiden valmistaja C.E. Lindgren ja se on nimeltään Summer Ski -alusta.
 Toimittaja Siiri Pohjoinen testaa älylatua suorana kello 10 alkaen. Lähetyksessä haastatellaan latuprojektista vastaavaa Vesa Linnamoa. Voit katsoa lähetyksen suorana artikkelin päävideosta.
 Uusi teknologia mahdollistaa hiihtämisen plussakelillä ja oikeastaan missä maastonkohdassa tahansa. Latu on osa elokuussa käynnistynyttä Jyväskylän yliopiston hanketta, jossa kehitetään uusia innovaatioita maastohiihtoon.
 – Näkisin, että tällä voisi olla kysyntää himoharrastajille, joita olen nähnyt vähän erikoisemmissa paikoissa hiihtämässä. Heille tällainen stadiontyyppinen ratkaisu voisi olla kiinnostava, sanoo C.E. Lindgrenin muovimäkituotteiden liiketoimintapäällikkö  Hannu Willström .
 Willström näkisi ladun vetävän käyttäjiä esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, jossa hiihtoharrastajia on jo valmiiksi.
 – En usko, että ihmiset hakeutuisivat kokeilemaan, jos tämä rakennettaisiin syrjäkylään.
 Tulevaisuuden hittituote?
 Tällä hetkellä 150 metriä pitkä latu on vain testikäytössä, eikä kuka tahansa pääse latua testaamaan.
 Hankkeen projektipäällikkö  Anni Hakkarainen  kertoo, että esimerkiksi huippuhiihtäjiä ei kutsuta älyladulle vielä tässä vaiheessa, kun hiihtäjillä on edessä keskittymistä vaativa olympiavuosi.
 – Ladusta varmasti tulee jatkossa kuntoilijatuote. Tässä on nähtävissä potentiaalia matkailijoille ja turisteille, Hakkarainen sanoo.
 Vuokatissa tutkitaan tällä hetkellä älyladulla ja oikealla ladulla hiihtämisen eroja.
 – Mittaamme kitkaa ja voimantuottoa muoviladulla ja tutkimme, miten muovilatu vaikuttaa hiihtotekniikkaan. Meitä kiinnostaa, miltä hiihtäminen tuntuu, sanoo tutkimushanketta vetävä Jyväskylän yliopiston liikuntateknologian professori  Vesa Linnamo .
 Samat testit tehdään vertailun vuoksi myös talvella. Jos älylatu osoittautuu toimivaksi, sen ajatellaan houkuttelevan Vuokattiin hiihtäjiä ympäri vuoden.
 – Ei tarvitsisi pukea kolmikerrospukua päälle, vaan voisi tehdä kesällä hyvän hiihtoharjoituksen, Linnamo summaa.
 Korvaako tekolatu aidon lumen? Voit keskustella aiheesta torstaihin 30.9. kello 23:een saakka.

Tällainen on älylatu, jolla voi hiihtää ilman lunta ja josta toivotaan helpotusta ilmastonmuutokseen – katso suora lähetys ladulta kello 10


Summary: KKO:ssa mies vaati, että syyte murhasta hylätään ja asia jätetään käräjäoikeuden ratkaisun varaan. Käräjäoikeus oli tuominnut miehen törkeästä kuolemantuottamuksesta, mutta hovioikeus kovensi rangaistusta elinkautiseen murhasta.

Korkein oikeus ei antanut valituslupaa Someron murhajutussa. KKO hylkäsi murhasta elinkautiseen tuomitun miehen valituslupahakemuksen.
 Täten Turun hovioikeuden tuomitsema elinkautinen vankeusrangaistus murhasta jää voimaan.
 Hovioikeus otti kovemman kannan Someron naissurman tuomioon, kuin Varsinais-Suomen käräjäoikeus. Hovioikeus katsoi, että Somerolla 2019 kadonneen nuoren naisen kuoleman oli aiheuttanut mies vakaalla harkinnalla taloudellisen hyödyn saamiseksi. Tapahtuneen jälkeen mies oli hakenut useita lainoja uhrin nimissä ja hävittänyt tämän ruumiin.
 Käräjäoikeus katsoi, että miehen syyllisyydestä tahalliseen henkirikokseen oli jäänyt varteenotettava epäily.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus tuomitsi miehen murhan sijaan törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta. Lisäksi mies tuomittiin törkeästä petoksen yrityksestä, maksuvälinepetoksesta ja hautarauhan rikkomisesta. Mies sai käräjäoikeudessa vain vajaan kolmen vuoden vankeusrangaistuksen.
 KKO:ssa mies vaati, että syyte murhasta hylätään ja asia jätetään käräjäoikeuden ratkaisun varaan.
 Lue lisää:
 Turun hovioikeus kovensi Someron naissurman tuomiota – entiselle miesystävälle elinkautinen vankeusrangaistus
 Käräjäoikeus tulkitsi Someron henkirikoksen törkeäksi kuolemantuottamukseksi – teon suunnitelmallisuudesta ei saatu riittävää näyttöä
 Syyttäjä vaatii somerolaisnaisen murhasta ehdotonta vankeusrangaistusta

Korkein oikeus ei antanut valituslupaa Someron naisvarusmiehen murhajutussa – poikaystävän elinkautinen jää voimaan


Summary: Japanin hallitseva liberaalidemokraattinen puolue on valinnut Kishidan uudeksi puoluejohtajaksi. Hänet nimitettäneen lähipäivinä pääministeriksi epäsuositun Yoshida Sugan tilalle.

Japanin hallitseva liberaalidemokraattinen puolue on valinnut uudeksi puoluejohtajaksi entisen ulkoministerin  Fumio Kishidan .
 Tämä tarkoittaa sitä, että Kishidasta tullee myös Japanin seuraava pääministeri.
 64-vuotias Kishida voitti vaalin toisella kierroksella rokotuksista vastaavan ministerin  Taro Konon .
 Kishida seuraa tehtävässä pääministeri  Yoshihide Sugaa , joka jätti eronpyyntönsä oltuaan vain vuoden vallassa.
 Kishida pyrki puoluejohtajaksi jo viime vuonna, mutta hävisi tuolloin vaalin Sugalle.
 Elvytystä, oikeudentajua ja konservatismia
 Kishida on luvannut runsaskätistä pandemiaelvytystä. Lisäksi hän sanoo pyrkivänsä puuttumaan tulonjaon epätasa-arvoisuuteen. Hän haluaa myös viedä Japania poispäin uusliberaalista talouspolitiikasta.
 Uutistoimisto AFP:n haastattelema yhdysvaltalainen Aasian-tutkija  Tobias Harris  sanoo, että Kishida on aiemmin osoittautunut Konoa joustavammaksi ulko- ja turvallisuuspolitiikassa. Moni asia kuitenkin viittaa siihen, että hänellä on konservatiivisempia kantoja kuin miltä on näyttänyt.
 Kuumissa yhteiskunnallisissa kysymyksissä, kuten samaa sukupuolta olevien avioliiton sallimisessa, hän on ollut varovaisempi. Kono on ilmoittanut tukevansa tasa-arvoista avioliittolakia. Kishida sen sijaan on anonut, ettei ole vielä päässyt siihen pisteeseen.
 Kishida on hiroshimalaista poliitikkosukua, ja hän asui lapsena useita vuosia New Yorkissa. Hän on kertonut siellä kokemansa rasismin kasvattaneen hänelle vahvan oikeudentajun, Harris kertoo.
 Kishida astui politiikkaan isänsä ja isoisänsä jalanjäljissä vuonna 1993. Hänellä on kolme lasta.

Japanin tuleva pääministeri on entinen ulkoministeri Hiroshimasta – Fumio Kishida aikoo elvyttää ja puuttua epätasa-arvoiseen tulonjakoon


Summary: Iso osa pohjoista teollisuushistoriaa katoaa, kun viimeiset paperikoneet sammuvat Stora Enson Veitsiluodon tehtailla Kemissä. Veitsiluoto on ollut monille kemiläisille toimeentulon lähde, joillekin jopa neljässä sukupolvessa.

Suomen teollisuushistoriaan kirjoitetaan uutta kappaletta Kemissä, sillä parhaillaan lakkautettavalla Veitsiluodon tehtaalla ollaan pysäyttämässä  viimeisiä paperikoneita . Viimeinen rulla tuli ulos paperikone 3:lta tänä aamuna.
 Tehdas on ollut monelle kemiläiselle suvulle tärkeä työn ja toimeentulon antaja. Kemiläinen  Toni Mathlin  on neljännen polven "veiskalainen".
 – Mummon isä aloitti ennen sotia, mummo työskenteli ruokalassa ja pappa sahalla. Isä oli paperikoneella ja minä tässä viimeisenä olen sammuttamassa valoja, Mathlin tuumaa.
 Mathlin muistaa lapsuudestaan, miten kaikkien kaverien vanhemmista vähintään toinen oli töissä tehtaalla.
 – Silloin jo tajusi, minkälainen merkitys sillä on.
 Kemiläinen Toni Mathlin on jäämässä sukunsa viimeiseksi veitsiluotolaiseksi. Neljä polvea ehti olla tehtaan palkkalistoilla ennen sen lakkauttamista. Tiinamaija Rantamartti / Yle
 Viimeiset paperirullat rullaavat koneista läpi näinä päivinä. Toni Mathlin on tulevaisuuden suhteen luottavainen, sillä edessä ovat sähköinsinöörin opinnot ammattikorkeakoulussa.
 – Pari kolme viikkoa meni ihan sulatellessa. Sitten aloin tekemään uusia suunnitelmia ja on tämä avannut myös uusia ovia.
 Lue myös:   Osa Veitsiluodon tehtailta irtisanottavista on jo löytänyt uuden suunnan – Tero Lehtisalo: Ajattelin, että en aja trukkia koko ikääni
 Veitsiluodon saha perustettiin kilpailemaan Kemin muiden sahalaitosten kanssa 1921. Se valmistui seuraavana vuonna. Kemin historiallinen museo
 Sahasta maailman pohjoisimmaksi paperitehtaaksi
 Veitsiluodon saaren hiljeneminen on Kemille ja koko Lapille synkkää, mutta eräällä tavalla kyse on palaamista takaisin lähtöpisteeseen. Ensi vuonna, tehtaan täyttäessä sata vuotta saarella toimii enää saha, kuten oli vuonna 1922 yhtiön alkumetreilläkin.
 Sadassa vuodessa Veitsiluodon saarelle kasvoi maailman pohjoisin paperi- ja sellutehdas, joka oli suurimmillaan Euroopan neljänneksi isoin. Pitkälle matkalle mahtuu kirjavia vaiheita ja puusta on Veitsiluodossa jalostettu mitä moninaisimpia tuotteita.
 Lautatarhan palo 1932 oli hurja tapahtuma. Pienempiä paloja sattui myös muun muassa 1946. Kemin historiallinen museo
 Sahan jälkeen tuotanto laajeni sellun valmistukseen, myöhemmin alkoi puuspriin valmistus. Myös saha-alan jalosteita ovista ja ikkunoista kokonaisiin puutaloihin ehdittiin valmistaa Veitsiluodon merkin alla lähes puolen vuosisadan ajan.
 Sellun ja paperin lisäksi Veitsiluodossa jalostettiin puuta muun muassa taloiksi. Kuvassa talotehtaan kokoonpanohalli. Talojen valmistus päättyi 1990. Kemin historiallinen museo
 Sahasta osaksi kansainvälistä paperijättiä 1922 Veitsiluodon saha 1930 Sulfiittiselluloosatehdas 1932 Sahan lautatarha palaa, Veitsiluoto Oy perustetaan 1950 Uusi saha 1955 Ensimmäinen paperikone PK 1 1959 Veitsiluodon satama 1961-1974 Neljä paperikonetta lisää 1981 Arkittamo 1996 Fuusio Enso-Gutzeitin kanssa Enso Oy:ksi 1998 Enso Oyj:stä tuli Stora Enso 2014  PK 1 suljetaan 2021 Stora Enso  ilmoitti tehtaan sulkemisesta
 Kemin historiallisen museon museotyöntekijä  Timo Hietalan  mukaan keskeinen osa Veitsiluodon tuotantoa on ollut sellun jalostaminen samalla tontilla paperiksi ja kartongiksi asti.
 Ensimmäinen paperikone tuli 1955.
 – Kehitys oli nopeaa, kymmenen vuoden päästä oli 4 konetta, viides 1972. Nyt koneita ajetaan alas, Hietala huokaa.
 Paperi on ollut keskeinen tekijä Veitsiluodon tuotannossa. Koneet ovat suoltaneet maailmalle miljoonia tonneja sanomalehtipaperia, arkkipaperia ja päällystettyä aikakauslehtipaperia. Kemin historiallinen museo
 Vuonna 1996 Veitsiluoto Oy:n tarina päättyi fuusioon Enso-Gutzeitin kanssa. Pari vuotta myöhemmin nimikyltit seinissä ja haalarien selissä vaihtuivat jälleen, tällä kertaa kansainväliseksi Stora Ensoksi.
 Enimmillään tehtaalla työskenteli kolmisen tuhatta ihmistä. Nyt paperin- ja selluntuotannon loppuessa työttömäksi jäi vajaa 700 ihmistä Stora Ensolta ja kunnossapitoyhtiö Eforalta.
 Toni Mathlinin lapsuudessa "jokaisen" kaverin vanhemmista vähintään toinen oli töissä tehtaalla. Enimmillään henkilökuntaa oli kolmisen tuhatta. Kemin historiallinen museo
 Historiallisen museon intendentti  Janne Kuoppala  uskoo, että satavuotisen teollisuushistorian päättyminen Kemissä jättää jäljet, jotka muistetaan pitkään.
 – Tämä on ihan vastaavanlainen ylisukupolvinen trauma kuin oli Kemijoen lohen tappaminen sotien jälkeen. Olen varma, että tehtaan sulkeminen vaikuttaa yhteisöön vielä vuosikymmenten päästäkin.
 Veitsiluodon kolmen kuusen logo komeili sellutehtaan seinässä vuoteen 1996 saakka. Esko Kitula
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  torstaihin 30.9. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Vaihtuuko Veitsiluodon paperikoneiden jyly serverien huminaan, onko selluhaaveille pohjaa? Moni lakkautettu tehdasalue elpyy, mutta vuosien kuluessa
 Vaikka Veitsiluoto suljetaan, Stora Enson vastuut eivät pääty – tehdasalueesta huolehtiminen vie vuosia ja vaatii oman ympäristöluvan

Katso suorana 10.30: Toni Mathlinin lapsuudessa "kaikki" työskentelivät Veitsiluodossa, nyt viimeinen paperirulla on tehty ja koneet pysähtyvät


Summary: Polttolaitoksista tulee pian selkänoja, joka takaa kotien lämmön häiriötilanteissa, uskoo sähköyhtiön johtaja. Hän ennustaa, että tilalle rakennetaan lämpöpumppuja.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Energiapuun kysyntä kasvaa vauhdilla lähivuosina, kun turpeen ja hiilen poltto vähenee energiasyistä. Näin arvioivat Maa- ja metsätaloustuottajien keskusliiton MTK:n metsätoimialan kenttäjohtaja  Timo Leskinen  ja Suur-Savon Sähkön toimitusjohtaja  Markus Tykkyläinen .
 Samaan aikaan polttolaitoksilla käytettävän puun laatu kapenee.  Euroopan unionin komissio haluaa , että polttokattiloihin menee vain puuta, jolle ei ole muuta käyttöä.
 – Niin sanottu karsittu ranka tulee rajautumaan pois energiakäytöstä tämän vuosikymmenen aikana, ehkä jo lähivuosina. Jäljelle jää nuorten metsien harvennuspuu, hakkuutähteet ja metsäteollisuuden sivutuotteet, Tykkyläinen sanoo.
 Käytännössä siis metsien harventaminen on entistä kannattavampaa.
 – Kun kysyjiä on useampia, se heijastuu totta kai myös hintatasoon, Leskinen sanoo.
 Metsäteollisuus ruokkii energiantuotantoa
 Puun kysyntä  kasvaa myös metsäteollisuudessa . Tykkyläinen arvioi, että se johtaa kilpailuun metsäteollisuuden ja energiatuotannon välillä ja ohjaa energiatuotantoa entisestään kohti heikompilaatuisen puun käyttöä.
 Toisaalta metsäteollisuuden parantunut tilanne voi hyödyttää myös energiapuolta, joka voi käyttää teollisuuden jämäpuuta.
 – Metsäteollisuuden hyvä suhdanne heijastuu myös sieltä tulevien sivutuotteiden määrän kasvuna energiapuolella, Leskinen sanoo.
 Puun polttoa energialaitoksissa halutaan kuitenkin suitsia EU:n lainsäädännöllä ilmastosyistä. MTK:n vinkkelistä se ei näytä lupaavalle.
 – Olemme huolissaan, mitä Brysselin päässä tapahtuu. Etelä-Savossa metsätalouden osuus tuloista on Suomen suurinta, Timo Leskinen sanoo.
 Leskisen mielestä ympäristönäkökulman ja metsien käytön voi yhdistää.
 – Metsät tarjoavat ratkaisun myös ilmastohaasteeseen. Meillä on selkeä ajatus, että kasvun lisäämisen ja samaan aikaan metsien hyödyntämisen kautta lisätään hiilinielua metsissä.
 "Lämpöpumput ovat 2030-luvun ratkaisu"
 Puun poltto energialaitoksissa vähenee 2030-luvulla, ennustaa Markus Tykkyläinen. Polttolaitoksista tulee hänen mukaansa selkänoja, joka turvaa lämmön koteihin häiriötilanteissa.
 – Meillä pitää olla muita kustannustehokkaita lämmöntuotantoratkaisuja. Uskon, että lämpöpumppu eri muodoissaan tulee olemaan ratkaisun ytimessä. Se pystytään toteuttamaan kustannustehokkaasti suuressa mittakaavassa kaukolämpöverkon yhteydessä.
 Lämpöpumpuilla voidaan ottaa lämpöä esimerkiksi maaperästä, ilmasta tai vesistöistä.
 Sellaisesta on jo rohkaisevia kokemuksia Etelä-Savossa. Iso merkikonttiin pakattu hybridilaitos on tuottanut lämpöä auringosta ja ilmasta Puumalassa puolisentoista vuotta.
 – Olen itsekin yllättynyt hyvistä tuloksista, vaikka olen opiskellut energiatoimialaa ja tehnyt alan töitä kohta 30 vuotta. Niin se vain on teknologia kehittynyt, Tykkyläinen hämmästelee.
 Voit keskustella aiheesta 30. syyskuuta kello 23.59 asti.

Puu palaa energiaksi kiihtyvällä tahdilla, mutta EU suitsinee intoa nopeasti – kattiloihin päätyvät enää harvennuspuut ja teollisuuden sivutuotteet


Summary: Saamelaiskäräjien oppimateriaalityöhön myönnettiin valtion ensi vuoden talousarvioesityksessä puoli miljoonaa euroa ja toiset puoli miljoonaa euroa on tarkoitus sovittaa vuoden 2021  neljänteen lisätalousarvioesitykseen. Tämä kaksinkertaistaa tuen edellisvuosiin nähden.

Saamenkielisen oppimateriaalin tuotantoon myönnetään ensi vuodeksi yhteensä miljoona euroa.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on ehdottanut valtion talousarvioon miljoonan euron tuen saamelaiskäräjien oppimateriaalityöhön. Ensi vuoden oppimateriaalityön rahoitus jaetaan kuitenkin osissa kahdesta lähteestä.
 Saamelaiskäräjät ja opetushallitus ovat yhteisissä keskusteluissaan todenneet, että oppimateriaalien lisärahoitukselle on ollut jo pitkään suuri tarve. Rahoitus on vuodesta 2015 lähtien pysynyt 500 000 eurossa vuosittain. Ensi vuodelle myönnettävä lisärahoitus tulee kaksinkertaistamaan tuen määrän.
 – Tehdyn poliittisen linjauksen mukaan miljoona euroa on ensi vuoden taso. Se hoidetaan budjettiteknisesti siten, että ensi vuoden varsinaisessa talousarvioesityksessä tuki on puoli miljoonaa ja sitten tämän vuoden neljänteen lisätalousarvioesitykseen sisällytetään puolen miljoonan euron korotus, kertoo opetus- ja kulttuuriministeriön talousjohtaja  Pasi Rentola .
 Ilouutinen herätti myös huolen rahoituksen pysyvyydestä
 Saamelaiskäräjillä uutinen oppimateriaalituotantoon osoitettavan tuen korotuksesta otettiin ilolla vastaan. Monet selvitykset ovat näyttäneet, että saamenkielisten oppimateriaalien tilanne on todella huono. Materiaalit ovat jo vanhentuneet ja sitä puuttuu jopa kokonaan.
 – On todella tärkeää, että pystymme tekemään oppimateriaalityötä tulevaisuudessa paremmin kuin nyt, toteaa saamelaiskäräjien ensimmäinen varapuheenjohtaja  Anni Koivisto .
 Nyt rahoitus on selkeä ensi vuodeksi, mutta miten on tulevaisuuden laita, kysyy Koivisto.
 – Tämän rahoituksen kanssa pääsemme alkuun ja pystymme parantamaan tilannetta, mutta tarve pysyvälle rahoitukselle on todellinen.
 Työ pysyvän rahoituksen eteen jatkuu ensi vuonna. Opetus- ja kulttuuriministeriön talousjohtaja uskoo, että asiaa voidaan käsitellä jo ensi kevään aikana.
 – Tämä lisäys koskee vain ensi vuotta. Uskon, että ensi keväänä asia tulee jälleen ajankohtaiseksi, kun aletaan käsittelemään vuosien 2023–2026 talousarvioita, sanoo opetus- ja kulttuuriministeriön talousjohtaja Pasi Rentola.

Saamenkielisten oppimateriaalien tuotantotuki kaksinkertaistetaan miljoonaan euroon – tuen pysyvyys on yhä epävarma


Summary: Ristinummen metsässä liikkuvat ovat kummastelleet metsään ilmestynyttä ruosteenväristä aluetta. Alueelle on pumpattu pohjavettä, ja vedessä oleva rauta aiheuttaa värjäytymät.

Vaasan Ristinummella ruosteenpunaiseksi värjäytynyt metsä on herättänyt ihmetystä. Erikoiselta metsä näyttääkin.
 Metsäluonto on värjäytynyt noin vajaan puolen metrin korkeudelle asti. Puunrungoissa, pusikoissa ja kivissä näkyy selkeä raja, mihin kohtaan värjäytyminen päättyy. Aluskasvillisuus ei ole tästä kylpyvedestä pitänyt, mutta kasvit alkavat jo tointua.
 Maanpinnassa näkyy ruosteenväristä sakkaa, ja alueella risteävät polut ovat paikoin liukkaita. Värjääntynyttä aluetta on Vaasan ympäristötarkastaja  Esa Hirvijärven  arvion mukaan noin hehtaarin verran.
 Metsikössä on näkyvissä selvä raja, mihin asti raudan värjäämä pohjavesi on yltänyt. Terhi Varjonen/Yle
 Pohjavettä rakennustyömaalta
 Vaasan Vesi tekee metsän vieressä mittavia rakennustöitä Pilvilammen vesilaitoksella. Rakennustyömaalta pumpataan sinne nousevaa pohjavettä pois, jotta töitä pystytään tekemään.
 Tätä tarkoitusta varten työmaalla on oja, jota pitkin pohjavesi normaalisti ohjataan saostusaltaaseen. Mutta vettä on pumpattu myös metsään.
 Rakennustyömaan projektinvetäjä  Tommi Sundberg  Vaasan Vedestä kertoo, että pohjavesiä on pumpattu lähimetsään elokuun puolenvälin tienoilla.
 – Putkikytkentöjen vuoksi vettä johdettiin väliaikaisesti metsään.
 Veden määrää on vaikeaa arvioida, mutta Sundbergin mukaan mahdollisesti vettä on ollut noin 5000 kuutiota. Vedet ovat painuneet takaisin maahan.
 Maaperässä rautaa normaalistikin
 Ruosteenpunainen väri johtuu vedessä olevasta raudasta, joka on saostunut maanpintaan, kertoo Hirvijärvi. Rautaa on maaperässä muutenkin.
 Hirvijärvi sanoo, että värjäytyminen ei ole ihmiselle eikä eläimille vaarallista.
 Kasvit ovat saaneet ruosteenpunaisen värin pintaansa. Terhi Varjonen/Yle
 Kasvit näyttävät kärsineen. Hirvijärven mukaan tilanne ei ole lopullinen.
 – Uskon, että kasvit palautuvat ennalleen ensi kesään mennessä. Nyt jo näkyy sammaleessa uutta kasvustoa, sanoo Hirvijärvi.
 Vaasan Vesi toimittaa tapahtuneesta selvityksen. Hirvijärvi ei kuitenkaan näe tässä vaiheessa toimintaa vesilain tarkoittamana vesitaloushankkeena, jollaiselle tulee olla lupa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 30.9. kello 23 saakka.

Oranssi metsä herättää kummastusta Vaasassa – vesilaitos pumppasi tänne rakennustyömaan pohjavesiä ja toimittaa nyt selvityksen kaupungille


Summary: Hypersooniset ohjukset lentävät moninkertaisella äänennopeudella. Sellaisia kehittävät myös muun muassa Venäjä ja Yhdysvallat.

Pohjois-Korean mukaan sen tiistaisessa ohjuskokeessa testattiin hypersoonista ohjusta.
 Pohjois-Korean valtiollisen uutistoimiston KCNA:n mukaan kyseessä on ”strateginen ase”, jolla lisätään Pohjois-Korean puolustuskykyä.
 Hypersooninen ohjus tarkoittaa moninkertaisella äänennopeudella lentävää ohjusta. Sellaisia kehitetään muuallakin, esimerkiksi  Venäjällä  ja  Yhdysvalloissa .
 KCNA sanoi, että ohjus täytti ensimmäisessä lentotestissään keskeiset tekniset ja lento-ominaisuusvaatimukset. Uutistoimisto AFP:n mukaan KCNA antoi ymmärtää, että ohjus olisi ydinkärkikelpoinen.
 USA: Väitettä tutkitaan
 Yhdysvallat sanoo ottavansa vakavasti kaikki tiedot uudesta asekehityksestä ja tutkivansa yhdessä liittolaisten kanssa, mistä tiistain laukaisussa oli kyse.
 – Tuomitsemme laittomat ohjuslaukaisut, jotka lisäävät epävakautta alueella sekä kansainvälisessä yhteisössä, Yhdysvaltain ulkoministeriön edustaja sanoo uutistoimisto Tassille.
 Japanin puolustusministeriön arvioi eilen tiistaina, että kyse olisi ollut ballistisesta ohjuksesta. Etelä-Korean armeija tiedotti laukaisusta eilen melko pian sen tapahduttua. Sen mukaan ohjuksen lentoetäisyys oli alustavan arvion mukaan noin 200 kilometriä ja maksimikorkeus noin 30 kilometriä.
 Uutistoimisto Reurersin mukaan Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  ei seurannut Hwasong-8-ohjuksen laukaisua.
 Pohjois-Korea on tässä kuussa jatkanut asetestejään, ja ilmoittanut testanneensa uutta risteilyohjusta. Viime viikolla se ilmaisi olevansa valmis palaamaan neuvottelupöytään Etelä-Korean kanssa maiden suhteiden parantamiseksi.
 Tarkkailijat arvioivat, että Pohjois-Korea pyrkii testeillä painostamaan Yhdysvaltoja, jotta se lopettaisi sotaharjoitusten järjestämisen Etelä-Korean kanssa ja strategisten aseiden siirtämisen alueelle. Joidenkin arvioiden mukaan asetesteillä saatetaan pyrkiä myös lisäämään yhtenäisyyttä kotimaassa.
 Länsimaat ovat painostaneet Pohjois-Koreaa luopumaan ydinaseohjelmastaan, mutta neuvottelut ovat olleet poikki helmikuusta 2019 asti.

Pohjois-Korea sanoo testanneensa hypersoonista ohjusta – Yhdysvallat: Otamme väitteen vakavasti, asiaa tutkitaan


Summary: Ruokolahden kunnanjohtajaksi viime elokuussa valittu Anu Sepponen on edelleen myös Rautalammin kunnanjohtaja. Ruokolahden kunnanhallitus ei ota Sepposen esittämiä sopimusehtoja uudelleen käsittelyyn.

Ruokolahden kunnanhallitus ei ota uudelleen käsittelyyn  Anu Sepposen  kunnanjohtajasopimuksen ehtoja.
 Kunnanhallitus päätti asiasta äänin 4–3. Näin kunnanhallituksen 28. kesäkuuta tekemä päätös pysyy voimassa.
 Edellisen kerran kunnanhallitus oli äänestänyt Sepposen johtajasopimuksesta kolmisen viikkoa sitten.
 Anu Sepponen oli sanonut olevansa valmis Ruokolahden kunnanjohtajan virkaan, jos hän saa 7 000 euron palkan, yhdeksän kuukauden palkkaa vastaavan erokorvauksen sekä samanlaiset sopimusehdot kuin muillakin Etelä-Karjalan kunnanjohtajilla.
 Perussuomalaisten  Kari Kattainen  esitti, että Sepposen esittämät ehdot virkaan astumiselle hyväksytään. Häntä kannattivat SDP:n  Vesa Kokkonen  ja kokoomuksen  Ari Kostiainen .
 Kunnanhallituksen aiempaa päätöstä kannattivat keskustan  Päivi Kosunen , SDP:n  Jenna Vertanen , keskustan  Konsta Lappalainen  ja kunnanhallituksen puheenjohtaja, SDP:n  Taina Paananen .
 Selvittely on kestänyt jo yli vuoden
 Ruokolahden kunnanjohtajaksi viime elokuussa valittu Anu Sepponen on edelleen myös Rautalammin kunnanjohtaja.
 Hänet valittiin Ruokolahden kunnanjohtajaksi vuosi sitten, mutta Sepposen tulo Ruokolahdelle kariutui johtajasopimuksen ehtoihin. Hän ei ole irtisanoutunut Rautalammin kunnasta.
 Anu Sepponen työskentelee Rautalammin kunnanjohtajana, mutta hänet on valittu Ruokolahden kunnanjohtajaksi. Antti Karhunen / Yle
 Erimielisyys alkoi, kun Ruokolahden kunnanvaltuusto heikensi yksipuolisesti johtajasopimuksen ehtoja, joista oli ennen päätöksentekoa sovittu kunnanhallituksen ja Sepposen kesken.
 Valtuusto lisäsi johtajasopimukseen kuuden kuukauden koeajan, alensi palkkaa 7 000 eurosta 6 500 euroon sekä poisti sopimuksesta irtisanomisajan palkan.
 Koska Sepponen ei ottanut tehtävää vastaan ennen määräaikaa, valtuusto myöhemmin totesi hänen työsuhteensa rauenneen.
 Sepponen valitti valtuuston päätöksestä Itä-Suomen hallinto-oikeuteen.  Hallinto-oikeus kumosi  Ruokolahden kunnanvaltuuston päätöksen Sepposen virkasuhteen rauettamisesta.
 Kunnanjohtajalle ei olisi oikeuden mukaan myöskään saanut laittaa koeaikaa.
 Sen sijaan erimielisyyksiä synnyttäneet kunnanjohtajan palkan alennus ja irtisanomisajan palkasta luopuminen ovat asioita, joista kunta saa päättää.
 Ruokolahden väliaikaisena kunnanjohtajana työskentelee parhaillaan  Matias Hilden . Hilden irtisanoutui Puumalan kunnanjohtajan virasta tultuaan valituksi Ruokolahdelle. Hän jatkaa väliaikaisena kunnanjohtajana Sepposen mahdolliseen virkaanastumispäivään saakka.
 Päivitämme uutista

Ruokolahdella kunnanjohtajavalinnan pattitilanne jatkuu – kunnanhallitus ei avaa Anu Sepposen johtajasopimusta uudelleen


Summary: Kansainvälinen ilmastoliike Elokapina on saanut Suomessa äidit, isät ja isovanhemmatkin puolustamaan maapalloa yhdessä nuorison kanssa.

Helsinkiläinen 47-vuotias  Heidi Haapala  on ottanut ensimmäisiä askeleitaan ilmastoaktivismissa viime kesästä lähtien. Haapala liittyi kansainväliseen ilmastoliikeeseen, Elokapinaan, eli  Extinction Rebellioniin,  tyttärensä innoittamana.
 – Hän on minua herätellyt, ja hänen kauttaan kuulin Elokapinasta, Haapala kertoo tyttärestään.
 Elokapina on ilmastoliike, joka vaatii Suomen hallitukselta välittömiä ilmastotekoja, jotta niin sanottu hiilineutraalius saavutetaan vuoteen 2025 mennessä.
 Heidi Haapala liittyi mukaan ilmastoliike Elokapinaan tyttärensä inspiroimana.  Matti Myller / Yle
 Nyt Haapala on jo menossa eduskuntalon eteen Mannerheimintielle blokkaamaan, eli katkaisemaan katua. Hän vaatii muiden Elokapinan osallistujien kanssa, että Suomen hallitus julistaa ilmaston hätätilan ja aloittaa välittömät toimenpiteet hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.
 Aiemmin elämässään Haapala kertoo vain odottaneensa, että muut tekevät päätökset.
 – Minulla on ollut pitkään huoli ilmastonmuutoksesta. Mutta olen ajatellut, etten voi tehdä tavallisena ihmisenä muuta kuin äänestää. Nyt koen, että on tehtävä jotain enemmän. Ei vain pysäyttää liikenne, vaan pysäyttää ihmiset ajattelemaan ja saada poliitikot toimimaan nopeasti.
 Haapala kokee, että hänellä on moraalinen velvollisuus vaikuttaa suunnan kääntymiseen, koska hänen sukupolvensa on kuormittanut maapalloa koko elämänsä.
 Elokapinassa yli 45-vuotiaiden ryhmä
 Haapalan lisäksi Elokapinaan on liittynyt Suomessa viime kuukausina muitakin yli 45-vuotiaita.
 Yle tapasi heistä Haapalan lisäksi kaksi:  Annamaija Hakaman  ja  Pirjo Tinatin . He ovat kaikki koulutettuja, keski-ikäisiä ja keskituloisia ihmisiä. On asuntolaina, työ, lapset, lastenlapsiakin, autokin ainakin osittain.
 Elokapina-ympäristöliikkeessä on nyt ryhmä myös yli 45-vuotiaille. Kuvassa Heidi Haapala, Annamaija Hakama ja Pirjo Tinat. Matti Myller / Yle
 He kaikki kertovat, että ovat olleet vaikuttuneita Elokapinan toiminnasta ja löytäneet sieltä henkisen kodin. He ovat olleet mukana mielenosoituksissa viime aikoina niin Säätytalon budjettineuvotteluissa kuin kesäkapinassa Mannerheimintiellä, sekä erilaisissa pienemmissä tempauksissa.
 Hakamalla on myös oma postikorttikampanjansa: hän lähettää postikortin aina, kun joku puhuu Elokapinasta positiiviseen sävyyn mediassa. Seuraavana listalla on Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö , joka käytti YK:n yleiskokouksessa sanaa "ilmaston hätätila." Naisten mielestä se oli mahtavaa.
 – Ihanaa Sauli, tervetuloa yli 45-vuotiaiden toimintaan heti, huikkaa postikortteja lähettävä Hakama.
 Annamaija Hakama kertoo, että on valmis maksamaan nuorempien mielenosoittajien sakkoja ilmaston hyväksi. Matti Myller / Yle
 Ilmastoliikkeessä toimiminen voimaannuttaa
 Omat lapset ja lapsenlapset ovat olleet naisille suurena motivaattorina ja inspiraationa liikkeeseen liittymiseen. Mitään vanhaa aktivistin uraa naisilla ei ole, jos mielenosoituksiin osallistumista silloin tällöin ei lasketa.
 Naisten mukaan yli 45-vuotiaiden tapaamisissa on ollut viime aikoina mukana viitisenkymmentä ihmistä, ja lisää on kuulema tulossa.
 – Olen mukana, koska toiminta on suoraa ja silti täysin väkivallatonta, häiriötkin kohtuullisia, Pirjo Tinat sanoo.
 Pirjo Tinat kertoo myös miettineensä millaisen maapallon jättää lapsilleen. Hän on mukana Elokapina-liikkeessä.  Matti Myller / Yle
 – Olen toiminnassa mukana, että tulevilla sukupolvilla olisi elinkelpoinen maapallo. Minulla on neljä lastenlasta. He ovat hirveän suuri syy ja motiivi tähän toimintaan, Annamaija Hakama kertoo.
 Kansalaistottelemattomuuteen näistä naisista ei kukaan ole kuitenkaan työuriensa takia valmis. He poistuvat paikalta, jos poliisi niin käskee. Kiinnniotettaviksi jäävät muut henkilöt.
 Hakama kertoo, että hän on kuitenkin valmis maksamaan muiden sakkoja. Esimerkiksi viime kesänä hän maksoi poliisin kiinniottamien kolmen nuoren sakot.
 – Ajattelen taloudellisesti niin pöhkösti tai järkevästi, että minun itseni ei kannata jäädä kiinni kadulla, koska sillä sakkorahalla maksan ehkä viiden-kuuden opiskelijat sakot. Kuusi poliisiautoon kannettavaa tekee enemmän säröä kuin yksi keski-ikäinen mummu.
 Elokapina on Pirjo Tinatin, Annamaija Hakaman ja Heidi Haapalan mukaan voimaannuttanut heitä ja tuonut merkityksellisyyttä elämään.  Matti Myller / Yle
 Elokapinaan liittyminen on ollut naisille voimaannuttavaa. Heidi Haapala kokee elävänsä nyt enemmän arvojensa mukaisesti, ja yhteisen tulevaisuuden eteen ponnistelu tuo hyvän mielen. Pirjo Tinatin on samaa mieltä, eivätkä harrastuksetkaan korvaa osallistumisen tuomaa tunnetta. Annamaija Hakama tiivistää ajatuksensa lehtinaisen ja kirjailijan,  Minna Canthin  sanoihin.
 –  Kaikkea muuta paitsi puolikuollutta elämää . Tästä on löytynyt henkinen koti.
 Lue lisää:
 MTV3:  Elokapina aikoo leiriytyä Mannerheimintielle 10 päiväksi - poliisijohtaja: "Mikäs mielenosoitus se on, jos nukutaan jossain?"
 Syykapina saa seurakseen vastamielenosoituksen Mannerheimintiellä - Osallistuja: "Huomenna ei hyvä heilu Elokapinalle"

Elokapinassa katuja katkaisee nyt myös yli 45-vuotiaiden poppoo – Osa näistä keskiluokkaisista äideistä ja isistä myös maksaa kiinniotettujen aktivistien sakkoja


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Viisi syytä, miksi nuoren kannattaa kiinnostua aluevaaleista
 Tämän vuosituhannen alusta saakka valmisteltu sosiaali- ja terveyshuollon kokonaisuudistus saavuttaa lakipisteensä 23.1.2022. Sote-uudistuksesta on puhuttu 2000-luvulla neljän eri hallituskauden aikana valtavasti. Itse hyvinvointialueiden vaaleista taas on puhuttu vielä vähän, vaikka niiden tulos vaikuttaa jatkossa jokaisen arkeen. Listasimme  viisi nuoria koskevaa palvelua , joihin valitut pääsevät vaikuttamaan.
 Koronavuosi vähensi todettujen syöpien määrää
 Syöpiä on korona-aikana todettu normaalioloja vähemmän. Pandemian aiheuttamaa hoitovelkaa kurotaan nyt kiinni lisätöillä. Pyry Sarkiola / Yle
 Viime vuonna Suomessa havaittiin ennakkotietojen mukaan peräti 1 200 syöpää vähemmän kuin edellisenä vuonna. Syöpärekisterin tilastojohtaja  Janne Pitkäniemi  on asiasta  äärimmäisen huolissaan : syövät eivät ole hävinneet mihinkään, vaan niiden määrä pikemminkin kasvaa väestön ikääntyessä.
 Kabulilainen naistoimittaja Ylelle: "Tulen töihin, vaikka pelkään"
 Shamla Niazi jatkaa työtään toimittajana Afganistanin aamu-tv:ssä Talibanin valtaannoususta huolimatta. Yle
 Taliban on alkanut rajoittaa naisten ja tyttöjen oikeuksia työntekoon ja opiskeluun, mutta toimittaja  Shamla Niazi  juontaa yhä suosittua aamu-tv:n ohjelmaa. Hän ei kuitenkaan näe itselleen tulevaisuutta Afganistanissa, mikäli työnteko kielletään.  Yle haastatteli  Niazia Kabulissa.
 La Palman tulivuoren laavavirta saavutti meren
 Ihmiset katselivat eilen purkautuvaa tulivuorta La Palman saarella.  Angel Medina / EPA
 Kanarialla La Palman saarella purkautuneen tulivuoren laava on saavuttanut Atlantin valtameren. Alueella pelätään nyt  myrkyllisten kaasujen muodostumista , kun erittäin kuuma laava osuu meriveteen. Myrkyllisten kaasujen lisäksi Cumbre Vieja -tulivuoren laava voi mereen valueessaan aiheuttaa räjähdyksiä.
 Pilvipoutaa suurimmassa osassa maata
 Yöllä lämpötila painui pakkaselle Pohjanmaalta Länsi-Lappiin ulottuvalla alueella. Keskiviikkopäivä on yleisesti pilvinen ja pääosin poutainen. Yksittäisiä ja hyvin heikkoja sadekuuroja voi tulla maan keskivaiheilla. Päivälämpötila on koko maassa +10 asteen tienoilla.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Näin aluevaalien tulos vaikuttaa nuoren arkeen, syöpä jäi koronavuonna piiloon, kabulilainen naistoimittaja käy töissä vaikka pelkää


Summary: Mitään absoluuttista mittaria yksittäisen tutkimushankkeen hyvyydelle tai vaikuttavuudelle ei ole olemassa. Sana ”vaikuttavuus” on bisnesmaailmasta lainattu mantra, eikä tiedettä sillä voi mitata, kirjoittaa Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomen Akatemia on maamme tärkein tieteellisen tutkimuksen rahoittaja. Äskettäin twitter-tietäjien tribunaali on hämmästellyt tuettujen tutkimushankkeiden koukeroisia otsikoita ja tuominnut tutkimukset haaskuuksi.
 Vaikutelmaksi on jäänyt, että tutkijat saisivat rahaa kuin turvetuottajat, kättä ojentamalla.
 Tutkijat puolestaan ovat huomauttaneet, että kaikkia rahoitushankkeita arvioivat riippumattomat, useimmiten ulkomaalaiset ekspertit, ja että vain pieni osa anomuksista rahoitetaan. Eli asiantuntijoiden parhaimmiksi arvioimat.
 Kaikki tämä on totta.  Arviointiprosessia on kuitenkin hyvä avata.
 Ensinnäkin: esimerkiksi luonnontieteelliset ja yhteiskuntatieteelliset hakemukset eivät kamppaile rahoituksesta keskenään. Niille Suomen Akatemia on varannut omat pottinsa.  Kaikkiaan erillisiä rahakirstuja on kolme kappaletta.
 Toiseksi: kemistit eivät päätä fysiikan rahoituksesta eivätkä kielitieteilijät sosiologian. Arvioitsijat edustavat aina hankkeen kapeahkoa aihealuetta, ja erilaiset muotivirtaukset ovat läsnä valinnoissa. Mikä maailmalla on esimerkiksi sosiologiassa juuri nyt in, heijastuu osin sosiologian hankearviointeihin.
 Lisäksi arvioitsijat eivät ole tiedejumalia vaan ihmisiä, joiden henkilökohtaiset mieltymykset tuovat prosessiin tiettyä sattumanvaraisuutta. Mitään absoluuttista mittaria yksittäisen tutkimushankkeen hyvyydelle ei siis ole olemassa.
 Luonnontieteissä arviointi on suhteellisen suoraviivaista.  Luonnontieteet ovat näet kumulatiivisia: uutta tietoa kasataan vanhan päälle.
 Yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä kyse ei aina ole pelkästään tieteen tulosten lisääntymisestä. Usein tärkeä on myös uusi näkökulma: asioita valotetaan uudelta kantilta. Tästä on kysymys on vaikkapa silloin, kun esille nostetaan naisnäkökulmaa.
 Tutkimusalat elävät orgaanisesti. Vuosien kuluessa osa muuttuu mielenkiinnottomaksi, kun tutkijoiden katse suuntautuu uuteen eturintamaan. Esimerkkinä vaikkapa atomifysiikka: se oli vielä reilut puoli vuosisataa sitten kuuma aihe, mutta nyt sen ovat syrjäyttäneet alkeishiukkasfysiikka ja kosmologia.
 Tämä on tieteen itsekorjautuvuutta. Vaikka tutkimus joskus hairahtuisikin harhapoluille, tiede ottaa pian uuden kurssin.
 Mistä sitten tietää, mitä pitäisi rahoittaa?  Kun twitter-kansa yhdessä opetus- ja kulttuuriministeriön ylijohtajan  Atte Jääskeläisen  säestämänä  penää etukäteen selvityksiä tutkimushankkeiden vaikuttavuudesta , mitä vastata?
 Eräs tapa on ajatella tutkimushankkeita startup –yrityksinä.
 Valtaosa startupeista on muutaman vuoden jälkeen konkurssissa. Vastaavasti monien tutkimushankkeiden ainoa tulema on, että tämäkin nyt sitten tiedetään, mutta pitkän päälle so what.
 Kuten startupeissa, jotkut tutkimushankkeet onnistuvat kuitenkin avaamaan polun, joka vie kohti läpimurtoja. Pieni osa kasvaa ja vahvistuu kuin tammen taimi. Esimerkkinä vaikkapa Suomessa korkealle kansainväliselle tasolle noussut ja ilmastonmuutoksen kannalta tärkeä aerosolifysiikka.
 Kuka opetusministeriön jääskeläisistä olisi vuosikymmeniä sitten uskonut sen vaikuttavuuteen? Tässä näyttäytyy se tärkeä ero: tieteen kvartaali on 25 vuotta eikä liike-elämän kolme kuukautta. Eikä kenenkään kristallipallo näe niin kauas tulevaisuuteen.
 Startup –yrityksiä myydään taivaanrantoja ruusuiseksi värittävällä paskapuheella, joka ei aina kunnioita edes fysiikan lakeja. Sana ”vaikuttavuus” onkin bisnesmaailmasta lainattu mantra. Toivon todella, ettei tiedehankkeita jouduttaisi perustelemaan samalla teeskennellyllä potaskalla.
 Tieteen ympärillä käyty keskustelu  painottaa, että sen popularisointiin on panostettava enemmän. Tutkijoilta toivoisi tiettyä nöyryyttä suurta yleisöä kohtaan. Kun esimerkiksi tulin kerran kysyneeksi, mitä intersektionaalinen feminismi oikeastaan tarkoittaa, minua kehotettiin katsomaan googlesta.
 Ei siis näin. Jos tieteentekijät eivät puolusta omaa tonttiaan, ei sitä tee kukaan muukaan. Jopa  tiedemyönteisyydellään rehentelevä hallitus  oli valmis heittämään Suomen Akatemian rekan alle ja  perui suunnitelmansa vastasyntyneen älämölön ansiosta.
 Mieleeni tuli silloin  Kari Suomalaisen  vanha pilapiirros. Siinä hallitus oli määrännyt, että köyhän perheen piti ottaa pieneen hellahuoneeseensa vuohi. Sitten ukaasi peruttiin, ja perhe huokasi: Kyllä meillä on hyvä hallitus.
 Tähän ansaan ei kannata langeta. Vuoden 2023 tiederahoitus on edelleen täysin auki.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian emeritusprofessori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Kolumnista voi keskustella 30.9. klo 23.00 saakka.

Kari Enqvistin kolumni: Tieteen kvartaali on 25 vuotta eikä bisnesmaailman kolme kuukautta