Summary: Hongkongin uusi turvallisuuslaki on tuonut mukanaan mahdollisuuden "puherikokseen", sanoo Stand News -lehti.

Hongkongin poliisi on tehnyt ratsian  Stand News -sanomalehden  toimitukseen. Yli 200 poliisia takavarikoi toimituksesta runsaasti materiaalia ja tietokoneita.
 Ratsian yhteydessä pidätettiin kuusi toimituskunnan jäsentä, muiden muassa päätoimittaja  Patrick Lam .
 Stand News on ollut Hongkongin tärkein demokratiamyönteinen sanomalehti sen jälkeen kun  Jimmy Lain  johtama Apple Daily lakkautettiin kesäkuussa.
 Stand News perustettiin vuonna 2014. Se ei pyri tekemään taloudellista voittoa. Lehti sanoo, että se puolustaa Hongkongin perinteisiä arvoja, kuten ihmisoikeuksia, demokratiaa ja laillista järjestystä.
 Hongkongin viranomaiset perustelivat toimitukseen tehtyä ratsiaa lehden julkaisemalla "kapinallisella" aineistolla. Hongkongin viime vuonna hyväksytyssä turvallisuuslaissa ei mainita tällaista rikosta, mutta kapinallisen aineiston kielto löytyy Britannian hallinnon aikana käytössä olleesta laista. Laki pätee Hongkongissa edelleen. Brittihallinnon aikana sitä käytettiin harvoin.
 Vapaata tiedonvälitystä puoltavat järjestöt tuomitsevat Stand Newsiin kohdistuvat poliisitoimet jyrkästi. Committee to Protect Journalists -järjestön Aasian ohjelmajohtaja  Steven Butler  toteaa ratsian olevan "avoin hyökkäys Hongkongin jo muutenkin nujerrettua lehdistönvapautta kohtaan".
 – Kun vapaa tiedotusväline [...] julistetaan "kapinalliseksi", osoittaa se vain, kuinka nopeasti aiemmin vapaa, kansainvälinen suurkaupunki on muuttumassa lähestulkoon poliisivaltioksi, sanoo ihmisoikeusjärjestö Hong Kong Watchin johtaja  Benedict Rodgers  tiedotteessaan.
 Stand News lopetti kesällä avustusten vastaanottamisen samoin kuin kommenttipalstan. Näin lehti sanoo suojelevansa lukijoitaan, toimittajiaan ja kirjoittajia.
 Lehden mukaan Kiina-mielinen turvallisuuslaki on tuonut Hongkongiin "puherikoksen".

Hongkongissa jälleen ratsia lehden toimitukseen – perusteena "kapinalliset" kirjoitukset


Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaalla kirjattiin keskiviikkona valtava määrä uusia koronatartuntoja. 645 tartuntaa on päiväkohtainen ennätys ylivoimaisesti.
 Edellinen ennätys oli tapaninpäivänä kirjattu 473 tartuntaa.
 Tiistaina kirjattiin tartuntoja poikkeuksellisen vähän eli 58. Keskiviikon luku johtuu osittain siitä, että tartunnan jäljitys ruuhkautui joulun jälkeen suurten määrien takia. Tapaukset kirjataan sen jälkeen, kun sairastunut henkilö saadaan kiinni. Vasta sitten hänet kirjataan tartunnan saaneisiin.
 TAYSin ylilääkäri  Jaana Syrjänen  arvioi jo tiistaina keskiviikon määrän olevan tästä syystä kova.
 20 000:n raja häämöttää
 Se ei poista sitä tosiasiaa, että Pirkanmaalla eletään nyt epidemian vaikeinta koronatilannetta.
 Viime viikon aikana todettiin kaikkiaan 1 699 koronatartuntaa. Tällä viikolla määrän ennakoitiin nousevan jo 2 000:een.
 Yhteensä epidemian aikana on Pirkanmaalla varmistettu 19 925 tartuntaa eli 20 000:n raja menee todennäköisesti huomenna rikki.
 Omikrontapauksia on löytynyt Pirkanmaalta satunnaisella otannalla muutamia.

Hirmumäärä koronatapauksia Pirkanmaalla: 645 tartuntaa


Summary: Entisten keskustanuorten tappiollinen kylpyläbisnes sysäsi liikkeelle tapahtumaketjun, josta kehkeytyi historiallisen suuri talousrikostutkinta. Nuorisosäätiöstä kasvoi organisaatio, joka palveli lopulta ennen kaikkea säätiön johdon etua.

Kesäkuussa 2015  Perttu Nousiaisen  tilille Danske Bankiin siirrettiin 400 000 euroa. Maksajana oli kaksi veroparatiisiyhtiötä eli Aggregate Value Ltd ja Profinance Group Ltd.
 Tiliotteeseen oli kirjoitettu englanniksi ”sopimuksen mukainen laina”.
 Ennen Nousiaisen tilille päätymistä rahat olivat ehtineet kiertää Viron, Maltan ja Marshallsaarten kautta. Tämä on yleinen keino, kun halutaan häivyttää rahojen alkuperä ja harhauttaa esimerkiksi viranomaisia.
 Operaatio kuitenkin epäonnistui.
 Poliisi alkoi tutkia, mistä rahat olivat peräisin. Jäljet johtivat nopeasti Nuorisosäätiöön, jonka hallituksen puheenjohtaja Perttu Nousiainen oli rahojen saapuessa.
 MOT-toimituksen haltuunsa saamien dokumenttien mukaan Nousiaiselle ja Nuorisosäätiön entiselle toimitusjohtajalle  Aki Haarolle  siirrettiin muutaman vuoden aikana yli 3,5 miljoonaa euroa pääosin ulkomaisista yhtiöistä.
 Marraskuun puolivälissä Nousiaista ja Haaroa vastaan nostettiin raskaita rikossyytteitä. Poliisitutkinnassa oli selvitetty muun muassa Nuorisosäätiön johtajien epäiltyjä miljoonalahjuksia.
 MOT-toimitus kertoo ensimmäistä kertaa yksityiskohtaisesti, miten kaikki tapahtui. Haaro ja Nousiainen alkoivat johtamansa säätiön avulla järjestää kymmenien miljoonien eurojen voittoja liikemiestuttavilleen. Salaisissa operaatioissa osa rahoista siirrettiin heille itselleen.
 Hyvää tekevästä Nuorisosäätiöstä tehtiin häikäilemättömien liiketoimien avulla sen johtajia palveleva rahantekokoneisto.
 Kaikki alkoi keskustapuolueesta
 Maaseudun Nuorten Liiton eli nykyisen Keskustanuorten vuonna 1961 perustama Nuorisosäätiö oli pitkään keskustan eturivin poliitikkojen temmellyskenttä. Vuosikymmenten mittaan Nuorisosäätiö keräsi veronmaksajien avustuksella satojen miljoonien eurojen omaisuuden. Valtio tuki säätiötä, koska se vuokrasi asuntojaan kohtuuhinnalla alle 30-vuotiaille nuorille.
 Vuonna 2007 käynnistynyt  vaalirahakohu ajoi Nuorisosäätiön kaaokseen . Poliisi alkoi tutkia vaalirahoja, joita Nuorisosäätiö oli maksanut keskustalaisille poliitikoille. Tulilinjalle joutuivat muun muassa Nuorisosäätiön hallituksen jäsenenä toimineet  Antti Kaikkonen  ja  Matti   Vanhanen .
 Vaalirahakohun vuoksi korkean profiilin keskustalaiset ottivat etäisyyttä säätiöön. Valtavaa omaisuutta vahtimaan piti saada kuitenkin puolueen luottomiehiä. Sellaisiksi löytyivät Aki Haaro ja Perttu Nousiainen.
 Aki Haaro työskenteli tuolloin keskustan hallintopäällikkönä. Hänen asemansa keskustan sisällä oli käynyt hankalaksi, kun hän sai syytteen luottamusaseman väärinkäytöksestä. Haaro oli osallistunut Nuorisosäätiön hallituksen jäsenenä vaalirahan jakamiseen.
 Haaro nimitettiin syksyllä 2012 Nuorisosäätiön toimitusjohtajaksi. Muutamaa kuukautta myöhemmin oikeus tuomitsi Haaron sakkoihin luottamusaseman väärinkäytöksistä. Oikeuden mukaan  Nuorisosäätiö antoi sääntöjensä vastaisesti vaalitukea  keskustapoliitikoille vuosina 1998–2009.
 Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajaksi keskustalaiset nostivat supliikin kuopiolaispoliitikko Perttu Nousiaisen. Hän oli aiemmin johtanut keskustanuoria. Nousiainen nousi Kuopion kaupunginhallituksen ja valtuuston puheenjohtajan tehtäviin vain vähän yli parikymppisenä. Nousiainen oli energinen nuori mies, joka toimi kirstunvartijana myös muissa keskustaa lähellä olevissa säätiöissä.
 Nuorisosäätiön uusi johto ei kuitenkaan aikonut keskittyä pelkästään säätiön asioihin. Sillä oli omia etujaan vaalittavana.
 Tappiollista kylpyläbisnestä ja pikavippirahaa
 Valtaan noustuaan Aki Haaro ja Perttu Nousiainen panivat tuulemaan. Nuorisosäätiö alkoi rakennuttaa satoja uusia asuntoja vuosittain. Samalla Nuorisosäätiö alkoi muuttaa toimintamalliaan. Aiemmin säätiö oli rakentanut asuntoja valtion takaamien lainojen ja Raha-automaattiyhdistykseltä saatujen avustusten turvin.
 Ilman julkista rahaa Nuorisosäätiö ei olisi kyennyt hankkimaan omistamiaan tuhansia asuntoja.
 Julkisilla varoilla rakennettuihin asuntoihin kohdistui kuitenkin erilaisia vaatimuksia. Vuokratason oli oltava kohtuullinen ja kohteiden myyntiin liittyi rajoituksia.
 Haaro ja Nousiainen alkoivat rakennuttaa säätiölle myös niin sanottuja kovan rahan kohteita, joissa rahoitus järjestettiin ilman julkisia toimijoita.
 Vauhtia riitti myös Nousiaisen ja Haaron henkilökohtaisissa bisneksissä.
 Perttu Nousiainen osti vuonna 2012 Iisalmessa sijaitsevan Runnin kylpylän. Myyjänä oli Lomayhtymä, jonka tausta on niin ikään keskustapuolueessa. Se järjesti valtion tukemia lomia vähävaraisille. Kauppa hoidettiin keskustan sisäpiirin kesken. Pian kauppojen jälkeen Haarosta tuli Nousiaisen liikekumppani Runnissa.
 Kylpylän hinta oli vain 300 000 euroa, vaikka  Lomayhtymä oli arvioinut kohteen hinnaksi noin miljoona euroa . Nuorisosäätiön kaksikko ilmeisesti oletti, että saisi bisneksen toimimaan historiallisessa miljöössä.
 Runnin kylpylän ostaminen osoittautui suureksi virheeksi. Se tuotti suuria tappioita alusta lähtien.
 Haaro ja Nousiainen alkoivat hankkia rahoitusta yhtiölleen sieltä, mistä sitä vain sai. Pankit eivät halunneet luotottaa tappiollista kylpylätoimintaa. Taloudelliset paineet olivat suuret etenkin Perttu Nousiaiselle, jolla oli kylpylän lisäksi myös muuta liiketoimintaa. Nekin sujuivat varsin kehnosti.
 Kaksikko kääntyi rahapulassaan pikavipeistään tunnetun varjopankin eli GF Moneyn puoleen.
 Pikavippiyhtiö lainasi Haaron ja Nousiaisen yhtiölle vähintään 750 000 euroa. Lainoissa oli Haaron ja Nousiaisen omavelkaiset takaukset, eli he olisivat henkilökohtaisesti vastuussa lainojen maksamista. Mutta samalla  Haaro ja Nousiainen alkoivat sotkea keskenään omia ja Nuorisosäätiön bisneksiä . Ensimmäiset epäilyt siitä, ajetaanko Nuorisosäätiössä vain sen johtajien etuja, nousivat.
 Yleishyödyllinen Nuorisosäätiö otti useiden miljoonien eurojen lainoja samalta GF Moneylta eli se rahoitti toimintaansa käytännössä suurilla pikavipeillä. Lainojen korot olivat 18–20 prosenttia.  Nuorisosäätiö myös solmi kiinteistökauppoja,  joissa pikavippiyhtiö teki suuria voittoja.
 GF Moneylle Nuorisosäätiön kanssa tehdyt liiketoimet tulivat lopulta kalliiksi. Yhtiö peruutti suunnitelmansa listautua Helsingin pörssiin kesällä 2018 Nuorisosäätiöön liittyvien epäselvyyksien takia.
 Nousiainen ja Haaro myivät Runnin Kylpylän vuonna 2015, mutta muutama vuosi matkailuyrittämistä oli ehtinyt velkaannuttaa kaksikon. Tällä tulisi olemaan suuri vaikutus siihen, mitä Nuorisosäätiössä seuraavina vuosina tapahtui.
 Nousiainen ja Haaro päättivät kuitata velkansa hinnalla millä hyvänsä.
 Mies Lahdesta
 Yksi tärkeimpiä henkilöitä Nuorisosäätiö-vyyhdissä on liikemies  Mika Wilenius .
 Rakennusalalla vuosikymmeniä toiminut Wilenius on Lahdessa varsin tunnettu hahmo. Hän on esimerkiksi rahoittanut sadoilla tuhansilla euroilla Lahden Pelicansin pääomistajaa  Pasi Nurmista  ja sponsoroinut seuraa. Rahoilla Nurminen osti lisää Pelicansin osakkeita eli  lisäsi valtaansa seurassa . Lahden tapaisessa kiekkokaupungissa sponsorirahoilla pääsee myös piireihin, joissa käydään epävirallista keskustelua tärkeiden asioiden hoitamisesta.
 Kesällä 2016 Perttu Nousiainen nimitettiin yllättäen Lahden Pelicansin hallitukseen, vaikka hänellä ei ole taustaa kiekkopiireissä. MOT-toimituksen tietojen mukaan Mika Wilenius oli järjestämässä Nousiaisen nimitystä, eli käytännössä Nousiainen edusti hallituksessa Wileniusta.
 2010-luvun alussa Wileniuksen bisnekset sujuivat mallikkaasti. Hän oli luonut perustamansa rakennusliikkeen Salpausselän Rakentajien ympärille kokonaisen konsernin, joka laajeni nopeasti eri puolille Suomea.
 SSR-konsernilla oli tehokas strategia. Se liittoutui maakunnissa paikallisten liikemiesten kanssa ja perusti tytäryhtiöitä. Esimerkiksi Pohjanmaalla SSR-konserni  sai kumppaniksiin valtakunnallisestikin tunnetun sijoittajan   Reima Kuislan .
 Hyviä kehityskohteita rakennusliikkeelle oli etsimässä myös vaalirahakohussa tunnetuksi tullut ja talousrikoksista tuomittu liikemies  Arto Merisalo .
 SSR-konsernista tuli pikavauhtia Nuorisosäätiön tärkein kumppani. Mika Wilenius ja Perttu Nousiainen viettivät myös vapaa-aikaa yhdessä. Kesällä 2015 Nousiainen, Wilenius ja Merisalo tekivät yhteisen matkan Eurooppaan. Samaa kesänä Nousiainen, Wilenius ja Haaro  kävivät Venäjän Karjalassa . Seurueeseen kuuluivat myös silloiset kansanedustajat  Eero Lehti  (Kok.) ja  Kauko Juhantalo  (Kesk.).
 Nuorisosäätiö solmi SSR-konsernin kanssa vuonna 2014 puitesopimuksen 18 kohteen rakentamisesta. Haaron ja Nousiaisen johdolla Nuorisosäätiö oli alkanut rakennuttaa vimmaisesti uusia kohteita. Kaksikko päätti ohjata ison osan Nuorisosäätiön urakoista juuri SSR-konsernille.
 Palaneen käry alkoi kuitenkin haista Nuorisosäätiön ja SSR-konsernin ympärillä.
 Vuosina 2014–2016 Lahdessa ja Seinäjoella tehtiin kolme isoa kiinteistökauppaa: kaikki paraatipaikoilla eli aivan ydinkeskustoissa. Lahden Aleksanterinkadulla ja Seinäjoen keskustassa SSR myi kaksi tonttia sijoittajille yli 15 miljoonan euron voitolla.
 Tonttien hinnan nousun takasi Nuorisosäätiö, joka teki kumpaankin kohteeseen selvästi yli markkinatasoa kalliimmat vuokrasopimukset. Lahden Aleksanterinkadun kauppojen yhteydessä maksettiin myös 715 000 euron konsulttipalkkio virolaiselle pöytälaatikkoyhtiölle.
 Hankkeet olivat järjettömän hintaisia Nuorisosäätiölle. Lahden Aleksanterinkadulle rakennettiin Nuorisosäätiön käyttöön talo. Urakan toteutti SSR-konserni ja se maksoi 37 miljoonaa euroa. Lahden kiinteistökaupoista voi lukea  lisää tästä  ja Seinäjoen kaupoista  tästä  linkistä .
 Lahden Hämeenkadulla  toiminta oli suoraviivaisempaa.
 SSR-konserni osti huonokuntoisen talon 4,2 miljoonalla eurolla vuonna 2014. SSR alkoi myydä kohdetta Nuorisosäätiölle, jonka toimitusjohtaja Aki Haaro alkoi selvittää rakennuksen arvoa. Hän sai rakennusalalla toimivalta henkilöltä tiedon, jonka mukaan kiinteistön arvo olisi noin 4,5 miljoonaa euroa.
 Kaksi viikkoa myöhemmin Nuorisosäätiö maksoi kiinteistöstä SSR-konsernille 8,04 miljoonaa euroa, eli rakennusliike teki miljoonien voitot kiinteistöllä. Maksajan osa jäi Nuorisosäätiölle.
 Ilmeisiä kysymyksiä nousi esiin: oliko säätiön johto epäpätevä vai oliko kaupoille muita motiiveja kuin Nuorisosäätiön etu?
 Vastauksia kysymyksiin löytyi Virosta, jonne SSR-konserni ja Mika Wilenius alkoivat siirtää kaupoissa käärittyjä miljoonavoittoja.
 Näin Nuorisosäätiön rahoja kierrätettiin Aki Haarolle ja Perttu Nousiaiselle:
 Kovan rahan luksusasuntoja suomalaisnuorille Viroon
 Vuonna 2015 Nuorisosäätiö päätti ryhtyä kiinteistösijoittajaksi Virossa.
 Idea oli Perttu Nousiaisen ja Aki Haaron, mutta koko Nuorisosäätiön hallitus siunasi lopulta päätöksen. Nuorisosäätiön alkuperäinen tarkoitus oli rakentaa halpoja asuntoja maaseudulta kaupunkiin muuttaville nuorille. Nyt säätiö päätti rakennuttaa satoja luksusluokan asuntoja Tallinnaan.
 Ylelle Perttu Nousiainen  tosin kertoi olevansa huolissaan Tallinnassa asuvista suomalaisista nuorista , joilla oli vaikeuksia löytää kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja.
 Nuorisosäätiön Viron bisneksiä alkoi hoitaa Tallinnassa pitkään asunut suomalainen liikemies  Arto Autio . Arto Merisalo oli esitellyt Arto Aution ja Perttu Nousiaisen toisilleen.
 1990-luvulla Autio asui Helsingin Pohjois-Haagassa ja työskenteli vartijana Maunulan ostoskeskuksessa. 1999 Autio siirtyi töihin toimitiloja välittäneeseen yhtiöön,  jota pyöritti Merisalo . Kiinteistöalalle siirtymisen ansiosta Autio tutustui muun muassa liikemies Eero Lehteen, joka oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 2007–2019.
 Virossa Autio oli luonut uraa kiinteistösijoittajana, minkä lisäksi hän perusti suomalaisille liikemiehille yhtiöitä Viroon. Arto Autio auttoi Mika Wileniuksen lahtelaista SSR-konsernia perustamaan Viroon tytäryhtiön.
 Vuonna 2015 Nuorisosäätiö alkoi lapioida valtavia summia rahaa Viroon. Säätiö sijoitti esimerkiksi yli 12 miljoonaa euroa Tallinnan Piritaan. Arto Aution johtama yhtiö aikoi rakentaa sinne satoja luksuasuntoja.
 Nuorisosäätiön pitäisi sääntöjensä mukaan tarjota kohtuuhintaista asumista nuorille.
 Autio varjelee mainettaan ärhäkästi. Hän käy esimerkisi oikeutta  Viron yleisradioyhtiötä vastaan , joka on niin ikään uutisoinut Nuorisosäätiön Viron seikkailuista ja Aution kiinteistökaupoista Viron keskustapuolueen kanssa.
 Autio vastasi Piritan hankkeesta. Tontti sijaitsee meren rannalla alueella, jossa järjestettiin Moskovan vuoden 1980 olympiakisojen purjehdus. Hankkeen ennakkomarkkinointia varten perustettiin verkkosivut ja arkkitehdit tekivät suunnitelmia alueelle nousevista taloista. Havainnekuvissa näkyy modernistisia ja näyttäviä taloja aivan meren rannassa.
 Rakentamisvaiheeseen Piritassa ei edetty. Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA antoi Nuorisosäätiölle käskyn irtautua Viron-toiminnoistaan, koska ne olivat ARA:n sääntöjen vastaisia.
 Arto Aution yhtiö kauppasi Nuorisosäätiölle myös tontin lähellä Tallinnan bussiasemaa. Siinä toteutui tuttu kaava, eli Nuorisosäätiön avustuksella tehtiin miljoonien eurojen pikavoitto kiinteistökaupoissa. Uutta kuviossa oli, että Nuorisosäätiö myös rahoitti tontin ostamisen.
 Nuorisosäätiö lainasi ensin Aution virolaiselle yhtiölle miljoona euroa. Rahoilla Autio osti bussiaseman tontin, ja myi sen Nuorisosäätiölle kolmen miljoonan euron voitolla.
 Nuorisosäätiön Viron-seikkailuista tuli lopulta taloudellinen katastrofi. Säätiö teki kymmenien miljoonien tappiot Tallinnan sijoituksissaan ja kiinteistökaupoissaan. Virossa Nuorisosäätiön liiketoimet menivät kuitenkin askeleen liian pitkälle. Viranomaiset alkoivat kiinnostua siitä, mihin Nuorisosäätiön miljoonat oikein päätyivät.
 Nuorisosäätiön johtajille maksettiiin noin 3,5 miljoonaa euroa lahjukseksi epäiltyä rahaa. Rahojen alkuperää yritettiin häivytettiin ulkomaisten pöytälaatikkoyhtiöiden avulla. Tämän jutun grafiikoista on jätetty yksinkertaistamisen vuoksi pois joitain väliyhtiöitä, joiden kautta rahoja siirrettiin.
 Lahjustutkinta alkaa
 Viranomaisilta kesti vuosikausia puuttua Nuorisosäätiön toimintaan. Yleishyödyllisen säätiön toimien valvonta olisi kuulunut Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA:lle sekä Patentti- ja rekisterihallitukselle.
 Syksyllä 2017 alkoi tapahtua.
 Viron verottaja otti yhteyttä suomalaisiin kollegoihinsa. He kertoivat tutkineensa useita virolaisia pöytälaatikkoyhtiöitä. Ne olivat kaikki Arto Aution tai tämän lähipiirin hallinnoimia tai perustamia.
 Tapaus päätyi Suomen poliisin pöydälle. Vyyhti alkoi avautua.
 Mika Wilenius oli siirtänyt Nuorisosäätiön SSR-konsernille järjestämiä jättivoittoja useita miljoonia euroja virolaisiin yhtiöihin. Tilisiirroissa maksujen perusteena oli useimmiten ”konsulttipalkkio”. Poliisin mukaan perustelu on tekaistu ja vain tekosyy rahojen siirtämiselle Viroon.
 Kun rahat oli saatu siirrettyä Suomenlahden yli, alkoi saaliinjako.
 Virosta rahoja siirrettiin Nousiaiselle tai tämän ja Haaron yhtiöille MOT-toimituksen tietojen mukaan ainakin yli 3,5 miljoonaa euroa. Valtaosan rahoista Nuorisosäätiön kaksikolle järjesti Mika Wilenius tai Arto Autio, mutta joukossa on myös muilta Nuorisosäätiön kumppaneilta tulleita varoja.
 Rahojen alkuperää oli yritetty häivyttää kierrättämällä rahoja myös veroparatiisien kautta. Perttu Nousiaisen henkilökohtaiselle tilille Nordeaan siirrettiin veropariisiyhtiöistä 400 000 euroa.
 Yhdestä virolaisesta pöytälaatikkoyhtiöstä nostettiin lähes miljoona euroa käteistä. Kenelle nämä rahat päätyivät, on epäselvää.
 Mika Wilenius oli taannut Haaron ja Nousiaisen henkilökohtaisia lainoja. Lisäksi SSR-konserni oli jättänyt laskuttamatta yli 50 000 euron remontin, joka tehtiin eräälle Haaron läheiselle ihmisille. Miljoona euroa Viroon siirretyistä rahoista Mika Wilenius käytti itse omakotitalon ostoon Lahdessa.
 Nuorisosäätiön päätös ostaa ylihinnalla tontti Arto Autiolta Tallinnassa sai myös selityksensä. Arto Autio oli oli maksanut yli puoli miljoona euroa voittorahoista kahteen yhtiöön. Niistä toinen sijaitsee Virossa. Sen todellisena omistajana poliisi pitää Perttu Nousiaista. Toinen yhtiö on suomalainen, ja sitä ovat hallinnoineet Nousiainen ja Haaro.
 Palaset loksahtelivat kohdalleen. Näennäisesti järjettömien liiketoimien avulla Nuorisosäätiön johtajille ja heidän lähipiiriinsä kuuluville liikemiehille järjestettiin satumaisia summia rahaa.
 Mikä oli Haaron ja Nousiaisen motiivi?
 Nuorisosäätiö-vyyhti on kasvanut yhdeksi Suomen historian suurimmista talousrikostutkimuksista. Siinä on epäiltynä ainakin parikymmentä ihmistä kolmesta eri maasta. Tässä jutussa on kerrottu vain poliisitutkinnan merkittävimmät tapaukset, mutta niitä on paljon enemmän. Poliisi jatkaa edelleen rikostutkintaa.
 Ensimmäiset syytteet nostettiin marraskuun 2021 puolivälissä. Syytteitä saivat muun muassa Aki Haaro, Perttu Nousiainen ja Arto Autio. Mika Wilenius oli  menehtynyt muutamaa kuukautta aikaisemmin  Dubaissa.
 Yle on pyytänyt Aki Haarolta kuuden vuoden ajan haastattelua, sitä kuitenkaan saamatta. Perttu Nousiainen antoi kesällä 2016 haastattelun Ylelle. Myös hän lakkasi vastaamasta Ylen yhteydenottopyyntöihin keväällä 2018, kun Yle ja Suomen Kuvalehti olivat uutisoineet poliisin epäilevän Nousiaista ja Haaroa lahjusten ottamisesta. Kaksikko ei antanut haastattelua tätäkään juttua varten. Myöskään Arto Autio ei vastannut MOT-toimituksen yhteydenottoihin.
 Nousiaisen ja Haaron toiminnalla on yksi ilmiselvä motiivi: raha. Kaksikon omat bisnekset olivat ajautuneet kaaokseen, ja ne piti pelastaa hinnalla millä hyvänsä. Nuorisosäätiön johtajille ohjatut rahat ovat vain pieni osa niistä miljoonavoitoista, joita tehtiin säätiön avulla. Joko Haaro ja Nousiainen olivat liikekumppaneilleen anteliaita tai sitten poliisi ei ole onnistunut jäljittämään kaikkia Nuorisosäätiöstä kadonneita rahoja.
 Ehkä hätkähdyttävin tapaus sattui keväällä 2018. Nousiainen oli jo saanut potkut Nuorisosäätiössä ja Aki Haaro oli ilmoittanut jättävänsä pian toimitusjohtajan tehtävänsä rikosepäilyjen takia.
 Silti kaksikko järjesteli vielä yhden kiinteistökaupan Virossa. Siitä aiheutui Nuorisosäätiölle yli kymmenen miljoonan euron tappiot. Kaupoissa rahaa katosi jälleen pöytälaatikkoyhtiöhin ja esimerkiksi talousrikoksista tuomitulle liikemiehelle. Nyt keskusrikospoliisi tutkii kauppoja.
 Haaron ja Nousiaisen toiminnalla on uhrinsa. Nuorisosäätiö on joutunut myymään satoja asuntojaan, eli nuorille asukkaille on tarjolla vähemmän kohtuuhintaisia koteja. Säätiö on tehnyt useiden kymmenien miljoonien eurojen tappiot Haaron ja Nousiaisen toimien takia, ja hoippui pitkään konkurssin partaalla.
 Nuorisosäätiön omaisuus on kerätty veronmaksajien avulla. Kadonneet rahat ovat peräisin meiltä kaikilta.
 Kaikki rikossyytteeseen joutuneet ja rikoksista epäiltynä olevat henkilöt ovat syyttän mukaan kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.

Näin epäillyt miljoonalahjukset maksettiin Nuorisosäätiön ex-johtajille


Summary: Paperitehdas joutuu lomauttamaan osan työntekijöistään, jos alasajo toteutuu.

Pietarsaaressa metsäyhtiö UPM:n sellutehtaan alasajo on pysäyttämässä myös lähellä sijaitsevan ruotsalaisen BillerudKorsnäsin paperitehtaan.
 Metsäyhtiö aloitti sellutehtaansa toimintojen alasajon tiistaina ja valmistautuu samalla lauantaina uhkaavaan lakkoon. UPM ja Paperiliitto eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen työehtosopimuksista.
 Lue seuraavaksi: UPM:n tehtaat valmistautuvat lauantaina alkavaan lakkoon  –
professori arvioi, että UPM kokeilee uudenlaisen neuvottelutavan rajoja
 Metsäyhtiön vieressä sijaitseva paperitehdas joutuu ajamaan tuontantonsa alas samaa aikaa eli viimeistään vuodenvaihteessa.
 Pietarsaaren yksikön toimitusjohtajan  Risto Hovin  mukaan pakkauspaperia ja kartonkia valmistava tehdas joutuu tavallaan UPM:n ja Paperiliiton riidan sijaiskärsijäksi.
 – Nostattaa vähän tunteitakin pintaan, jos sellaista sallisi itselleen. Meillä on hyvät sopimukset solmittuna työntekijöiden kanssa, että onhan tämä turhauttava tilanne. Tällä hetkellä pakkauspaperilla on erittäin voimakas kysyntä. Siinäkin mielessä tuntuu painajaismaiselta, kommentoi Hovi.
 Lue seuraavaksi: UPM:n sellutehtaan lakko vaikuttaa Pietarsaaressa – BillerudKorsnäsin paperitehtaalla alkavat yt-neuvottelut
 Paperitehdas on riippuvainen UPM:n raaka-aineista ja sillä on metsäyhtiön kanssa kattava toimitussopimus. Metsäyhtiö toimittaa BillerudKorsnäsille puhdistettua vettä, höyryä, paineilmaa ja sellumassaa.
 – Kuivattua paalimassaa yritetään käyttää vuodenvaihteeseen saakka, jos höyryä on käytettävissä, Hovi kertoo.
 Alasajon aikataulun määrittelee se, kuinka pitkään UPM pystyy toimittamaan esimerkiksi höyryä ja vettä paperitehtaalle. Alasajosta koituvia taloudellisia tappioita toimitusjohtaja ei lähde arvioimaan.
 Vuodessa Pietarsaaren tehdas tuottaa noin 200 000 tonnia pakkauspaperia.
 BillerudKorsnäs käynnisti yt-neuvottelut 120 työntekijänsä kanssa joulukuussa. Neuvottelut ovat vielä kesken.
 Hovin mukaan työnantajan tavoitteena on minimoida taloudelliset tappiot, mutta myös lomautettavan henkilöstön määrä.
 Tehdas ei toimitusjohtajan mukaan välty lomautuksilta, jos alasajo toteutuu, mutta niihin voidaan turvautua aikaisintaan 18. tammikuuta.
 – Kaikki, jotka voimme pitää töissä, me pidämme töissä. Välissä tehdään kunnossapitotöitä tai koulutuksia.
 Lue myös:
 UPM:n sellutehtaan lakko vaikuttaa Pietarsaaressa – BillerudKorsnäsin paperitehtaalla alkavat yt-neuvottelut
 Paperiliitto uhkaa UPM:ää lakolla – Pietarsaaressa tehtaan alasajo alkaisi jo kolmen viikon päästä

UPM:n sellutehtaan lakko on pysäyttämässä myös BillerudKorsnäsin paperitehtaan Pietarsaaressa – Toimitusjohtaja: "Turhauttava tilanne"


Summary: Webb-avaruusteleskooppi laukaistiin matkaan jouluna Etelä-Amerikassa sijaitsevasta Kouroun avaruuskeskuksesta. Selvitimme, miksi Ariane-kantorakettien lähtöpaikaksi on valittu niin kaukainen ja kuumankostea paikka.

KOUROU  Etelä-Amerikan koilliskulmassa Surinamin ja Brasilian välissä oleva Ranskan Guayana tuntuu kaukaiselta, mutta sinne pääsee kätevästi lentäen Pariisista periaatteessa Ranskan sisäisellä lennolla.
 Noin 250 000 asukkaan kolkassa sijaitsee Euroopan portti avaruuteen, Kouroun laukaisukeskus.
 Paikan päällä kaikki toimii kuin Ranskassa olisi, vaikka maisema on kaikkea muuta: suurin osa Ranskan Guayanasta on trooppista sademetsää. Jopa rannikolla sijaitsevissa kaupungeissa sademetsä, kasvillisuus ja kosteus tunkevat joka paikkaan.
 Näin Webb nousi matkaan joulupäivänä. Edessä oleva suuri putki johtaa valtavan määrän vettä laukaisualustalle suihkutettavaksi laukaisun aikaan: se viilentää ja vaimentaa rakettimoottorien melua. ESA-CNES-ARIANESPACE
 Webb-teleskoopin laukaisu tapahtui jouluisissa tunnelmissa. Charlotte Beskow, ESA:n edustaja Kouroussa, toi mukanaan suklaata, ja laukaisulennonjohtajana toiminut Jean-Luc Voyer oli luonnollisesti iloissaan. Jari Mäkinen / Yle
 Ranskan Guayana ei ole mikään rantakohde. Vain harva vieras menee sinne turistina. Sinne matkataan työhön joko Kouroun avaruuskeskukseen tai syvällä sademetsässä oleville kultakaivoksille.
 Matka pääkaupunki Cayennestä Kouroun kaupungin vieressä olevaan avaruuskeskukseen kestää noin tunnin.
 Vankileirit vaihtuneet avaruustyöksi
 Ranskan Guayanalla on synkkä historia. Siellä olivat 1800-luvun puolivälistä noin vuosisadan ajan Ranskan ikävimmät vankilat ja työsiirtolat.
 Vankien vaivoina olivat vartijoiden lisäksi sademetsän eläimet ja ötökät, sekä keltakuume ja malaria. Passitus Guayanaan oli lähes kuin kuolemantuomio.
 Pahin vankiloista oli Pirunsaari, missä virui myös tarinan mukaan vanki nimeltä Papillon.
 Kuuluisa Pirunsaari on vain yksi Salutsaarista, jotka sijaitsevat merellä noin tunnin venematkan päässä Kourousta. Pääsaarilla pääsee turistikin vierailemaan, mutta Pirunsaarelle meneminen on edelleen merivirtojen vuoksi hankalaa. Jari Mäkinen / Yle
 Nykyisin Pirunsaari kuuluu Ranskan kansalliselle avaruushallinnolle CNESille, sillä se sijaitsee merellä hyvin lähellä Kourouta, rakettien tyypillisen lentoradan alla. Viereisellä saarella sijaitsee myös laukaisun seuranta-asema.
 Rea Lemström / Yle
 Erityisesti maantieteellinen sijainti tekee Kourousta hyvän rakettien laukaisuun. Satelliitit kannattaa laukaista mahdollisimman läheltä päiväntasaajaa kohti itää, koska silloin maapallon pyörimisliike antaa niille varsin paljon lisäpotkua.
 Kourou sijaitsee vain 570 kilometriä päiväntasaajan pohjoispuolella ja sen itäpuolella avautuu Atlantin valtameri. Jos laukaisun aikaan tapahtuu onnettomuus, putoaa raketti siten mereen – ei asutuksen keskelle.
 Myös sään suhteen Ranskan Guayana on erinomainen, sillä siellä ei ole trooppisia myrskyjä, maanjäristyksiä eikä tulivuoria. Sadekausina ainoat pienet haitat tulevat kaatosateista ja ukkosista. Lämpötila on kautta vuoden mukavat 25 – 30 celsiusastetta.
 Ariane 5 pystyy nostamaan avaruuteen kuorma-auton kokoisia avaruusaluksia ja pieni Vega on suunniteltu mopoauton kokoisten kuormien laukaisuun. Venäläistekoinen Sojuz täyttää aukon niiden välissä.  Niitä laukaistaan muutamia kertoja vuodessa. Stephane Corvaja / ESA
 Ensimmäinen avaruuslento Kourousta tehtiin vuonna 1970, kun ranskalaistekoinen Diamant-raketti vei kaksi satelliittia avaruuteen.
 Kun Euroopan avaruusjärjestö ESA alkoi kehittää 1970-luvulla Ariane-kantorakettia, valittiin Kourou niiden laukaisupaikaksi. Ensimmäinen Ariane nousikin sieltä matkaan jouluaattona 1979. Sen jälkeen kaikki Arianet on lähetetty avaruuteen Kourousta.
 Alkuperäistä Ariane 1 -rakettia seurasivat sen isommat versiot, ja nyt käytössä olevan Ariane 5:n seuraaja Ariane 6 tekee ensi vuonna ensilentonsa. Uuden raketin uusi laukaisualusta on jo valmiina Kouroussa.
 Tilaa olisi myös suomalaisille
 Virallisesti keskus on Ranskan kansallisen avaruushallinnon omistama, mutta ESA ja Ariane-kantorakettien lennättämisestä vastaava Arianespace-yhtiö ovat sen tärkeimmät käyttäjät.
 – Äkkiseltään katsottuna voi näyttää sekavalta, kun erilaisia logoja on täällä joka puolella, mutta meillä on hyvä työnjako, sanoo ESA:n edustaja  Charlotte Beskow .
 Ranskalaiset sotilaat ja muukalaislegioona vastaavat alueen turvallisuudesta, ja avaruuskeskuksen palokunta on Pariisista.
 Keskus on kooltaan Uudenmaan luokkaa. Laukaisualustat, rakettien kokoonpanohallit, satelliittien lentoonvalmistelutilat, toimistot ja valvontakeskukset levittäytyvät koko alueelle niin, että paikasta toiseen täytyy ajaa autolla.
 Rakettien hyötykuormat, eli satelliitit, luotaimet ja muut avaruusalukset, valmistellaan lentoon näissä halleissa. Ne tarkistetaan moneen kertaan, tankataan ja niihin kiinnitetään täällä rengas, jonka avulla ne pultataan myöhemmin kiinni raketin nokkaan. Jari Mäkinen / Yle
 Avaruuskeskuksen alue on tarkassa valvonnassa, mutta tähän vierailijakeskukseen pääsevät kaikki vapaasti. Keskusta koristaa alkuperäisen Ariane 5:n täysikokoinen malli. Jari Mäkinen / Yle
 Sisääntulon luona kävijöitä tervehtii suuri Ariane 5:n mallikappale, jonka vieressä on Jupiteriksi nimetty rakennus. Siellä on laukaisulennonjohto lähellään suuri auditorio sekä vierailijakeskuksena toimiva museo.
 Myös Suomen lippu liehuu kauniisti tankorivistössä, missä ovat kaikkien Euroopan avaruusjärjestön jäsenmaiden liput.
 Suomi ei ole mukana avaruusjärjestön kantoraketteihin liittyvissä toimissa, mutta jäsenmaana Suomikin osallistuu avaruuskeskuksen ylläpitoon omalla pienellä osuudellaan.
 – Suomalaisia täällä ei juuri näe, toteaa Beskow, joka on itse ruotsalainen.
 – Teemme paljon tilauksia eri eurooppalaisilta yhtiöiltä, ja esimerkiksi nyt kaipaisimme tänne urakoitsijaa nykyaikaistamaan sähköverkkoja. Monet työt täällä eivät vaadi mitään kokemusta avaruusalasta, Beskow sanoo.
 Hän toivottaakin suomalaisdelegaation tervetulleeksi tutustumaan paikkaan, jos tilaukset kiinnostavat. Nyt lippujen lisäksi ainoat vilahdukset suomalaistekniikkaa paikalla ovat Valtran traktorit ja Vaisalan sääinstrumentit.
 Ariane 5:n laukaisualustan tornin päältä avautuu maisema laajaan avaruuskeskukseen. Suurin osa siitä  on sademetsää. Taustalla näkyvät rakettien kokoonpano- ja lentovalmisteluhallit. Jari Mäkinen / Yle
 Kouroun avaruuskeskuksella on takanaan jo yli 50 vuotta toimintaa ja ennätyksellisen pitkä lista onnistuneesti tehtyjä rakettilaukaisuita. Lähivuosina sen toiminta tulee todennäköisesti vain kasvamaan, sillä Ariane 6:n lisäksi pienemmän Vega-raketin raskaampi versio tekee ensilentonsa. Laukaisujaon luvassa enemmän, ja lisäksi pian paikalla aletaan testaamaan eurooppalaisia, uudelleenkäytettäviä raketteja.
 Eurooppa on jäänyt hieman jälkeen uusien rakettien kehityksestä, mutta on kirimässä välimatkaa kiinni.
 Lisäksi yhä useammin puhe kääntyy myös eurooppalaiseen avaruusalukseen, millä myös ihmiset voisivat lentää avaruuteen. Kourou on valmis jo siihenkin.
 Pitäisikö Euroopan kirittää avaruusohjelmaansa? Entä löytyykö Suomesta Kouroussa tarvittavaa osaamista? Voit keskustella asiasta torstaihin 30. joulukuuta asti.
 Lue myös :
 Lähes yhdeksän miljardin euron James Webb -teleskooppi laukaistiin avaruuteen joulupäivänä

 Uuden sukupolven avaruusteleskooppi laukaistaan pian matkaan Etelä-Amerikasta – Yle tutustui isosilmäiseen jättiläiseen avaruuskeskuksessa

Karibianmeren rannalla sijaitseva Ranskan Guayana on Euroopan portti avaruuteen – ovi olisi avoinna myös suomalaisille


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Tuliko taas otettua lasillinen liikaa? Pelko voi estää avun hakemista
 Joulu ja uusi vuosi ovat alkoholin kulutuksen huippusesonkia. Nuoruudessaan 10 vuotta päihdekoukussa ollut kuntoutuspäällikkö  Juha Lantz  auttaa nykyään päihderiippuvaisia uskomaan itseensä ja toipumaan. Lantz tietää, että  juopon stigma voi syventää ongelmia  ja jopa estää hoitoon hakeutumisen.
 Leipomo on odottanut vietnamilaista työntekijää lähes kolme vuotta
 Huynh Nhu Karjalaisen serkku Ho My Duyen on ollut kuusi vuotta töissä leipomossa. Jaana Polamo / Yle
 Kannonkoskelaisen kotileipomon liikevaihto on kasvanut korona-aikana neljänneksellä. Vielä paremmin menisi, jos työntekijöitä olisi riittävästi. Yrittäjä  Huynh Nhu Karjalainen  on hakenut työvoimaa koko Eures-alueelta, mutta tuloksetta. Aasialainen työntekijä ei puolestaan saa työlupaa. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan koko maassa  työvoimapulasta kärsivien yritysten määrä  on kolminkertaistunut.
 Karibianmeren rannalla sijaitseva Ranskan Guayana on Euroopan portti avaruuteen
 Näin Webb nousi matkaan joulupäivänä. Edessä oleva suuri putki johtaa valtavan määrän vettä laukaisualustalle suihkutettavaksi laukaisun aikaan: se viilentää ja vaimentaa rakettimoottorien melua. ESA-CNES-ARIANESPACE
 Webb-avaruusteleskooppi laukaistiin matkaan jouluna Etelä-Amerikassa sijaitsevasta  Kouroun avaruuskeskuksesta . Selvitimme, miksi Ariane-kantorakettien lähtöpaikaksi on valittu niin kaukainen ja kuumankostea paikka.
 HUSin ylilääkäri ehdottaa erillisten koronasairaaloiden perustamista
 Ylilääkäri Eero Hirvensalo HUSin alueen koronapotilaiden hoidon suunnittelusta. Tero Valtanen / Yle
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) valmiusyksikön ylilääkäri, lääkintäpäällikkö  Eero Hirvensalo  sanoo, että  koronapotilaiden hoitamiseen pitäisi perustaa erillisiä koronasairaaloita . Se voisi hänen mukaansa onnistua niukoista resursseista huolimatta, jos mukaan saataisiin useita toimijoita ja soveltuvilta osin yksityinen terveydenhuolto.
 Lapissa kovaakin pakkasta, lännen lumisateet voivat olla jäätäviä
 Ilmatieteen laitos
 Etelästä virtaa lauhempaa ilmaa, ja suuressa osassa maata pakkasta on nollasta kymmeneen astetta. Lapissa pakkanen on vielä tänään hyytävämpääkin. Lunta satelee koko maassa, ja etenkin lännessä sateet voivat olla jäätäviäkin. Ajokeli on laajalti huono.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Pelko juopon leimasta voi estää hakemasta apua | Ulkomaista työvoimaa vaikea saada | Eurooppalaiset raketit lentoon Etelä-Amerikasta


Summary: Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan työvoimapulasta kärsivien yritysten määrä on nopeasti monikertaistunut.

Entisen kyläkoulun valot Kannonkoskella palavat nykyään välillä ympäri vuorokauden.
 Kuudelta aamulla aloittanut leipomoyrittäjä  Huynh Nhu Karjalaisen  paiskii töitä aina siihen saakka, kun ensimmäinen työntekijä saapuu töihin kolmelta seuraavana aamuna – 21 tuntia myöhemmin.
 Karjalainen, 44, on tehnyt lapsesta saakka paljon työtä, mutta välillä väsymys painaa.
 – Tarvitsisin kipeästi ainakin yhden työntekijän heti. Toinen saisi tulla pian perässä, sillä pitkäaikainen leipuri jää vuodenvaihteessa eläkkeelle, sanoo Karjalainen.
 Karjalainen osti kyläkoulun ja remontoi sinne kotileipomon kymmenen vuotta sitten. Sitä ennen hän oli pyörittänyt yritystään vuosikymmenen kotikeittiössään.
 Leipomon liikevaihto on kasvanut korona-aikana noin neljänneksellä. Vielä paremmin menisi, jos työntekijöitä olisi riittävästi.
 Huynh Nhu Karjalainen aloitti leivonnaisten myynnin torilla helmikuussa 2001. Jaana Polamo / Yle
 Karjalainen on hakenut työvoimaa koko Eures-alueelta eli EU- ja ETA-alueelta sekä Sveitsistä. Kerran suomalaisia hakijoita oli yksi, mutta hänkään ei voinut pitkän matkan ja lastenhoito-ongelmien vuoksi ottaa paikkaa vastaan.
 Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan koko maassa  työvoimapulasta kärsivien yritysten määrä on kolminkertaistunut . EK:n suhdannebarometrin mukaan kasvu tapahtui nopeasti, kun pahimmat koronarajoitukset vuonna 2020 alkoivat hellittää. Asiantuntija  Mikko Räsänen  pitää työvoimapulaa koko yhteiskunnan kannalta huolestuttavana.
 – Jopa 80 prosentilla yrityksistä rekrytointi on ollut vaikeaa tai erittäin vaikeaa. Kasvu täytyisi saada takaisin uralle. Muuten emme pysy pohjoismaisessa hyvinvointivaltion tahdissa, sanoo Räsänen.
 Suomi ei houkuttele eurooppalaisia hakijoita
 Suomi ei ole EU:n sisällä työntekijän näkökulmasta kovinkaan houkutteleva, eivätkä Euroopan laajuiset työntekijähaut ole tilastojen valossa olleet kovinkaan tuloksekkaita.
 – Suomeen on esimerkiksi rekrytoitu Etelä- ja Itä-Euroopasta hoitajia, mutta he eivät ole jääneet, sanoo Räsänen.
 Karjalainen haluaisi mieluiten työntekijöitä entisestä kotimaastaan Vietnamista, sillä hän haluaisi laajentaa aasialaisten tuotteiden valikoimaansa.
 20 vuoden aikana yritys on tarjonnut työtä useille vietnamilaisille, mutta viimeisin työlupaprosessi on ollut erityisen pitkä. Leipurin työlupaprosessi päättyi kahden vuoden odotuksen jälkeen Maahanmuuttoviraston kielteiseen päätökseen vuoden 2021 alkupuolella. Karjalainen on valittanut päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 Huynh Nhu Karjalaisen serkku Ho My Duyen on ollut kuusi vuotta töissä leipomossa. Jaana Polamo / Yle
 Pitkää prosessia ovat hidastaneet koronan tuomat matkustusrajoitukset. Karjalaisen leipurikandidaatin on pitänyt matkustaa kolmesti Suomen Vietnamin edustustoon 1350 kilometrin päähän kotoaan.
 Ylen näkemässä Migrin kielteisessä päätöksessä työntekijän esittämää selvitystä ammattitaidostaan pidetään epäuskottavana ja ristiriitaisena.
 Perusteluissa todetaan, ettei vietnamilainen kondiittori ei osaa nimetä yhtään länsimaista kakkua tai kertoa, miten esimerkiksi porkkana-, juusto- tai mutakakku valmistetaan.
 Karjalaisen mukaan työntekijän ei olisi niitä tarkoitus edes valmistaa: hän haluaa leipurin, joka osaa valmistaa vietnamilaisia leivonnaisia.
 – Vaikka minä yritän kovasti, en ehdi kaikkea itse.
 Tällä hetkellä yrittäjä tekee kymmenien muiden leivonnaisten ohella noin 4000 kevätkäärylettä käsin viikossa.
 Yrittäjä loukkaantui epäilyistä
 Migri perustelee luvan hylkäämistä myös sillä, ettei hakija tiennyt yrityksen nimeä, osannut kertoa tarkasti, missä Kannonkoski sijaitsee tai tunne riittävän hyvin työehtojaan.
 Karjalaisen yrityksen alustavan kirjanpidon tekevä ja hakuprosessissa auttanut kunnan entinen elinkeinoasiamies  Pertti Huurtola  vahvistaa, että yrittäjä maksaa työntekijöilleen työehtosopimuksen mukaista palkkaa.
 – Yritys tekee tosi hyvää tulosta ja investoi. Olisi erityisen tärkeää, että työvoimaa olisi riittävästi, eikä yrittäjä näännyttäisi itseään, sanoo Huurtola.
 Pertti Huurtolan mielestä Migri olisi helposti voinut tarkistaa hakijan ammattitaidon nykyiseltä, vietnamilaiselta työnantajalta. Jaana Polamo / Yle
 Karjalaisella ei ole hakijan taidoista epäilyksiä, sillä hän on tavannut leipurin Vietnamissa ennen koronaa.
 – En olisi tehnyt työsopimusta, jos hän ei olisi ammattilainen. Hyvien työntekijöiden avulla yritys menestyy, sanoo Karjalainen.
 Migri perustelee päätöstään myös sillä, että työntekijä on mahdollisesti vaarassa joutua työnantajan hyväksikäyttämäksi. Karjalainen sanoo pahoittaneensa epäilyksestä mielensä.
 – Se on hyvin loukkaavaa. Minä olen kunnon veronmaksaja.
 Migrin päätöksen jälkeen AVI teki viime kesänä leipomolle yllätystarkastuksen ulkomaisen työvoiman käytöstä. Huomautettavaa ei löytynyt.
 Migrin päätösvuorokaudet puolittuivat
 Työntekijän oleskelulupahakemukseen kuuluu, että TE-toimisto tekee asiassa osapäätöksen, minkä jälkeen Maahanmuuttovirasto tekee lopullisen ratkaisun. Karjalaisen kotileipomon tapauksessa molemmat hakijat ovat saaneet myönteiset osapäätökset.
 Migri ei ota kantaa yksittäisiin prosesseihin. Maahanmuuttoyksikön tulosalueen johtaja  Tuuli Huhtilainen  kuitenkin sanoo, että kielteisen päätöksen saaneen leipurin tilanne ei ole tavallinen.
 Karjalaisen kotileipomossa valmistetaan monia perinteisiä suomalaisia leivonnaisia, kuten rusinapitkoja.  Jaana Polamo / Yle
 – Ihan pieniin seikkoihin ei TE-toimiston myönteisen osapäätöksen jälkeen lupa kaadu, sanoo Huhtilainen.
 Migri sai alkuvuodesta rahoituksen, jonka avulla saatiin 70 työntekijää lisää työ- ja opiskeluperusteiseen maahanmuuttoon, ja päätösvuorokaudet ovat puolittuneet viime vuodesta.
 Lisäkäsien ohella Migrin sisäisiä prosesseja on Huhtilaisen mukaan kehitetty, hakemuskäsittelyyn lisätty automaatiota ja päätösprosessia on sujuvoitettu muiden viranomaisten ja ministeriöiden kanssa.
 Huhtilainen sanoo, että Maahanmuuttovirastokin tiedostaa, että sujuvat oleskelulupaprosessit ovat erittäin tärkeitä, kun Suomi kilpailee kansainvälisistä osaajista, ja siksi toimintaa on Migrissä kehitetty.
 – Ulkomaalaislain mittava uudistaminen on myös vireillä. Sen ensisijaisena tavoitteena on sujuvoittaa ulkomaisen työvoiman palkkaamista Suomeen.
 Toukokuussa eduskuntakäsittelyyn menevässä laissa pyritään esimerkiksi selvittämään vastuukysymyksiä, ja kirjaamaan esimerkiksi työnantajan vastuu selkeämmin.
 – Pääsääntöisesti hakijan ammattitaitoa ei tarkastella Migrissä, mutta joissakin tapauksissa selvitellään tarkemmin hakijan maahantulon perusteita. Jos kyseessä on esimerkiksi kokki, selvitetään, onko hän työskennellyt ja saanut alan koulutusta, sanoo Huhtilainen.
 Huhtilainen korostaa, että sujuvan lupamenettelyn tavoitteena on turvallinen ja hallittu maahanmuutto sekä ulkomaisten työntekijöiden hyväksikäytön ehkäisy.
 Työluvan saaneiden määrä vuoden 2019 tasolla
 Karjalaisen kotileipomossa on tällä hetkellä kaksi vietnamilaista ja kaksi suomalaista työntekijää.
 Vietnamilaiset työntekijät ovat Karjalaisen ja Huurtolan mukaan saaneet työperäisen oleskeluluvan vastaavanlaisella työkokemuksella kuin uusilla työluvan hakijoillakin on.
 Yhden leipurin vaje on yrityksellä ollut jo vuoden.
 Truong Anh Tuan friteeraa kevätkääryleitä torilla. Truong Anhin tehtäviin kuuluu muun muassa ajaa leipomon autoja ja auttaa torimyynnissä. Jaana Polamo / Yle
 Hallituksen tavoitteena on liki kaksinkertaistaa  työperäinen maahanmuutto vuoteen 2030 mennessä .
 Tänä vuonna Suomeen on tullut ensimmäisen työluvan saaneita noin 6500. Se on suunnilleen samaa tasoa vuoden 2019 kanssa. Pahimpina koronarajoitusten vuotena 2020 tulijoita oli hieman alle 6000.

Leipomoyrittäjän päivä venyy yli 20 tuntiin, kun työntekijöitä ei löydy – vietnamilaista työntekijää on odotettu lähes kolme vuotta


Summary: Nuoruudessaan 10 vuotta päihdekoukussa ollut kuntoutuspäällikkö Juha Lantz auttaa nykyään päihderiippuvaisia uskomaan itseensä ja toipumaan.

– Jouluna retkahtaa enemmän ihmisiä kuin juhannuksena. Joulun aika tuo kipupisteitä meissä vahvemmin esiin.
 Näin kuvailee juhlapyhien aiheuttamaa painetta päihderiippuvaisille  Juha Lantz . Hän tietää mistä puhuu, sillä nuorena aikuisena hän käytti kymmenen vuoden ajan alkoholia ja kovia huumeita.
 Koulun pihalla 15-vuotias Juha Lantz katsoi ihaillen itseään hieman vanhempia jätkiä, jotka polttivat tupakkaa ja ryyppäsivät. Itsestään epävarman teinin silmissä he edustivat vapautta ja vahvuutta.
 – Olin arka ja ujo poika, jonka oli vaikea hyväksyä itsessään olevaa kiltteyttä ja herkkyyttä. Aloin käyttää päihteitä, koska halusin kuulua kovien jätkien porukkaan, kertoo nykyään päihde- ja peliriippuvuuden hoitoklinikka Rehab365:n kuntoutuspäällikkönä työskentelevä Lantz.
 Epäonnistumiset nakertavat itsetuntoa
 Viina alkoi hallita nuoren miehen elämää hyvin nopeasti. Hän kertoo juoneensa itsensä täyskänniin joka perjantai ja lauantai.
 Vähitellen mukaan tulivat myös huumeet. Lopulta amfetamiinin käyttö oli päivittäistä.
 Elämä luisui sivuraiteille. Lantz häiriköi koulussa niin paljon, että sai porttikiellon kouluun. Hän suoritti peruskoulun loppuun yksityisopetuksessa. Potkut tulivat myös ammattikoulusta eivätkä seurustelusuhteet kestäneet.
 Vastoinkäymisten takia Juha Lantz alkoi kokea, ettei häneltä onnistu mikään.
 – Syvällä sisimmässä oli tosi vahva arvottomuuden ja huonommuuden tunne. Koin olevani vain lastu laineilla, joka menee minne sattuu eikä pysty viemään asioita loppuun.
 Juopon stigma syventää ongelmia
 Yhteiskunnassa elää yhä vahvana ajatus, että juoppo on aina juoppo. Tällainen häpeäleima eli stigma vaikuttaa ihmisen minäkuvaan.
 Päihteistä irti pääseminen vaikeutuu, kun ihminen kuulee kaikkialta ympäriltään, ettei hänestä ole mihinkään eikä hän tule koskaan parantumaan.
 Syntyy itseään toteuttava huonon kehityksen kehä, kuvailaa sosiaalityön kehittäjä ja väitöskirjatutkija  Essi Rovamo :
 – Stigma vaikuttaa ihmiseen laajasti. Useissa kansainvälisissä tutkimuksissa on huomattu, että stigman takia moni ei uskalla hakeutua hoidon pariin. He tietävät saavansa huonoa kohtelua. Myös heidän avuntarvettaan kyseenalaistetaan.
 Essi Rovamon mukaan päihteiden käyttäjiin kohdistetaan kolmenlaista stigmaa. Päihteiden käyttöä pidetään ihmisen omana valintana, ja siten myös vastuu raitistumisesta sälytetään yksilön omalle vastuulle.
 Lisäksi päihderiippuvaisiin liitetään kielteisiä ennakkoluuloja; heitä pidetään esimerkiksi aggressiivisina ja arvaamattomina. Tämä voi vaikuttaa myös hoitohenkilökunnan asenteisiin apua hakemaan tulevia ihmisiä kohtaan.
 Riippuvuus on sairaus, ei luonteenheikkoutta
 Kuntoutuspäällikkö Juha Lantzin mukaan huonosta minäkuvasta huolimatta raitistuminen on mahdollista.
 Muutoksen lähtökohta on ymmärtää riippuvuus sairautena kuten esimerkiksi diabetes tai reuma. Riippuvuuteen sairastuminen ei johdu siitä, että ihminen olisi huonompi, arvottomampi tai jotenkin selkärangattomampi kuin muut.
 Ryhmämuotoinen terapia on osoittautunut yhdeksi hyväksi keinoksi kohentaa minäkuvaa.
 – On tärkeää pystyä sanoittamaan vaikeitakin asioita: että on tehnyt pahoja asioita, mokaillut ja että hävettää. Voi olla hyvin eheyttävä kokemus kuulla muiden kokeneen samaa, Lantz sanoo.
 Hyvän näkeminen itsessä auttaa toipumisessa
 Kun ihmisen minäkuva on huono, hänen voi olla vaikea nähdä itsessään mitään hyvää. Vertaistuen merkitys piilee siinä, että muut voivat nostaa esiin myös yksilön hyviä ominaisuuksia.
 Sairauden takana voi piillä huumorintajuinen ja muut huomioon ottava ihminen, joka on paljon muutakin kuin parantumaton juoppo tai narkkari.
 Itsessään myös hyviä asioita näkevän on mahdollista tehdä elämässään parempia valintoja, kannustaa kuntoutuspäällikkö Juha Lantz:
 – Raitistumisessa ja toipumisessa on tärkeää ymmärtää, että vaikka tänään tuntuu huonolta, en silti tee samoja tuhoisia valintoja kuin aiemmin. En turvaudu päihteisiin tai väkivaltaan. Sen sijaan kohtaan sisältäni nousevat tunteet. Niihin ei kuole, ne kuuluvat elämään.
 Täältä löydät apua riippuvuuteen itsellesi sekä läheisellesi:
 Päihdelinkki: kattava verkkosivusto päihteistä (A-klinikkasäätiö)
 Nimettömät alkoholistit (Suomen AA)
 Myllyhoitoyhdistys
 Irti huumeista ry
 Lue myös:
 Hyvin töissä pärjännyt Torsti Malila, 30, kertoo hetkestä, kun hän vihdoin tajusi olevansa alkoholisti: "Hiirikäsi ei enää liikkunut"

Tuliko taas otettua lasillinen liikaa? Kielteinen mielikuva alkoholisteista voi estää hakemasta apua päihteiden liikakäyttöön


Summary: Huomasin seuraavani koronavauvabuumia lähietäisyydeltä, kun tuttavapiirissäni alkoi lisääntyminen kirjoittaa Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Vuodesta 2021muistan raskausvatsat ja vauvat. Niitä oli yhtäkkiä kaikkialla.
 Korkeakoulutetut ystäväni ilmoittivat vuorotellen perheenlisäyksestä. Jo keväällä pystyi arvioimaan, että syksyllä tuttavapiiriin putkahtaa vauvoja melkein viikoittain.
 Eikä kyseessä ollut vain oma mututuntumani. Syksyllä  uutisoitiin korona-ajan vauvabuumista . Pohjalukemissa laahannut syntyvyys oli kääntynyt nousuun ja  kätilöillä kädet täynnä töitä .
 Huomasin seuraavani buumia paraatipaikoilta. Some pursusi ensin kuvia mahoista, sitten pienistä varpaista.
 Ihastelin jokaista kuvaa. Mikä onni ja ilo! Monien haaveet kävivät toteen. Mutta miksi ihmeessä juuri tänä vuonna?
 Jotain poikkeuksellista oli selvästi ilmassa.
 Kolmekymppisyys   ja korona , siinä kaksi selkeää syytä vauvabuumiin.
 Naisillehan jankataan murrosiästä saakka, että munasolut ja vauvahaaveet kuolevat yhtä vauhdikkaasti. Kun neljäs vuosikymmen alkaa, ajankulu jysähtää tajuntaan.
 On loogista, että tuttavapiirini samanikäiset naiset ovat perustamassa perheitä juuri nyt.
 He tekisivät niin varmasti ilman koronaakin, mutta tuskin samassa rytäkässä. Pandemia pakotti kaikki jäämään kotiin samaan aikaan. Kotona oli tyhjää. Elämän tuominen seinien sisälle ei tuntunut huonolta idealta.
 Todella moni on kokenut hetken oikeaksi. On vakiintunut ansiotaso, vakaa parisuhde ja monta kivaa seikkailua takana.
 Syntyvyys kääntyi nousuun vain korkeakoulutetuilla naisilla.
 Mutta kuluneen vuoden vauvabuumilla on hassu erityispiirre.  Tilastokeskus kertoi  joulukuun alussa, että syntyvyys kääntyi nousuun vain korkeakoulutetuilla naisilla. Muiden koulutusasteiden naisilla syntyvyys ei noussut.
 Käytännössä buumi on siis korkeakoulutettujen kolmekymppisten naisten tekosia.
 Mikä sai juuri heidät haluamaan äideiksi?
 Kun   Antti Rinne   puhui neljä vuotta sitten synnytystalkoista , me räpiköimme vielä valmistumisen ja urahaaveiden keskellä. Eipä paljon kiinnostanut yli viisikymppisen demarin lisääntymiskehotus silloin.
 Eikä holhoaminen kiinnosta vieläkään.  Aamulehden uutispäällikön kolumni  sai lokakuussa jälleen niskavillat pystyyn. Suomalaisnaiset olivat taas syypäitä julmaan tulevaisuudenkuvaan, jos eivät heti ala synnyttää.
 Tällaisissa lausunnoissa puhutaan synnytyskoneista eikä elävistä ja hengittävistä ihmisistä. Meillä naisilla nyt vaan sattuu olemaan muita haaveita ja tavoitteita kuin huoltosuhteen ylläpitäminen.
 Kun on tässä hullussa maailmassa vaivalla hankkinut koulutuksen ja rakentanut uran, sitä haluaisi olla toisten silmissä muutakin kuin potentiaalinen synnyttäjä.
 Anttia paremmin perhe-elämää ovat onnistuneet markkinoimaan muun muassa  Natalia, Linda ,  Henriikka ja Petra . Kaikki somevaikuttajia, joilla on korona-aikana syntynyt lapsi.
 Kun lapsiperhe-elämä on uinut vaikuttajien somekuviin, se on samalla näyttänyt inhimillisemmät puolensa.
 On ehkä irvokasta puhua vauvoista trendinä. Puhun silti. Jonkinlainen vauvatrendi räjähti ilmoille.
 Kun lapsiperhe-elämä on uinut vaikuttajien somekuviin, se on samalla näyttänyt inhimillisemmät puolensa.
 Maaginen työn ja perheen yhdistäminen alkoi näyttää mahdolliselta. Kolmekymppiset äidit ja isät osoittivat esimerkillään, että oma elämä ei hautaudukaan kokonaan vanhemmuuden alle.
 Varsinkin äitylin leimaa karsastaville kuva näyttäytyi vapauttavana. Sitä saattoi olla urakiituri ja äiti samaan aikaan.
 Tai jopa  ministeri ja äiti . Hallituksessa ei varmaan koskaan ole ollut niin paljon pienten lasten äitejä kuin nyt.
 Ennen kuin  vauvabuumi ehti kunnolla edes alkaa,  kuului voivottelua , että tuskinpa buumi tästä jatkuu.
 Numeroiden valossa näin ehkä onkin. Harva meistä haluaa suurperheen äidiksi. Jotkut eivät tahdo lapsia ollenkaan. Tällaisten valintojen tekeminen on mahdollista länsimaisessa sivistysvaltiossa.
 Käytännössä perheen perustaminen ei edelleenkään ole yksinkertainen asia. En tiedä, kuinka moni tuttavapiirissäni toivoi turhaan, että tänä jouluna sylissä tuhisisi käärö. On ehkä yritetty kauankin.
 Joillakin sydän särkyy jokaisen pieniä varpaita esittävän kuvan kohdalla.
 Numeroiden sijasta näen nyt ympärilläni monta uutta lapsiperhettä, joilla on edessään aikamoinen matka.
 Seuraava tehtävä on varmistaa, että nämä perheet pärjäävät sillä matkalla.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on Turussa asuva vapaa toimittaja, jolla ei ole lapsia. Hän kuitenkin pitää lapsista ja on ollut sellainen joskus itsekin.
 Kolumnista voi keskustella 30.12. klo 23.00 saakka.

Laura Hallamaan kolumni: Kolmekymppisten naisten vertaistuki onnistui siinä, missä Antti Rinne epäonnistui – Ikäluokassani pamahti päälle vauvabuumi


Summary: Ylilääkäri Eero Hirvensalon mukaan sairaalat olisi mahdollista perustaa terveydenhuollon niukoista resursseista huolimatta, jos mukana olisi useita toimijoita ja soveltuvilta osin yksityinen terveydenhuolto.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

HUSin valmiusyksikön ylilääkäri, lääkintäpäällikkö  Eero Hirvensalo  sanoo, että koronapotilaiden hoitamiseen pitäisi perustaa erillisiä koronasairaaloita. Hänen mukaansa koronasairaaloita tarvittaisiin HUSin alueen lisäksi joitakin myös eri puolille maata. Hirvensalo vastaa HUSin alueen koronapotilaiden hoidon suunnittelusta.
 Hän ei tarkoita uusien sairaalarakennusten rakentamista, vaan koronapotilaiden hoidon järjestämistä muista potilaista erillisissä tiloissa.
 Ylilääkärin mukaan pitkään jatkunut pandemia haittaa jo liikaa sairaaloiden muuta potilastyötä. Hirvensalo sanoo, että näin ei ole syytä jatkaa pitkään.
 – Meillä on uusi sairaus, joka vaatii ainakin vuosiksi eteenpäin lisäresursointia, ja se tulee ottaa huomioon terveydenhuollon toimintoja suunniteltaessa, Hirvensalo sanoo.
 Hänen mukaansa koronasairaalat olisi mahdollista perustaa terveydenhuollon niukoista resursseista huolimatta. Hirvensalo perää usean toimijan yhteistyötä niin, että mukana olisi myös yksityisen terveydenhuollon toimijoita.
 – Tässä nykyisessä henkilöstötilanteessa tämä on haastavaa, mutta jos on paljon toimijoita, toimintaan varattu rahoitus, koulutus ja tahtotila, niin pitäisin hyvinkin todennäköisenä, että se onnistuu, Hirvensalo summaa.
 Hirvensalo: Henkilöstöä tulisi siirtää jäljittämisestä ja testauksesta sairaiden hoitoon
 HUSin ylilääkäri Hirvensalon mielestä henkilöstöä olisi tarkoituksenmukaista siirtää nykyisessä tilanteessa taudin leviämisen ennaltaehkäisystä, kuten jäljittämisessä ja testauksesta, vakavasti sairastuneiden ihmisten hoitoon. Koronapotilaiden määrän noustessa henkilöstön kokonaistarve kasvaa, mikä on otettava huomioon hoidon suunnittelussa.
 Ylilääkäri korostaa, että rokottaminen pitää jatkossakin hoitaa tehokkaasti.
 – Rokottaminen on tehokkain tapa saada pandemia hallintaan, Hirvensalo toteaa.
 Hirvensalon mukaan koronapotilaiden hoidon siirtäminen erillisiin koronasairaaloihin mahdollistaisi normaalimman työskentelyn muissa sairaaloissa tautitilanteen vaihdellessa.
 Hirvensalo sanoo, että jos osa ihmisistä pysyy rokottamattomina, koronapotilaat kuormittavat sairaaloita vielä useita vuosia, koska jokainen rokottamaton henkilö tulee saamaan koronatartunnan ennemmin tai myöhemmin.
 – Täytyy muistaa, että meillä on paljon muitakin sairauksia, jotka olisi hoidettava ajallaan.
 Hirvensalo toteaa, että nykyisessä mallissa kaikki sairaalat ovat ikään kuin poikkeustilassa jatkuvasti.
 Hirvensalo vertaa ehdottamiaan koronasairaaloita tuberkuloosiparantoloihin, jotka nähtiin aikanaan taudin jyllätessä yhteiskunnallisesti tärkeiksi.
 – Pandemian hellittäessä koronasairaaloista voitaisiin luopua kuten aikanaan tuberkuloosiparantoloistakin. Toimintamalli olisi käynnistettävissä nopeasti mahdollisen uuden pandemian alkaessa, Hirvensalo sanoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 THL:n Salminen: Rokotukset etenevät hyvin, korona rauhoittuu lopulta
 Jos sait kotitestistä positiivisen tuloksen, älä varaa aikaa viralliseen testiin vaan eristä itsesi heti, sanoo HUSin Lasse Lehtonen

HUSin ylilääkäri ehdottaa erillisten koronasairaaloiden perustamista: "Meillä on sairaus, joka vaatii vuosiksi eteenpäin lisäresursointia"


Summary: Maailman terveysjärjestö kertoo, että uusien koronatartuntojen määrä maailmassa nousi viime viikolla 11 prosenttia edellisviikkoon verrattuna.

Kotitesteinäkin yleiset antigeenitestit saattavat havaita koronaviruksen omikronmuunnosta muita muunnoksia heikommin, kertoo Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (FDA).
 FDA:n mukaan alustava data osoittaa antigeenitestien kyllä tunnistavan omikronmuunnosta, mutta kyky havaita luotettavasti kaikki positiiviset näytteet saattaa olla heikentynyt.
 FDA suosittelee jatkossakin testien käyttöä. Antigeenitestin negatiivisen tuloksen jälkeen on FDA:n mukaan kuitenkin syytä hakeutua PCR-testiin, mikäli henkilöllä ilmenee esimerkiksi koronavirusinfektion oireita.
 Antigeenitestit ovat yleisestikin vähemmän herkkiä havaitsemaan koronavirustartuntoja kuin PCR-testit.
 WHO: Omikronmuunnoksen aiheuttama riski yhä korkea
 Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan omikronmuunnoksen aiheuttama riski on edelleen korkea. Järjestö kertoo, että uusien koronatartuntojen määrä maailmassa nousi viime viikolla 11 prosenttia edellisviikkoon verrattuna. Samaan aikaan covid-19-tautiin liittyvät uudet kuolemantapaukset vähenivät neljä prosenttia.
 Tämä tarkoittaa hieman alle viittä miljoonaa uutta tartuntaa ja yli 44 000 uutta kuolemaa, järjestö kertoi. Eniten uusia koronatartuntoja on raportoitu Yhdysvalloissa, Britanniassa, Ranskassa ja Italiassa.
 Tanskasta, Britanniasta ja Etelä-Afrikasta saatujen alustavien tietojen mukaan omikronmuunnos näyttää aiheuttavan sairaalahoitoa vaativaa tautia deltamuunnosta harvemmin. WHO:n mukaan lisää tutkimuksia kuitenkin tarvitaan omikronmuunnoksen vaikutusten ymmärtämiseksi.

Antigeenitestit saattavat tunnistaa koronaviruksen omikronmuunnoksen muita muunnoksia heikommin, arvioi Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto


Summary: Enemmistö halusi laillistaa sekä miedot että väkevät alkoholijuomat. Vajaat 30 prosenttia äänesti kieltolain jatkamisen puolesta.

Suomessa äänestettiin 90 vuotta sitten alkoholin kieltolain kumoamisesta. 29.-30. joulukuuta vuonna 1931 pidetyssä kansanäänestyksessä pystyi äänestämään alkoholin täyskiellon jatkamista, mietojen alkoholijuomien sallimista tai muidenkin kuin mietojen alkoholijuomien sallimista, kertoo vuonna 1932 julkaistu vaalitilasto.
 Äänestäneistä yli 70 prosenttia kannatti muidenkin kuin mietojen alkoholijuomien valmistuksen ja kaupan sallimista. 28 prosenttia äänesti kieltolain jatkamista ja vain 1,4 prosenttia pelkästään mietojen alkoholijuomien sallimista.
 Äänioikeuttaan käytti koko maassa kuitenkin vain noin 44 prosenttia äänioikeutetuista. Vaalitilaston mukaan äänestäjiä oli "tuntuvasti vähemmän kuin koskaan eduskuntavaaleissa, mutta kuitenkin enemmän kuin kunnallisissa vaaleissa".
 Kieltolakiäänestys osui vaalisumaan
 Alhaisen äänestysprosentin syyksi arveltiin vaaliväsymystä, sillä vuonna 1930 oli ollut eduskuntavaalit ja vuonna 1931 presidentin valitsijamiesvaalit. Miehet osallistuivat kansanäänestykseen naisia aktiivisemmin.
 Kieltolaki oli voimassa kesäkuusta 1919. Laki kielsi kaiken alkoholin myymisen, valmistamisen ja nauttimisen muussa kuin lääkinnällisessä, teknisessä tai tieteellisessä tarkoituksessa. Kieltolakia rikottiin laajasti.
 Kansanäänestyksen myötä kieltolaki päättyi 5. huhtikuuta 1932.

90 vuotta sitten Suomessa äänestettiin kieltolain kumoamisesta


Summary: Reinikaisen mukaan vielä ei voi ennakoida, kuinka paljon omikronmuunnos vie väkeä sairaalaan. Tehohoidon tarve on nyt suurinta HUSin erityisvastuualueella.

Tehohoidon tilanne on hyvin hallinassa. Tätä mieltä on anestesiologian ja tehohoidon professori  Matti Reinikainen  Kuopion yliopistollisesta sairaalasta.
 – Joulunpyhinä koronaan liittyvä tehohoidon tarve kasvoi HUSn alueella, mutta vastaavasti hieman pieneni muualla. Kokonaisuutena tilanne on pysynyt aika lailla ennallaan, Reinikainen sanoi  Ylen Radio 1:n Ykkösaamussa .
 Reinikainen on puheenjohtajana tehohoidon COVID-koordinaatioryhmässä.
 On esitetty arvioita siitä, että helposti leviävä omikronmuunnos veisi ihmisiä lähiviikkoina sairaalaan. Reinikainen ei osaa ottaa vielä asiaan vahvaa kantaa.
 – Emme pysty sitä vielä varmuudella ennakoimaan. On viitteitä siitä, että omikronin vuoksi harvemmin ajaudutaan sairaalahoitoon, Reinikainen sanoo.
 Hänen mukaansa omikron on kykenevä aiheuttamaan lievää tautia sellaisille ihmisille, joilla on jo vastustuskykyä koronaa vastaan joko rokotusten tai taudin sairastamisen ansiosta.
 – Emme tiedä, onko omikron lievempi myös heille, joilla ei ole vastustuskykyä ennestään.
 Epidemia keskittyy Etelä-Suomeen
 Viime viikkoina tehohoidossa ei ole ollut paljoa alueellisia eroja. Nyt asia näyttäisi muuttuneen.
 – Viime päivinä näyttää siltä, että epidemia keskittyy voimakkaammin Etelä-Suomeen. Kaikkein eniten tehohoidon tarvetta on HUSin erityisvastuualueella eli HUSin sairaaloissa sekä alueen keskussairaaloissa eli Kotkassa, Lappeenrannassa ja Lahdessa.
 Reinikaisen mukaan vielä ei ole kantautunut sellaista tietoa, että hoitohenkilökunta olisi sairastunut laajasti.
 –Mutta tässä toden totta on yksi huolenaihe. Tämä herkästi leviävä omikronvirus sairastuttaa mitä todennäköisemmin myös hoitohenkilökuntaa ja siten asettaa sairaalat hankalaan haasteeseen.
 Hiljattain kerrottiin , että noin joka kolmas suomalainen kantaa APOE4-geenimuotoa, joka altistaa Alzheimerin taudille. Havaintojen mukaan sama geenimuoto yhdistyy myös koronaviruksen aiheuttamaan COVID-19-tautiin.
 Reinikaisen mukaan asian merkitys koko koronakokonaisuudessa on vielä epä selvä.
 Lue myös:
 THL:n Salminen: Rokotukset etenevät hyvin, korona rauhoittuu lopulta
 "Jännitti tulla töihin" – teho-osaston sairaanhoitaja Taru Tervala varautui koronakaaokseen, mutta joulu onkin sujunut rauhallisesti

Tehohoidon professori Matti Reinikainen: Tehohoidon tilanne on hyvin hallinnassa – epidemia painottuu Etelä-Suomeen


Summary: Viking Glory on aloittanut matkan kohti Suomea Kiinan Xiamenista. Viking Linen mukaan matka kestää vajaa viisi viikkoa.

Varustamoyhtiö Viking Linen uusin matkustaja-alus Viking Glory on aloittanut matkan kohti Suomea.
 Viking Line kertoo tiedotteessaan, että alus lähti Kiinasta Xiamenin telakalta tiistaina. Laiva seilaa Intian valtameren yli Suezin kanavaan ja sieltä Välimerelle. Välimereltä alus kulkee Gibraltariin ja saapuu Itämerelle Tanskan salmien kautta. Matka kestää vajaat viisi viikkoa.
 Aluksessa on kapteenin lisäksi noin 40 henkinen miehistö ja myös alihankkijoita.
 Laivan rakennustyöt jatkuvat merimatkan aikana. Alus luovutettiin telakalla Viking Linelle viime viikolla.
 Viking Glory aloittaa liikennöinnin Turun ja Tukholman välillä ensi vuoden keväällä.
 Lue lisää:
 Viking Glory luovutettiin Viking Linelle – alus matkaa seuraavaksi Kiinasta Suomeen
 Viking Linen uusi Glory-alus vastaa rahtikysyntään – Amorellaan verrattuna reippaasti lisää tilaa
 Viking Linen uusi laiva Viking Glory tulee purjehtimaan Suomen lipun alla – aloittaa liikennöinnin ensi vuoden alussa

Viking Glory aloitti merimatkansa kohti Suomea ja Turkua


Summary: Laajoja sulkuja ei Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan mukaan enää vuonna 2022 tarvita, kun yhteiskunnat tottuvat pandemiaan. Vuoden 2022 teemoja ovat inflaatio ja korkojen nousu, laitos ennustaa.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla arvioi varovaisesti, että talouskasvu jatkuu ensi vuonna Suomessa, joskin tätä vuotta hitaampana.
 Koronapandemian pahin vaihe on alkuvuonna, mutta kesää kohti palvelujen kulutus vauhdittuu, ja loppuvuoden näkymä on selvästi kirkkaampi.
 Tutkimuslaitos uskoo, että yhteiskunnat oppivat elämään koronapandemian kanssa. Laajoja sulkutoimia ei näin enää tarvittaisi.
 Inflaatio palaa ensi vuonna
 Etla ennakoi, että ensi vuoden iso teema on inflaation paluu. Kysynnän elpyminen, suuret elvytyspaketit ja vihreä siirtymä lietsovat hintojen nousua, mikä puolestaan luo painetta keskuspankkien koronnostoille.
 Lopulta rahoitusmarkkinoilla palataan – mahdollisesti kivuliaastikin – plussakorkojen aikaan.
 Etlan toimitusjohtaja  Aki Kangasharju  sanoo, että kiristyvä rahapolitiikka tuottaa myös riskejä. Verkkaan kiristyvä politiikka voi johtaa inflaatiokierteeseen myöhemmin, kun taas liian nopeasti kiristyvä politiikka voi hidastaa talouskasvua ja tuoda häiriöitä sijoitusmarkkinoille nopeastikin, Kangasharju muistuttaa.
 Etla julkaisi tänään  Ilmiöt 2022 – Etla katsoo tulevaan -julkaisun . Tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että inflaation lisäksi toinen suuri maailmantalouden kysymysmerkki on Kiinan talouden kehitys.

Etla: Hidas talouskasvu jatkuu ensi vuonna – yhteiskunnat oppivat elämään pandemian kanssa


Summary: Laboratoriovarmistukset Pirkanmaan ensimmäisistä omikron-tapauksista tulivat maanantaina.

Pirkanmaalla on varmistettu ensimmäiset uuden, omikron-muunnoksen aiheuttamat koronatartunnat.
 – Eilen on tullut ensimmäiset laboratoriovarmistukset Pirkanmaalle, mutta on aivan ilmeistä, että omikron-tapauksia on jo enemmänkin, kertoo johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sähköpostiviestissä.
 Sand ei kertonut, montako omikron-tapausta tarkkaan ottaen nyt varmistui.
 Omikron-muunnos on selvästi tarttuvampi kuin aiemmat koronaviruksen muunnokset. Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä valtaosa koronatartunnoista on jo omikronia.
 Myös muualla maailmassa omikron on vallannut nopeasti alaa muilta virusvarianteilta.
 Pirkanmaalla kerrottiin tiistaina 58 uudesta koronatartunnasta. Tämä on selvästi vähemmän kuin useina viime päivinä.
 Joulun aikaan Pirkanmaalla todettiin keskimäärin vajaat 300 koronatartuntaa päivässä. Joulun luvut olivat suurempia kuin koskaan aiemmin epidemian aikana.
 Sairaalahoidon tarve ei ole kasvanut samassa tahdissa kuin tartuntojen määrä.
 Uudet, tiukat koronarajoitukset tulivat voimaan Pirkanmaalla lauantaina. Ravintolarajoitukset kiristyvät entisestään tänään tiistaina.
 Lue lisää:
 Tehohoidon professori Matti Reinikainen: Tehohoidon tilanne on hyvin hallinnassa – epidemia painottuu Etelä-Suomeen
 Koronavirus ei hellitä Pohjoismaissa – Tanskassa muhii ilmiö joka huolestuttaa terveysviranomaisia
 Omikron painaa kuluttajien ja yritysten luottamusta
 Pyöriikö Suomi, jos omikron kaataa joukoittain väkeä sairasvuoteelle? Näin ruokakaupat, pelastuslaitokset ja jätehuolto varautuvat

Koronaviruksen omikron-muunnosta löytyi ensimmäistä kertaa Pirkanmaalta – johtajaylilääkäri: "Tapauksia on jo enemmänkin"


Summary: Kiina ja Intia ovat maailman lääkeaittoja. Jos tuotanto niissä häiriintyy, voivat apteekkien hyllyt tyhjentyä Suomessakin. Onko Eurooppa varautunut lääketuotannon keskittymisen vaaroihin?

Espoon Mankkaalla valmistuu inhalaattoreita. Ne ovat nyrkin kokoisia laitteita, joiden sisällä on astmapotilaan elämää helpottavaa lääkettä.
 Orionin tuotantolaitoksessa inhalaattori ja lääke kootaan. Takana on pitkä tie. Lääkkeen raaka-aineita on tullut pitkän polun takaa Intiasta ja Kiinasta.
 – Eurooppa, Yhdysvallat ja niin Orionkin ovat olleet jo pitkään riippuvaisia lääkkeiden raaka-aineissa Kiinasta ja Intiasta, kertoo yhtiön operatiivisista toiminnoista vastaava johtaja  Liisa Hurme .
 Hurmeen mukaan yli 75 prosenttia lääkkeiden raaka-aineista tulee länsimaihin näistä kahdesta Aasian jättivaltiosta.
 Yhdysvalloissa lääketuotannon Kiina-riippuvuutta  on luonnehdittu  turvallisuusuhaksi. Pitäisikö lääketuotannon keskittymisen vaarat ottaa Euroopassakin vakavammin?
 Kiina  ja Intia ovat nousseet maailman lääkeaitoiksi muutamien vuosikymmenten aikana. Kiina valmistaa etenkin lääkkeiden tärkeimpiä raaka-aineita, niin sanottuja vaikuttavia aineita. Vaikuttavat aineet tekevät lääkkeistä lääkkeitä.
 Intia taas on maailman suurin rinnakkaislääkkeiden valmistaja, joka on niin ikään raaka-aineissaan riippuvainen Kiinasta. Rinnakkaislääkkeet ovat lääkkeitä, joita muut lääkeyhtiöt voivat valmistaa, kun alkuperäisen lääkkeen kehittäjän patentti on rauennut. Niitä voivat siis valmistaa monet eri lääketehtaat ja hinnat ovat siten alkuperäisvalmistetta edullisempia.
 Lääketuotannon keskittymistä Aasiaan on kiihdyttänyt maailmanlaajuinen hintakilpailu.
 Lääkkeitä ja niiden raaka-aineita on päädytty valmistamaan maissa, joissa kustannukset ovat alhaisia. Kiinassa ja Intiassa esimerkiksi palkat ja logistiikkakustannukset ovat Eurooppaa matalampia. Samaan aikaan Kiina ja Intia ovat aktiivisesti tukeneet maidensa lääketeollisuuden kehittymistä, sanoo Rinnakkaislääketeollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Heikki Bothas .
 Keskittyminen on ollut myös hyvä asia. Kun yhdessä paikassa valmistetaan suuria määriä lääkkeitä ja niiden raaka-aineita, hintoja saadaan painettua alas. Se on tarkoittanut edullisempia lääkkeitä myös eurooppalaisille potilaille.
 – Euroopassa ei ole kauheasti mietitty tätä riippuvuuskysymyksenä, Bothas sanoo.
 Sitten tuli kevät 2020.
 Pandemiaan liittyvät rajoitukset hidastivat tuotanto- ja toimitusketjuja maailmalla ja samalla ihmiset alkoivat ostaa lääkkeitä varastoon. Alkoi näyttää siltä, että lääkkeiden saatavuus voi heikentyä ja syntyy pulaa.
 Pahimmat pelot eivät toteutuneet. Huoli kuitenkin jäi. Mitä jos luonnonkatastrofi horjuttaa kriittisiä lääketehtaita Intiassa ja tuotanto seisahtuu jopa kuukausiksi? Entä jos Kiina estää lääkeaineiden viemisen Eurooppaan poliittisista syistä?
 Pelkona on, että lääkkeillä aletaan tehdä politiikkaa. Tutkijat  ovat huomauttaneet , että liiallinen riippuvuus tietyllä sektorilla antaa etenkin autoritaariselle Kiinalle eräänlaisen aseen länsimaita vastaan. Puhutaan geoekonomian eli geotalouden ajasta, jossa taloudellisilla painostuskeinoilla on aiempaa suurempi rooli. Pakotteet ja esimerkiksi tiettyjen raaka-aineiden vientikiellot ovat tällaisia painostuskeinoja. Niiden merkitys on kasvanut kansainvälisten suhteiden areenalla.
 Yksittäisten  lääkeaineiden tarkastelu antaa hurjan kuvan lääketuotannon keskittymisestä.
 Yleinen esimerkki on bentsyylipenisilliini, jota käytetään suonensisäisenä lääkkeenä keuhkokuumeen hoidossa. Yhdysvaltojen hallinnon  kesällä julkaiseman raportin  mukaan bentsyylipenisilliinin vaikuttavaa ainetta valmistetaan ainoastaan neljässä tehtaassa koko maailmassa. Niistä kolme sijaitsee Kiinassa.
 Samantapaisia esimerkkejä on muitakin. Rinnakkaislääketeollisuuden saksalainen etujärjestö Pro Generika arvioi, ettei Euroopassa yleisesti käytetyn kolesterolilääke simvastatiinin vaikuttavaa ainetta valmisteta enää lainkaan Euroopassa. Lääkeaineesta 60 prosenttia tulee Intiasta ja 40 prosenttia Kiinasta.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean jaostopäällikkö  Johanna Linnolahti  kertoo, että mitä pidempään lääke on ollut markkinoilla, sitä todennäköisempää on, että sitä valmistetaan Aasiassa. Linnolahden mukaan esimerkiksi antibioottien, kipulääkkeiden ja joidenkin sydän- ja verisuonilääkkeiden vaikuttavia aineita valmistetaan hyvin merkittävissä määrin Kiinassa ja Intiassa.
 Hänen mielestään lääkkeiden tuotannon keskittyminen kahteen maahan on riski, jos tuotantoon tulee laajoja ja äkillisiä katkoksia. Toisaalta alihankintaketjun hallitseminen on lääkeyhtiöiden vastuulla ja isossa kuvassa riskit ovat suhteellisen hyvin hallittuja, sanoo Linnolahti.
 Euroopassa  ja Suomessakin valmistetaan toki lääkkeitä. Rinnakkaislääkkeiden eurooppalaisia valmistajia on satoja. Iso osa Euroopassa kulutetuista niin sanotuista tutkivan lääketeollisuuden tuotteista valmistetaan yhä täällä. Ne ovat uudempia lääkkeitä, joiden patentit ole vielä rauenneet. Alkuperäislääkkeiden tuotanto on siis rajatumpaa ja hinnat korkeampia.
 Ja on Euroopassa lääkkeiden raaka-ainetuotantoakin – mutta verrattain vähän.
 Euroopassa valmistetut lääkkeiden vaikuttavat aineet ovat Pro Generika -järjestön mukaan tyypillisesti sellaisia, joita on teknisesti vaikeampi valmistaa ja joiden laatuvaatimukset ovat hyvin korkeat.
 Järjestö on tarkastellut laatusertifikaatteja, joita Euroopassa tarvitaan vaikuttavien lääkeaineiden valmistamiseen ja niiden käyttämiseen täällä myytävissä lääkkeissä. Vielä vuonna 2000 sertifikaateista noin kaksi kolmasosaa kuului Euroopassa oleville lääketehtaille. Viime vuonna tilanne oli päinvastainen ja noin kaksi kolmasosaa sertifikaateista kuului Aasiassa oleville lääketehtaille.
 Komission varapuheenjohtaja  Margaritis Schinas   kuvasi lokakuussa  pandemiaa “herätykseksi” siihen, että Euroopan on vahvistettava oman lääketeollisuutensa asemaa. Schinasin mukaan kyky tuottaa lääkkeitä on unionille strateginen ja geopoliittisesti tärkeä asia. Samantapainen viesti löytyy EU:n vuosi sitten hyväksytystä lääkestrategiasta.
 Lääkemarkkinoiden  Aasia-riippuvuus on siis tunnistettu haavoittuvuudeksi, mutta konkreettiset toimet ovat vielä vähäisiä. Yksi sellainen on uusi EU-virasto, HERA, jonka tehtävänä on varautua tuleviin terveyskriiseihin ja vastata lääkkeiden saatavuudesta kriisitilanteessa.
 Mutta mitä EU voi ylipäänsä tehdä lääkemarkkinoiden Aasia-riippuvuudelle?
 Yksi vaihtoehto on ottaa mallia Suomesta. Suomessa lääkkeiden huoltovarmuutta helpottaa laki velvoitevarastoinnista. Fimean kokoamassa listassa on lähes 1400 lääkevalmistetta, joita tulee varastoida kriisiajan tai suurien saatavuusongelmien varalta. Laki koskee lääketehtaita, lääkkeiden maahantuojia, sairaaloita sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitosta.
 Käytännössä ainoa vaihtoehto lääketuotannon Aasia-riippuvuudesta irrottautumiseen on vetää tuotantoa takaisin Eurooppaan. Vuosikymmeniä jatkunutta kehitystä on kuitenkin hankala kääntää.
 – Se, että esimerkiksi Suomessa pystyttäisiin valmistamaan rinnakkaislääkkeisiin raaka-aineita, on melko mahdotonta, koska niiden hinnat ovat niin alhaisia, Orionin Hurme sanoo.
 Rinnakkaislääketeollisuuden Heikki Bothaksen mukaan lääkkeiden kilpailutuksissa voitaisiin suosia esimerkiksi lisäpistein sellaisia valmisteita, joita tehdään Euroopassa.
 Lakimuutoksiin  tai muihin konkreettisiin toimenpiteisiin on kuitenkin vielä pitkä matka. Komissio tekee vasta selvitystä siitä, kuinka riippuvainen unioni todellisuudessa on EU:n ulkopuolisista maista. Edes lähtötilanteesta ei ole kattavaa kuvaa.
 Valvovalla viranomaisella eli Fimealla on tieto Suomessa myytävien lääkkeiden kaikista tuotantopaikoista. Tiedot eivät ole julkisia, sillä niitä pidetään yhtiöiden liikesalaisuuksina. Tämä on hankaloittanut kokonaistilanteen hahmottamista.
 Paine EU-tason lääkkeiden saatavuuden varmistamiseen alkaa olla kova, sillä saatavuusongelmat nimittäin näkyvät yhä enemmän tavallisille ihmisille.
 Suomessa – kuten myös muualla EU:ssa – tehtyjen saatavuushäiriöilmoitusten määrä on ollut rajussa kasvussa viimeisen kymmenen vuoden ajan. Fimean Linnolahti korostaa kuitenkin, että häiriöilmoitus tarkoittaa useimmiten tilannetta, jossa esimerkiksi tiettyä lääkkeen pakkauskokoa ei ole ollut saatavilla. Se, ettei potilas saisi ollenkaan tarvitsemaansa lääkettä, on hyvin harvinaista, Linnolahti sanoo.
 Linnolahden mukaan lääketuotannon keskittyminen Aasiaan on yksi saatavuuteen liittyvä tekijä, mutta se ei yksin selitä ilmoitusten määrän kasvua. Samaa sanoo Rinnakkaislääketeollisuuden Heikki Bothas.
 – Globaalissa markkinassa on niin kova hintakilpailu, että sitä on käytännössä mahdotonta yhdistää täydelliseen saatavuuteen. Lääkeyhtiöt hakevat koko ajan tasapainoa hintakilpailun, sääntelyn ja saatavuuden kesken, Bothas toteaa.
 Rinnakkaislääkkeistä  pitäisi olla valmis maksamaan korkeampaa hintaa, jos halutaan, että valmistus tapahtuu enemmän Euroopassa, sanoo Lääketeollisuus ry:n lääkepoliittinen johtaja  Sirpa Rinta . Järjestö edustaa tutkivaa lääketiedettä eli yrityksiä, jotka keskittyvät uusien alkuperäislääkkeiden kehittämiseen ja valmistamiseen.
 – Jos vanhoista peruslääkkeistä ollaan valmiita maksamaan enemmän, jääkö meille rahaa sitten uusiin lääkkeisiin?
 Lääketuotantoa voidaan Rinnan mukaan houkutella Eurooppaan ja Suomeen esimerkiksi korostamalla ympäristöystävällisiä tuotantotapoja. Hänen mielestään lääkeyrityksiä ei saa määrätä siirtämään tuotantoaan tiettyihin maihin. Se olisi protektionismia eikä sopisi kansainväliselle toimialalle.
 – Lääkeaineiden ja lääkkeiden tekeminen edellyttää joka tapauksessa vapaata maailmankauppaa. Se on meidän intressimme. On oltava mahdollisimman vähän esimerkiksi vientirajoituksia tai muita kaupan esteitä.
 Eurooppalaisen  lääketeollisuuden omavaraisuus ja lääkkeiden huoltovarmuus nousevat asialistalle Ranskan pian alkavalla EU-puheenjohtajakaudella, mutta EU:n puuttumiskeinot voivat silti jäädä vähäisiksi.
 Paljon on lääkeyhtiöiden vastuulla. Ne ovatkin jo alkaneet ottaa askeleita takaisin Eurooppaan. Lääkejätti Sanofi on perustamassa Euroopan suurinta vaikuttavien lääkeaineiden tehdasta Ranskaan. Tuotanto on tarkoitus käynnistää jo ensi vuonna.
 Eikä Sanofi ole ainoa.
 Esimerkiksi Orion kertoo pyrkivänsä tuomaan kriittisimpien lääkeaineiden tuotantoa enemmän Eurooppaan ja Suomeen.
 Orionin tytäryhtiö Fermion on saanut luvan valmistaa Oulussa vaikuttavia aineita astmalääkkeeseen, jota nyt kootaan ja pakataan Espoossa. Koko ketjua ei millään saada Suomeen, mutta haluamme tuoda lähemmäs aiempaa suurempia osia siitä, Liisa Hurme sanoo.

Kaksi maata hallitsee maailman lääkkeiden tuotantoa tavalla, johon liittyy vaaroja – nyt vuosikymmeniä jatkunut kehityssuunta halutaan kääntää


Summary: Hovioikeuden mukaan kolme nuorta miestä menivät uhrin asuntoon tarkoituksenaan tehdä hänelle väkivaltaa. Uhria oli isketty ainakin 70 kertaa useilla eri tekovälineillä.

Helsingin hovioikeus tuomitsi kaksi miestä elinkautiseen vankeuteen Lohjalla 18. helmikuuta 2020 tehdystä murhasta. Hovioikeuden mukaan tekoon olivat osallistuneet kaikki kolme rikospaikalla ollutta miestä.
 Yksi paikalla olleista määrättiin mielentilatutkimukseen, joten hänen osaltaan asian käsittely jatkuu mielentilatutkimuksen valmistuttua.
 Hovioikeuden mukaan miehet olivat menneet uhrin asuntoon Lohjan Virkkalassa tarkoituksenaan kohdistaa häneen vakavaa väkivaltaa. Miehet olivat toimineet yksissä tuumin. He olivat teon aikaan 18-, 25- ja 20-vuotiaita.
 Vuonna 1995 syntyneeseen uhriin oli kohdistettu pitkäkestoista väkivaltaa useilla eri teräaseilla ja tekovälineillä. Erinäistä väkivaltaa oli hovioikeuden mukaan tehty ainakin 70 kertaa. Oikeuden mukaan väkivalta oli kidutuksenomaista.
 Hovioikeus piti ennallaan vuonna 2001 syntyneen  Jere Kasperi Paldaniuksen  elinkautisen vankeusrangaistuksen murhasta. Hovioikeus tuomitsi myös vuonna 1999 syntyneen  Max Alex Casimir Vuorikosken  murhasta elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi Paldaniuksen ja 1994 syntyneen miehen murhasta elinkautiseen heinäkuussa 2020. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus hylkäsi tuolloin Vuorikosken syytteet murhasta.
 Hovioikeudessa oli erimielisyyttä siitä, oliko Vuorikosken osallisuus tekoon todistettu. Yhden hovioikeuden jäsenen mielestä hänen osallistumistaan ei ollut näytetty. Äänestyksen myötä hänet kuitenkin todettiin syylliseksi murhaan.
 Yle ei julkaise mielentilatutkimukseen määrätyn vuonna 1994 syntyneen miehen nimeä ennen hovioikeuden ratkaisua. Miehellä ei ole aiempaa väkivaltarikostaustaa, mutta hänet on aiemmin tuomittu muun muassa huumausainerikoksista. Hän oli tuntenut uhrin pitkään.
 Kahdelle muulle murhasta tuomitulle uhri oli ennalta tuntematon. Heidät on tuomittu aiemminkin vankeuteen vakavista rikoksista. Osapuolet olivat laittomien päihteiden käyttäjiä.
 Lisää aiheesta:
 Kaksi nuorta miestä tuomittiin elinkautisiin raa'asta henkirikoksesta Lohjalla – käräjäoikeus hylkäsi kolmatta epäiltyä koskeneen syytteen
 Syyttäjä: Sohvalta yllätettyä uhria lyötiin teräaseilla yli 50 kertaa – kuolema tuli hitaasti kärsien
 Kolme nuorta miestä vangittiin Lohjan epäillystä murhasta – nuorin vasta 18-vuotias

Hovioikeus tuomitsi kaksi miestä elinkautiseen kidutuksenomaisesta murhasta Lohjalla – kolmannen paikalla olleen mielentila tutkitaan


Summary: Pääesikunta ilmoittaa, kun koronarajoitusten purkaminen voidaan taas aloittaa. Nyt päädyttiin kiristyksiin, koska valtioneuvosto otti viikko sitten käyttöön ns. hätäjarrumekanismin.

Puolustusvoimat tiukentaa koronarajoituksiaan, koska valtioneuvosto otti 22.12. käyttöön niin sanotun hätäjarrumekanismin.
 Paikallisen harkinnan mukaan toteutettu koronarajoitusten purkaminen keskeytetään ja palataan järjestelyihin, jotka olivat voimassa ennen marraskuuta.
 Koulutusjoukko-osastoissa jatketaan koulutuksen järjestelyä ja jaksottelua. Eri ryhmiin kuuluvat varusmiehet eivät ole varuskunnissa keskenään tekemisissä. Jaksottelulla ylläpidetään joukko-osastojen valmiutta ja koulutusedellytyksiä sekä ylipäätään toimintakyky.
 Pääesikunta käskee erikseen, kun koronarajoitusten purkaminen voidaan aloittaa uudelleen.

Puolustusvoimat palaa jälleen ankaraan koronakuriin


Summary: Kissojen tyypillisiä koronaoireita ovat hengitysteiden ja ruuansulatuksen ongelmat. Ruokavirasto painottaa, ettei kissojen tartunnoilla vaikuta olevan merkitystä koronan leviämiseen.

Kissalla on todettu ensimmäistä kertaa Suomessa koronatartunta, kertoo  Ruokavirasto .
 Kissa testattiin omistajan pyynnöstä, koska tämä epäili kissalla tartuntaa sairastelun takia. Kissa voi jo paremmin, eikä kissan löydöksestä seuraa viranomaistoimia, Ruokavirasto kertoo.
 Virasto ohjeistaa, että jos ihminen on sairastunut koronatautiin, hän voi viedä kissansa koronatestiin, jos kissa on oireinen. Tyypilliset kissojen koronaoireet ovat hengitysteiden ja ruuansulatuksen ongelmia.
 Kissanomistajan on kuitenkin ensin keskusteltava testauksesta eläinlääkärin kanssa. Tämä puolestaan joutuu keskustelemaan vielä Ruokaviraston kanssa ennen kuin testin ovet avautuvat kissalle.
 Koronatestiin tuleva eläin joko rauhoitetaan tai nukutetaan toimenpiteen ajaksi.
 – Sen sieraimeen tai nieluun työnnetään samantapainen tikku kuin ihmisillekin, Ruokaviraston ylitarkastaja  Liisa Kaartinen  kertoo.
 Näytteenoton maksaa eläimen omistaja, mutta näyte tutkitaan maksutta.
 Ruokaviraston mukaan koronatartuntoja on maailmalla havaittu  useilla eri eläinlajeilla . Lemmikkieläimistä tartuntoja on raportoitu lähinnä koirilla ja kissoilla.
 Kaartisen mukaan kissaeläimet ovat esimerkiksi koiria herkempiä koronaviruksen aiheuttamalle taudille. Lemmikeistä myös etenkin fretit ovat erityisen korkeassa sairastumisriskissä.
 Taudin tarttumineen lemmikkeihin harvinaista
 Tämänhetkisen tiedon perusteella koronaviruksen tarttuminen lemmikkieläimiin on hyvin harvinaista eikä näillä tartunnoilla vaikuta olevan merkitystä COVID-19-taudin leviämisessä.
 – Epäilyjä on ollut Suomessa vain yksittäisiä. Yleistä tartunnan saaminen ei ole, mutta mahdollista kyllä, ylitarkastaja Liisa Kaartinen kertoo.
 Ihmisten rokottaminen tautia vastaan suojaa myös tartunnalle alttiita eläimiä, kun viruksen kierto ihmisissä vähenee.
 Mihin tahansa infektiotautiin sairastuneen henkilön on hyvä välttää eläinten tarpeetonta käsittelyä ja pestä kädet huolellisesti aina esimerkiksi ennen lemmikkien ruokien käsittelyä.
 Kaartisen mukaan tartunnat tapahtuvat todennäköisimmin tilanteissa, joissa oireinen ihminen on lähietäisyydellä eläimestä ja esimerkiksi yskii tai aivastelee.
 – Sairastuneena olisi erittäin hyvä pitää etäisyyttä lemmikkiin, hän toteaa.
 Helsingin Sanomat  kertoi joulukuun puolivälissä, että vantaalaisnainen löysi kissaltaan koronatartunnan kotitestin avulla.  Ilta-Sanomien  mukaan kyseessä on sama katti.
 Juttua päivitetty 28.12. kello 13.05 ylitarkastaja Liisa Kaartisen kommenteilla.
 Juttua päivitetty 28.12 kello 15.09: Kyseessä on sama kissa kuin Helsingin Sanomien jutussa joulukuun puolivälissä.
 Lue myös:
 Korona on sairastuttanut myös eläimiä lumileopardeista fretteihin – jos lemmikkikodissasi on koronaa, huomioi ainakin nämä varotoimet

Kissalla todettu koronatartunta ensimmäistä kertaa Suomessa – ei todennäköisesti levitä tautia


Summary: Kiinan ulkoministeriö sanoo, että Yhdysvallat ei noudata kansainvälisiä avaruussopimuksia. Kiinalaissomessa Muskin yhtiön satelliitteja luonnehditaan muun muassa "amerikkalaisiksi avaruussota-aseiksi".

Kiinan ulkoministeriön mukaan Yhdysvallat on sivuuttanut sitoumuksensa kansainvälisiin avaruussopimuksiin. Kiina vaatii Yhdysvalloilta vastuullista käytöstä avaruudessa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Kiinan ulkoministeriön kommentit ovat viimeisin käänne jupakassa, jossa Kiina on syyttänyt miljardööri  Elon Muskin  SpaceX-avaruusyrityksen satelliittien aiheuttaneen vaaratilanteita avaruudessa.
 SpaceX on ampunut avaruuteen tähän mennessä noin 1 900 Starlink-satelliittia.
 Arviolta kaikkiaan 30 000 satelliittia ja avaruusromun kappaletta kiertää Maan kiertorataa. Tieteentekijät ovat jo pitkään vaatineet hallituksia jakamaan toisilleen tietoja satelliiteista, jotta mahdollisilta katastrofaalisilta törmäyksiltä vältyttäisiin,  kertoo BBC .
 Valitus YK-komitealle
 Kiina on toimittanut valituksen SpaceX:n satelliiteista YK:n avaruuden rauhanomaisen käytön komitealle (COPUOS).
 Kiinan mukaan satelliitit uhkaavat sen uutta Tiangong-avaruusasemaa. Kiina väittää, että sen avaruusasema on kahdesti ollut vaarassa törmätä Muskin Starlink-satelliittien kanssa.
 Läheltä piti -tilanteet tapahtuivat Kiinan mukaan kuluvan vuoden heinä- ja lokakuussa.
 Kiinan valitusta ei ole toistaiseksi pystytty varmentamaan. Myöskään SpaceX-yhtiö ei ole toistaiseksi kommentoinut väitteitä julkisuudessa.
 Myrsky sosiaalisessa mediassa
 Muskia on kohdannut myrsky kiinalaisissa sosiaalisen median palveluissa.
 Musk, joka on luonut miljardiomaisuutensa muun muassa sähköautoja valmistavan Tesla-yhtiön perustajana ja avaruusmatkailun yrittäjänä, on myös Kiinassa tunnettu. Kiina on yksi Teslan suurimmista markkina-alueista.
 Sosiaalisen median kommenteissa Starlink-satelliitteja kutsutaan muun muassa "amerikkalaisiksi avaruussota-aseiksi" sekä "avaruusromuksi".
 Kiinan ja Yhdysvaltain kiristyneet suhteet ovat jo aiemmin heijastuneet avaruuteen. Maat käyvät esimerkiksi parhaillaan  kilpajuoksua Kuuhun .
 Lue lisää:
 Teslan toimitusjohtaja ja avaruusyrittäjä Elon Musk on Time-lehden vuoden henkilö  (13.12.)
 Kiina lähetti ensimmäisen miehitetyn lennon uudelle avaruusasemalleen – videot matkaan lähdöstä ja telakoitumisesta  (17.6.)
 SpaceX laukaisee ensi vuonna Kuuhun satelliitin, joka maksetaan Dogecoin-kryptovaluutalla  (9.5.)
 60 kirkasta satelliittia suuntaa taas avaruuteen – onko yötaivaasta tulossa vipeltävien valopisteiden ilotulitusta?  (14.3.2020)
 Kiinan satelliitit haastavat GPS:n – Yhdysvaltain yksinvalta murenee miljardimarkkinoilla, mutta se on myös turvallisuuskysymys  (5.10.2019)

Kiina: USA käyttäytyy vastuuttomasti avaruudessa – miljardööri Elon Muskin satelliitit ovat kiinalaisten mukaan merkittävä turvallisuusuhka


Summary: Aluevaaleja ei järjestetä Helsingissä ja se näkyy vihreiden ja keskustan kannatuksessa. Tilanne hyödyttää maakuntapuolue keskustaa ja rokottaa pääkaupunkiseudulla suosittuja vihreitä.

Oppositiopuolue kokoomus nousee Ylen ensimmäisessä aluevaalikannatusmittauksessa kirkkaasti ykköspaikalle. Edellisten kuntavaalien voittajapuolue saa 21,8 prosentin kannatuksen.
 Kokoomuksen tulos on piirun verran parempi kuin viime kesän kuntavaaleissa. Silloin kokoomus ponnisti 21,4 prosentin kannatukseen.
 Kuntavaalien tulokset eivät ole suoraan vertailukelpoisia aluevaaleihin, koska kuntavaaleissa myös helsinkiläiset saivat äänestää.
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja  arvioi, että kokoomuksella on tammikuun vaaleihin hyvät lähtöasemat.
 – Tässä mittauksessa puolue on selkeä ykkönen ja sillä on uskolliset äänestäjät. Kokoomus voi varmaan luottaa siihen, että tämänsuuruinen kannatus myös tulee vaaleissa, mitä ei voi sanoa kaikista muista puolueista.
 Aluevaalit järjestetään tammikuussa ensimmäistä kertaa. Ylen mittauksen perusteella vahvat maakuntapuolueet näyttäisivät pärjäävän vaaleissa.
 SDP mittauksessa vahvana kakkosena
 Myös pääministeripuolue SDP:n kannatus näyttää vahvalta. Puheenjohtaja  Sanna   Marinin  johdolla puolue nousee kannatuskyselyssä kakkoseksi 18,9 prosentin kannatuksella.
 SDP on jo etukäteen kertonut, että sen ehdokaslistoilla  on paljon hoitoalan henkilökuntaa .
 Aluevaaleissa päätökset sosiaali- ja terveydenhuollossa siirtyvät kunnilta hyvinvointialueille. Hallintouudistus on valtava, mutta kansalaisten silmissä se saattaa tuntua vielä etäiseltä.
 – Nämä ovat uudet vaalit ja ollaan jossain määrin kartoittamattomilla vesillä. SDP on vahva kuntapuolue ja reilun 18 prosentin kannatus ei ole mitenkään yllättävä. Puolueella on vahva kannatus alueilla, Taloustutkimuksen Turja sanoo.
 Saako perussuomalaiset kannattajansa liikkeelle?
 Perussuomalaiset on lähdössä vaaleihin ensimmäistä kertaa uuden puheenjohtajan  Riikka Purran  voimin. Puolue saa kannatusmittauksessa 17,6 suosion ja kolmannen sijan.
 Kuntavaaleissa perussuomalaisten kannatus oli 14,5 prosenttia. Oppositiopuolue perussuomalaisten ongelma oli, että äänestäjät eivät lähteneet liikkeelle vaalipäivänä.
 Nyt puolue on saanut listoilleen yli 1 500 ehdokasta ja aloittanut aluevaalikierroksen jo ennen joulua.
 – Perussuomalaisille on hyvin olennaista, että he saavat kannattajansa liikkeelle. Kannatus on hyvä, mutta realisoituuko se, on sitten toinen asia, Turja sanoo.
 Vaaliasetelma näkyy keskustan kannatuksessa
 Aluevaaleissa valitaan päättäjät 21 hyvinvointialueelle. Aluevaltuustot vastaavat sosiaalihuollosta, terveydenhoidosta ja pelastustoimesta.
 Helsingissä palveluista vastaa tulevaisuudessakin kaupunki, eivätkä helsinkiläiset äänestä vaaleissa. Tämä heikentää pääkaupungissa suosittujen vihreiden asemaa ja vahvistaa pienillä paikkakunnillla vahvan keskustan mahdollisuuksia.
 Keskusta saa Ylen ensimmäisessä aluekannatusmittauksessa 15,3 prosentin suosion. Kesän kuntavaaleissa keskustan kannatus oli 14,9 prosenttia. Eduskuntavaaleissa keskusta keräsi 13,8 prosenttia äänistä.
 Vasemmistoliitto kiilasi vihreiden ohi
 Vaaleista on siis tulossa vaikeat etenkin vihreille. Tämä näkyy kannatusmittauksessa: vasemmistoliitto on kiilannut vihreiden ohi 8,1 prosentin suosiolla.
 Vihreille mitattiin 7,6 prosentin kannatus. Viime kesän kuntavaaleissa vihreät sai 10,6 prosentin kannatuksen.
 – Se, että Helsinki ei ole mukana aluevaaleissa heijastuu varmasti tulokseen, arvioi Tuomo Turja.
 Aluevaalit ovat monelle kansalaiselle vielä varsin tuntemattomat. Valintoja tehdään pitkälti sillä perusteella, millainen vaikutelma puolueista on syntynyt valtakunnan politiikassa.
 – Kansalaisilla on vielä hieman hämärän peitossa, mistä oikeastaan päätetään ja kampanjointikaan ei juuri vielä näy.
 Aluevaalit järjestetään 23. tammikuuta. Yle julkaisee sitä ennen vielä yhden aluevaalikannatusmittauksen.
 Voit keskustella aiheesta 29.12. kello 23 saakka.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 3154 ihmistä, joista kantansa ilmoitti 2129. Haastateltavilta kysyttiin, minkä puolueen ehdokasta he äänestäisivät, jos aluevaalit olisivat nyt. Haastattelut tehtiin 25.11.–22.12.2021. Mukana ei ollut helsinkiläisiä, sillä he eivät äänestä näissä vaaleissa. Mittauksen virhemarginaali on 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa. Voit ladata kannatusmittauksen tausta-aineiston  täältä.

Ylen aluevaalikannatusmittaus: Kokoomus kirkkaasti kärjessä, vihreät jäämässä pienemmäksi kuin vasemmistoliitto


Summary: Oikeuden mukaan järjestö on rikkonut "ulkomaisiin agentteihin" liittyvää lainsäädäntöä. Järjestö pitää päätöstä poliittisena ja se aikoo valittaa siitä.

Venäjän korkein oikeus on päättänyt lakkauttaa ihmisoikeusjärjestö Memorialin.
 Oikeuden mukaan järjestö on rikkonut toistuvasti Venäjän lainsäädäntöä, joka vaatii siltä tunnustautumista "ulkomaiseksi agentiksi". Asiasta uutisoi muun muassa  The Moscow Times -sanomalehti .
 Syyttäjä on vaatinut lisäksi Memorialin ihmisoikeuskeskuksen sulkemista Moskovassa.
 Memorialia pidetään Venäjän vanhimpana ja kansainvälisesti arvostetuimpana ihmisoikeusjärjestönä. Se on toiminut yli 30 vuoden ajan.
 Venäjän korkeimman oikeuden tuomari Alla Nazarova luki tuomiota oikeudessa tiistaina 28. joulukuuta.  Natalia Kolesnikova / AFP
 Järjestö tutkii sekä neuvostodiktaattori  Josif Stalinin  terroria että nyky-Venäjän ihmisoikeusrikkomuksia Venäjällä ja entisissä Neuvostoliiton alueen maissa.
 Järjestön asianajaja kuvaa tuomiota poliittiseksi. Memorial aikoo valittaa päätöksestä Venäjällä ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa.
 The Moscow Timesin mukaan oikeustalon ulkopuolelle oli tänään kerääntynyt arviolta 200 järjestön kannattajaa. Poliisi on pidättänyt useita ihmisiä oikeustalon läheisyydessä.
 Kansalaisyhteiskunta ahtaalla
 Memorialin lakkauttaminen on viimeisin käänne siinä, kuinka kansalaisyhteiskunnan elintila on kaventunut Venäjällä kuluvana vuonna.
 Helmikuussa  oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi  tuomittiin kahden ja puolen vuoden vankeustuomioon ehdonalaisrikkomuksesta. Navalnyi on presidentti  Vladimir Putinin  äänekäs kriitikko ja Venäjän opposition keulahahmo.
 Toukokuussa  presidentti Putin vahvisti lain, joka määrää sakkoja tiedotusvälineille ja toimittajille "ulkomaisten agenttien" tuottaman informaation siteeraamisesta ilman merkintää "ulkomaisesta agentista".
 Kesäkuussa  puolestaan oppositiopoliitikko Navalnyin järjestöt tuomittiin “äärijärjestöiksi”, ja niiden tukijoilta evättiin vaalikelpoisuus.
 Lokakuussa  Venäjä julisti tutkivan journalismin Bellingcat-nettisivuston ulkomaiseksi agentiksi.
 Ihmisoikeusjärjestö Memorialin jäsenet ja lakimiehet seisovat oikeudessa kasvomaskit kasvoilla 28. joulukuuta.  Natalia Kolesnikova / AFP
 Joulunpyhinä Venäjä esti poliittista vainoa jäljittävän merkittävän ihmisoikeusjärjestö OVD-Infon verkkosivuston toiminnan alueellaan. Memorial on tehnyt yhteistyötä OVD-Infon kanssa.
 Memorial-järjestön opetusohjelman johtaja ja johtokunnan jäsen  Irina Štšerbakova   kertoi Ylelle marraskuussa  pitävänsä lakkauttamista todennäköisenä.
 Štšerbakova arvioi tuolloin, että vallanpitäjät haluavat toimilla viestittää omille kansalaisille, että hallinto on valmis toimimaan myös maan kaikkein arvostetuinta kansalaisjärjestöä vastaan ja löytää halutessaan muodollisen syyn minkä tahansa järjestön sulkemiseksi.
 Lue lisää:
 Venäjän korkein oikeus päättää ihmisoikeusjärjestö Memorialin lakkauttamisesta, oikeuden ulkopuolelle on kerääntynyt mielenosoittajia  (25.11.)
 Stalinin joukkohaudat paljastaneen Juri Dmitrijevin piina jatkuu – Yle tapasi Petroskoissa vangitun historioitsijan läheisiä  (6.8.)

Venäjä lakkauttaa Memorial-ihmisoikeusjärjestön toiminnan


Summary: Outokummun Kemin kaivoksella vuoden kuluttua valmistuva 280 miljoonan euron laajennus vie louhinnan kilometrin syvyyteen ja turvaa toiminnan ainakin pariksikymmeneksi vuodeksi.

Suomen suurimmalla maanalaisella kaivoksella Kemissä on käynnissä teräsyhtiö Outokummun tämän hetken suurin investointi. 280 miljoonan euron  Deepmine-hankkeen  myötä Outokummun Kemin kaivos syvenee tuhanteen metriin saakka.
 Kaivoksen syventäminen on monella tapaa hyvin poikkeuksellinen projekti, kertoo projektipäällikkö  Kari Huttunen .
 Pelkästään louhintatyöt ovat lohkaiseseet leijonanosan niin rahasta kuin ajastakin. Maan alla on louhittu kalliota kuuden Eduskuntatalon tilavuutta vastaava määrä.
 – Toki on tehty paljon kapeampia tiloja, mutta siitä saa käsityksen minkälaisesta määrästä kiveä on kysymys, että on tilat saatu tehtyä sinne.
 Outokummun ferrokromiliiketoiminnen johtajan  Martti Sassin  mukaan syventämisellä tavoitellaan sitä, että reilut viisikymmentä vuotta sitten perustetun kaivoksen malmivarat riittävät vähintään 2040-luvulle asti.
 – Sen myötä varmistamme toiminnan jatkumisen täällä kaivoksella ja Torniossa ferrokromitehtaalla. Lisäksi kykenemme toimittamaan riittävästi ferrokromia myös oman terässulaton tarpeisiin.
 Ferrokromiliiketoiminnan johtajan Martti Sassin mukaan Kemin kaivoksen syventäminen turvaa toiminnan tulevaisuutta ainakin parinkymmenen vuoden päähän. Juuso Stoor / Yle
 Maailmantalouden elpyminen antaa vauhtia
 Outokumpu  irtisanoi vuoden alussa yli 200 työntekijää  Tornion tehtailta ja Kemin kaivokselta. Loppuvuosi on ollut teräsyhtiölle parempi: sekä teräs- että ferrokromituotanto käy täysillä ja ruostumaton teräs on käynyt kaupaksi.
 Sassin mukaan vuoden takaiseen verrattuna muutos on ollut valtava.
 – Kaiken kaikkiaan maailmantalouden elpyminen on myös näkynyt meillä hyvin vahvasti kysynnän kasvamisena ja sitä myöten meidän tuotannon nousemisena vuoden takaiseen verrattuna hyvin merkittävästi.
 Kaivoksen syventämisen yhteydessä mietitään myös malmin louhintamenetelmän muuttamista. Nykyisin käytössä oleva louhintatapa lähtee alhaalta ylöspäin ja louhokset täytetään sen jälkeen kun ne on tyhjennetty malmista.
 Sassi kertoo, että uudessa louhintamenetelmässä lähdetään ylhäältä alaspäin ja louhoksia ei täytetä.
 – Uusi louhintatapa mahdollistaisi malmin tehokkaamman hyödyntämisen. Se on tällä hetkellä meillä testivaiheessa ja vielä ei voi sanoa tullaanko tämä muutos tekemään.
 Vuosi sitten Outokumpu vähensi työntekijöitä myös Kemin kaivokselta. Nyt maailmantalous on elpynyt, mikä näkyy tuotannon vauhdittumisena. Juuso Stoor / Yle
 "Viimeinen 20 prosenttia on menossa"
 Kemin kaivoksen syventämisprojektin louhintatyöt on tehty ja rakennustyöt ovat lähes valmiita. Valmista pitäisi olla marras-joulukuussa 2022.
 – Laiteasennukset on parhaillaan menossa ja ensimmäisiä yksittäisiä laitteita on päästy jo koepyörittämään. Ajallisesti viiden vuoden projektista neljä vuotta on takana ja viimeinen 20 prosenttia on menossa, sanoo Kari Huttunen.
 Kemissä on meneillään yhtä aikaa toinen iso teollinen investointi, kun  Metsä Group rakentaa jättisellutehdasta . Ferrokromiliiketoiminnan johtaja Martti Sassin mukaan yhtäaikainen rakentaminen ei ole vaikuttanut kaivoksella tehtävien töiden aikatauluihin.
 – Tällaiset varsinaiset rakennustyöt, jotka Metsä Groupin investoinnissa ovat pääosin tapahtumassa on jo meillä tehty.
 Lue myös:   Outokumpu vähentää velkaansa ja nostaa tavoitettaan tuloksen parantamisesta
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 29.12. kello 23 saakka.

Suomen suurin maanalainen kaivos laajenee kilometrin syvyyteen – kalliota on kaivettu maan alta kuuden Eduskuntatalon verran