Summary: Hyväntoivonpuistossa Helsingin Jätkäsaaressa tutkitaan, miten puistot voisivat vähentää kaupungin päästöjä 2–3 prosenttia biohiilen avulla. Päästöt sidotaan biohiileen vuosisadoiksi ja kaivetaan maaperään.

Hiilidioksidin talteenotto ja varastonti (CCS)

Purppuraomenapuut ja pihlajat notkuvat syksyn sadosta biohiilipuistossa Jätkäsaaren kaupunginosassa Helsingissä.
 Biohiiltä maaperäänsä saaneet puut näyttävät rehevämmiltä ja pihlajanmarjasato runsaammalta kuin tavanomaisessa mullassa kasvavissa verrokkipuissa muutaman metrin päässä Hyväntoivonpuiston tutkimusalueella.
 Mikä oikein saa puut kukoistamaan?
 – Kasvit saavat paremmin ravinteita biohiilen ansiosta. Usein myös maaperän pieneliöt, bakteerit ja sienet tykkäävät siitä, sanoo Helsingin yliopiston AgriChar-ryhmän johtaja ja kasvinviljelytieteen yliopistonlehtori  Priit Tammeorg .
 Nyt asiaa tutkitaan tarkemmin helsinkiläisessä puistossa.
 Hiilidioksidi maahan vuosisadoiksi
 Biohiilen käytöllä maaperässä tavoitellaan kasvien hyvinvoinnin sijaan kuitenkin ensisijaisesti hiilensidontaa.
 – Saamme siitä pysyvän hiilivaraston. Se sama hiilidioksidi, mikä on sitoutunut kasviin, on biohiilessä pysyvässä muodossa, sanoo VTT:n tutkija  Esko Salo .
 Biohiilen lisääminen esimerkiksi puistossa puiden kasvualustaan voi toimia ilmastonmuutoksen torjunnassa kahdella tavalla. Ensinnäkin biohiili itsessään sitoo hiiltä maahan. Samalla se usein parantaa kasvuolosuhteita ja voi siten tukea kasvien kasvua ja yhteyttämistä. Se taas lisää kasvien kykyä poistaa päästöjä ilmakehästä eli toimia hiilinieluna.
 – Se on yksi tehokkaimmista keinoista miten voidaan kestävästi sitoa hiiltä ilmakehästä maaperään  vuosisatoja tai jopa tuhansia , Tammeorg sanoo.
 Helsingin päästöistä 2–3 prosenttia pois biohiilen avulla
 Helsinki aikoo olla hiilineutraali  vuoteen 2030 mennessä. Koko Suomessa tavoite on vuodessa 2035.
 Ihan kaikkia päästöjä kaupungeista ei saada kuitenkaan poistettua. Siksi tällaiset hiilensidonnan alueet voivat olla avuksi. Ne tuottavat niin sanottuja negatiivisia päästöjä eli poistavat hiilidioksidia ilmakehästä.
 Biohiileen hiilidioksidi saadaan sidottua pysyvään muotoon ja kaivettua maaperään kasvien kasvualustaksi vuosisatojen ajaksi.
 Biohiilen elinkaaren tutkimukset viittaavat lähes poikkeuksetta siihen, että biohiilen sisältämä hiili säilyy maassa ihmistoiminnan ja ilmastonmuutoksen mittakaavassa riittävän pitkään, jotta sitä voidaan käyttää hiilen poistamiseen ilmakehästä.
 Helsinki voisi vähentää päästöjään 2–3 prosenttia, jos se käyttäisi tavanomaisen mullan sijaan biohiiltä kaikissa niissä puistoissa, joihin se vuosittain käyttää multaa,  sanoo Carbon Lane -hiilipuistohankkeen vastuullinen johtaja , Aalto-yliopiston professori  Mikko Jalas .
 – Tässä on yksi tapa, miten sitä voitaisiin tehdä: lisätä puiden istutuksen yhteydessä biohiiltä maahan, Tammeorg sanoo.
 Biohiili ei maadu, vaan säilyttää olomuotonsa maaperässä. Samoin on esimerkiksi metsäpalojen jäljiltä olevissa puissa. Biohiilen valmistukseen voidaan käyttää esimerkiksi puuta harvennushakkuista tai kaupunkien biojätettä. Janne Lindroos / Yle
 Tukholmassa asukkaat voivat tehdä omista jätteistään biohiiltä
 Jätkäsaaren biohiilipuistoon on istutettu noin 80 puuta. Niiden juurilla maaperässä oleva biohiilen muodostama hiilivarasto vastaa noin kahden puisen omakotitalon puumateriaaleihin sitoutunutta hiiltä.
 Hiilipuisto on jatkoa Carbon Lane-hankkeelle. Yhteistyössä on mukana Aalto-yliopiston, Helsingin yliopiston, Hämeen ammattikorkeakoulun ja Helsingin kaupungin tutkijoita.
 Biohiilipuistojen suunnittelua varten on laadittu  ohjeistus kaupungeille . Tavoitteena on koealueita, joissa tieteellisen kokeilun vaikutus, tiedon levittäminen sekä tieteellisen tutkimuksen periaatteiden huomioiminen on mahdollisimman tehokasta.
 Ensimmäisellä sellaisella koealueella seurataan nyt biohiilikasvualustojen toimivuutta.
 Tutkimus on ainutlaatuinen: kaupungin virkamiehet, tutkijat ja Suomen lähes kaikki keskeiset kasvualustojen toimittajat ovat mukana. Puistossa on käytetty yhteensä yhdeksää eri suomalaisvalmistajan kasvualustaa, joista seitsemään on lisätty biohiiltä.
 Tieteellisen tutkimuksen lisäksi kokeillaan eri biohiiliseosten käyttöä viherrakentamisessa.
 Tukholma on kokeillut biohiiltä jo vuosia kaupunkipuiden istutuksissa. Kaupungin viheraluesuunnittelijat havaitsivat, että biohiiliseoksiin istutetut puut kasvavat nopeasti ja vaikuttavat voivan paremmin kuin monet aiemmin perinteisemmin menetelmin istutetut ja hoidetut puut.
 Tukholmassa on myös pyrolyysilaitos, joka valmistaa biohiiltä kaupunkilaisten puutarhajätteestä. Asukkaat voivat noutaa biohiiltä oman puutarhansa maanparannusaineeksi. Laitos tuottaa myös energiaa asuintalojen lämmitykseen.
 Jopa myyttinen Eldorado liitetään biohiileen
 Biohiilitutkimus on aktivoitunut viimeisen 10 vuoden aikana muun ilmastokeskustelun vanavedessä.
 YK:n alainen hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC nosti viime vuonna raportissaan biohiilen mahdollisuudet esille ensimmäistä kertaa. Myös Suomen hallitusohjelmassa halutaan, että biohiilen mahdollisuuksia tutkitaan.
 Kiinnostus biohiileen maanparannusaineena juontaa paljolti juurensa Etelä-Amerikan sademetsien lähtökohtaisesti köyhään maaperään. Kerrotaan, että Amazonin alueen sademetsässä eräät alkuperäiskansat paransivat viljelymaataan hiillytetyillä jätteillä  jo noin 2500 vuotta sitten . Näistä ympäristöään huomattavasti viljavammista, tummista maa-alueista, käytetään nimitystä  terra preta , intiaanien musta maa.
 – Miten muuten köyhä ja hapan Amazonaksen maaperä voisi muuttua niin viljavaksi, Tammeorg kysyy.
 Joissain yhteyksissä on jopa epäilyjä siitä,  olisiko myyttisen Eldoradon kulta ollutkin mustaa kultaa eli viljavaa maata , eikä kultaa. Eldorado on tarujen mukaan  Etelä-Amerikan  pohjoisosassa sijaitseva kultainen kaupunki.
 Biohiiliteollisuuden ja -tutkimuksen keskeinen visio on, että biohiilen avulla voidaan nopeasti tuottaa viljelyominaisuuksiltaan  terra pretaa  vastaava tuote ja samalla sitoa hiilidioksidia ilmakehästä.
 – Biohiili on merkittävä yksittäinen toimi, jolla ilmastonmuutokseen pystytään vaikuttamaan, Salo sanoo.
 Salo on tutkinut Jyväskylän kauppakorkeakoulussa tekemässään väitöskirjassaan biohiilimarkkinaa. Hän toimii Suomen biohiiliyhdistyksen puheenjohtajana. Yhdistyksen toiminta on vuodenvaihteesta eteenpäin siirtymässä osaksi Bioenergia ry:tä.
 Tutkimus on perustettu kaupunkipuistoon, jotta ihmisten tietoisuutta hiilinieluista ja niiden merkityksestä voidaan lisätä. Priit Tammeorg (vas.) ja Esko Salo tutkivat puiden kasvua. Janne Lindroos / Yle
 Kuumuus tekee biomassasta hajoamattoman
 Biohiili on eloperäisestä aineksesta pyrolyysillä eli kuivatislauksella valmistettua huokoista, hiilirikasta materiaalia. Se on maassa hyvin hitaasti hajoavaa. Siksi se säilyy satoja, jopa tuhansia vuosia.
 Tampereella biohiililaitos  Carbofex tekee biohiiltä pyrolyysillä . Puuhake syötetään 800-asteiseen uuniin. Siellä se hiiltyy hapettomassa tilassa seitsemässä minuutissa mineraalimuotoon.
 Kun biomassasta, kuten puuhakkeesta tai kaupungien viherjätteestä tehdään biohiiltä, jäljelle jää hiilen muoto, joka on mikrobisen hajotuksen kestävä.
 – Aromaattisten yhdisteiden eli kuusihiilisten renkaiden uudelleenoraganisoituminen takaa sen, että mikrobit eivät pysty tätä biomassaa nopeasti hajottamaan, toisin kuin jos biomassaa tai haketta lisättäisiin maahan sellaisenaan, Tammeorg sanoo.
 Maapallon luontaisessa hiilikierrossa kasvit sitovat kasvihuonekaasu hiilidioksidia yhteyttäessään. Hiilidioksidia vapautuu jälleen ilmakehään, kun kuolleet kasvit ja muut eliöt maatuvat. Jos biomassaa ei päästetäkään maatumaan, vaan se jalostetaan biohiileksi, hiilidioksidia saadaan sidottua ja pidettyä pois ilmakehästä.
 Tällä hetkellä hiilidioksidia on ilmakehässä liikaa, ja sitä päätyy sinne eri lähteistä jatkuvasti lisää.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Eikö biomassan kuumentaminen biohiileksi vie paljon energiaa?
 Biohiilen tuotantoon, jakeluun ja käyttöön liittyvä energiatase eli tuotteen aikaansaamiseksi käytetyn energian määrä on asia, jota täytyy tutkia lisää, todetaan  Helsingin kaupungin tilaamassa raportissa, jonka on tehnyt Sitowisen vanhempi asiantuntija  Anu Riikonen .
 Carbofex kertoo laitoksensa tuottavan kolme kertaa enemmän energiaa kuin se käyttää biohiilen valmistukseen.
 Prosessi on eksoterminen eli aluksi se vaatii energiaa, mutta sen jälkeen, kun prosessi käynnistyy, se tuottaa itse energiaa. Carbofex myy ylijäämäenergian kaukolämmöksi kaupungille.
 Carbofexin biohiililaitoksella biohiiltä tehdään pyrolyysillä 800-asteen kuumuudessa. Marko Melto / Yle
 Suurempana kynnyskysymyksenä ilmastohyödyille on jo  jonkin aikaa pidetty  biohiilen tuottamiseen tarvittavan logistiikan ja biomassan hankinnan järjestämistä siten, että ilmastohyötyjä ei menetetä liikaa.
 Biohiiltä tuotettaessa syntyy mustan hiilen hiukkasten lisäksi metaani- ja muita kaasumaisia päästöjä polttoprosessissa. Moderni tuotantolaitos, jossa pyrolyysikaasut voidaan kerätä talteen tai jälkipolttaa, tuottaa huomattavasti vähemmän ilmansaasteita.
 Laajassa meta-analyysissa  parhaat ilmastovaikutukset on havaittu silloin, kun biohiilen tuotantoon on yhdistetty prosessilämmön ja -kaasujen talteenotto, kuten Carbofexillä Tampereella.
 Hakkuutähteet ja vaikeasti hyödynnettävät jätemateriaalit on yleensä todettu ilmastohyödyllisemmiksi raaka-aineiksi kuin sellaiset, joita voitaisiin käyttää energiantuotantoon tai kierrättää.
 Tutkimuksissa biohiilellä on maaperään sekä hyviä että huonoja vaikutuksia
 Hiiliviljelyä  on nostettu Suomessa yhdeksi ratkaisuksi maatalouden päästöjen vähentämiseen. Siinä peltoon laitettavalla biohiilellä voisi olla oma osuutensa.
 Peltoviljelyn kokoluokassa biohiili on tosin ainakin vielä turhan kallis käytettäväksi laajassa mittakaavassa.
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusten mukaan suomalainen kostea savimaa ei välttämättä ole edes otollisin paikka biohiilelle.
 – Tässä katsotaan maantieteellistä ja alueellista vaikutusta. Tästä tutkimuksesta saadaan paljon hyvää tietoa, mikä on sitten erityisesti Helsingissä käyttökelpoista, Salo sanoo.
 Maanparannusvaikutukset riippuvat voimakkaasti sekä biohiilen laadusta että käyttökohteesta, eivätkä ole aina olleet kovin vakuuttavia etenkään boreaalisella vyöhykkeellä, missä maaperä on muutenkin runsashumuksinen. Parhaat tulokset maataloudessa keskittyvät vahvasti trooppiselle ja subtrooppiselle vyöhykkeelle.
 Biohiilen omat haitta-aineet, kuten kloridi ja PAHit tai raskasmetallit voivat olla haitallisia kasveille tai ympäristölle, mutta lisäksi se voi muuttaa maan pH:n muutoksen kautta haitta-aineiden liukoisuutta maaperässä.
 Biohiili edistää viheralueiden hyvinvointia ja toimii samalla pitkäaikaisena hiilivarastona. Jätkäsaaren biohiilitutkimuksessa olevat puut ovat parin vuoden ikäisiä. Janne Lindroos / Yle
 Helsingin yliopiston tutkimuksissa Viikissä biohiiltä on seurattu 12 kasvukautta.
 Jos maassa on jo valmiiksi korkea hiilipitoisuus, merkittävästi lisää satoa ei välttämättä tule, vaikka biohiili parantaakin kasvien veden ja ravinteiden saantia.
 Biohiilellä on vaikutuksia maaperän eliöstöön, sekä sen määrään että lajivalikoimaan, mutta aihetta on tutkittu vasta varsin vähän ja lyhyen aikaa.
 Viikissä tehtyjen  tutkimusten päätulos  on se, että havupuupohjainen biohiili on pohjoisissa oloissa turvallinen menetelmä hiilen sitomiseksi peltomaahan myös maaperäeliöiden kannalta.
 Biohiilen vaikutusten maan eliöstöön uskotaan syntyvän sitä kautta, että se muuttaa maaperän ominaisuuksia, kuten vedenpidätyskykyä, lämpötilaa ja happamuutta, ja toimii mikrobien elinympäristönä.
 Monissa tutkimuksissa maailmalla tietynlaisilla biohiilillä on ollut voimakkaita haittavaikutuksia esimerkiksi lieroihin. Meikäläisissä oloissa näyttää, että lierojen reaktiot biohiileen eivät ole kovin voimakkaita. Ne jopa syövät sitä.
 Biohiilestä on moneksi
 Biohiiltä on kokeiltu käyttää moneen muuhunkin.
 Helsingin kaupungin tilaamassa raportissa todetaan, että maa-aineksen ja hulevesien puhdistus vaikuttavat lupaavammilta sovellusaloilta biohiilelle kuin maanparantaminen.
 Kouvolalainen Carbons-yritys valmistaa biohiiltä pajusta ja kehittää ratkaisuja muun muassa hule- ja valumavesien käsittelyyn ja kasvillisuuden elvyttämiseen.
 Metsäyhtiö Stora Ensolla on suunnitelmia  valmistaa biohiiltä havusellumassan sivutuotteesta ligniinistä. Yhtiön mukaan sitä voitaisiin käyttää raaka-aineena esimerkiksi kuluttajaelektroniikan akuissa.
 Helsingin Pasilaan on  rakennettu biohiilipohjaista vedenpuhdistusta.
 Start-up-yrittäjä Henrietta Kekäläisen  Kaliforniassa toimiva kasvuyritys Carbo Culture valmistaa biohiiltä biojätteestä.
 Biohiiliteknologian kehitys voisi olla Salon mukaan suomalaisyrityksille vielä suurempi mahdollisuus kuin biohiilen tuotanto.
 Nykyinen lainsäädäntö ei selkeästi tunnista biohiiltä, eikä näin ollen aseta sen käytölle tai tuotannolle tavoitteita eikä niiden edistämiseksi keinoja.

Musta kulta sitoo hiilidioksidia ilmakehästä ja saa kasvit kukoistamaan – biohiilelle ladataan jopa myyttisiä odotuksia, mutta monta asiaa on vielä ratkaistavana


Summary: Talvivaaran kaivoksen ympäristövahingoista vaadittiin aikoinaan miljoonakorvauksia, nyt suurin osa korvauksien hakijoista on luovuttanut ja korvausvaatimukset ovat sulaneet muutamaan sataantuhanteen euroon.

Mitä on taustalla?
 Euroopan suurimmaksi nikkelikaivokseksi nimitetty Talvivaaran kaivos Sotkamossa oli marraskuussa 2012 mediassa paljon esillä. Syynä oli kipsisakka-altaan vuoto, jossa altaassa vastoin sen käyttötarkoitusta ollutta likaista ja metallipitoista vettä päätyi runsaasti myös kaivosalueen ulkopuolelle. Vuosina 2008–2013 kipsisakka-allas vuoti neljä kertaa.
 Nyt ratkottavat vahingonkorvaukset liittyvät kipsisakka-altaan vuotoon, mutta vuonna 2008 tuotantonsa aloittaneen kaivoksen toiminnassa oli muitakin ongelmia, kuten esimerkiksi kaivosalueella käytettävän sulfaatin eli suolan päätyminen  ympäristöön .
 Kainuun käräjäoikeuden tuomari  Mirja Seppänen  kertoo, että vahingonkorvausvaatimuksiin liittyvät tarkemmat ajankohdat ja yksityiskohdat selviävät tiistaina 5.10. alkavassa valmisteluistunnossa.
 Tie tähän pisteeseen on ollut pitkä: syytteet Talvivaaran ympäristörikosjutussa nostettiin vuonna 2014. Kun Kainuun käräjäoikeudessa valmisteltiin Talvivaaran ympäristörikosjutun käynnistymistä, sinne toimitettiin yhteensä 138  korvausvaatimusta  vuonna 2015.
 Ympäristörikosjuttu sai päätepisteensä  korkeimman oikeuden  päätöksellä kaksi vuotta sitten, jolloin korvausvaatimuksia oli tiedossa 70. Nyt korvausvaatimuksia on jäljellä enää yhdeksän. Hyvin moni on siis luopunut korvausten hakemisesta.
 Miksi vahingonkorvauksia käsitellään vasta nyt?
 Kainuun käräjäoikeus päätti 2015 jakaa Talvivaaran ympäristörikosoikeudenkäynnin  kahteen osaan . Ensin haluttiin selvittää rikosprosessi ja vasta sitten korvausasiat.
 Korvauksia on yritetty myös sovitella käräjäoikeuden avustuksella, mutta vahingoille  ei löytynyt  maksajaa ja käsittely jäi odottamaan rikosasian ratkaisua.
 Mitä tapahtui miljoonien korvausvaatimuksille?
 Korvausvaatimuksia ovat tehneet sekä yksityishenkilöt että muun muassa Metsähallitus, jonka  korvausvaatimus  vuonna 2014 oli 8,6 miljoonaa euroa. Summan perusteena oli Metsähallituksen omistamien mökkitonttien hinnan romahtaminen.
 Metsähallitus perui korvausvaatimuksensa, kun kaivosta ja sen tehtaita nykyisin pyörittävä valtio-omisteinen monimetalliyhtiö  Terrafame osti  Metsähallitukselta maa- ja vesialueita, jotka Talvivaaran vuodot aikoinaan pilasivat.
 Talvivaaran kipsisakka-altaan vuoto vuonna 2012 pilasi muun muassa Kivijärveä, joka sijaitsee kaivoksen eteläpuolella. Arkistokuva vuodelta 2013. Heikki Rönty / Yle
 Vahingonkorvausvaatimukset käytiin läpi yksitellen rikosjutun ratkettua. Jäljellä olevien yhdeksän korvausvaatimuksen yhteissumma on käräjätuomari Seppäsen arvion mukaan 100 000–200 000 euroa. Vahingonkorvausta vaatii seitsemän yksityishenkilöä, yksi yritys ja yksi metsäyhtymä.
 Keneltä korvauksia vaaditaan?
 Vahingonkorvausjutun vastaajina ovat konkurssiin mennyt Talvivaara Sotkamo, ympäristörikoksesta tuomion saanut kaivoksen silloinen johto eli kaikki ne, jotka saivat tuomion  ympäristörikosjutussa .
 Myös nykyinen toimija, monimetalliyhtiö Terrafame, on yksi vastaajista. Käräjätuomari Mirja Seppäsen mukaan Terrafame on yksi vastaajista, koska se on nimettynä joissain kanteissa. Terrafame on jo  aiemmin  todennut, että se ei ole korvauskiistassa osapuolena.
 Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen on edelleen sitä mieltä, ettei Terrafamen kuuluisi olla oikeusprosessissa mukana, eikä se ole korvausvelvollinen. Terrafame osti Talvivaara Sotkamon liiketoiminnan elokuussa 2015.

Muistatko Talvivaaran kaivoksen ympäristövahingot? Korvauksia aletaan nyt vuosien jälkeen ratkoa, mutta moni on jo luovuttanut – tästä on kyse


Summary: Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon saa Kirkkonummen uusi pääkirjasto Fyyri. Kirjaston on suunnitellut helsinkiläinen JKMM-arkkitehdit.

Arkkitehtuurin Finlandia-palkinnon saaja ei tullut yllätyksenä. Kirjastot ovat nousseet taas uudestaan esille Helsingin keskustakirjasto Oodin ansiosta, ja suomalaiset käyttävät ahkerasti kirjastojen palveluja. Helsinkiläisen JKMM-arkkitehtien suunnittelema Kirkkonummen pääkirjasto Fyyri erottui selkeästi muista ehdokkaista.
 Fyyri jatkaa Oodin viitoittamalla tiellä. Arkkitehtien mukaan nykyisin kirjastot nähdään monipuolisina olohuoneina, joiden ytimessä on kuitenkin tieto. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Tämänvuotisesta Arkkitehtuurin Finlandia-palkinnosta päätti filosofi  Esa Saarinen . Hän kiitti palkintoperusteluissaan sitä, miten hienolla tavalla Fyyrissä kiteytyvät suomalaisen kirjastoinstituution peruspilarit: hengen elämä, demokratia ja ihmisyysusko.
 Fyyrin on suunnitellut helsinkiläinen toimisto, joka tunnetaan myös Turun ja Seinäjoen kirjastojen suunnittelijana.
 Teemu Kurkela (vas.) ja Jukka Mäkinen JKMM-arkkitehdeistä olivat päävastuussa kirjaston suunnittelussa. Markku Rantala / Yle
 Kirjaston pääsuunnittelijana toimi  Teemu Kurkela , projektiarkkitehtina  Jukka Mäkinen  ja sisustusarkkitehtina  Tiina Rytkönen .
 – Kirjastot uudistuvat aina kymmenen vuoden välein ja se, mitä kirjasto tarkoittaa ajatellaan uudestaan. Fyyri ja Helsingin keskustakirjasto Oodi ovat monitoimitaloja, jotka on rakennettu tiedon ympärille, sanoo Teemu Kurkela.
 Lukusalista ja kahvilasta aukeavat suuret ikkunat keskiaikaisen kirkon suuntaan. Kirkko sijaitsee Fyyrin naapurissa. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Kirkkonummen uuden pääkirjaston pääsisäänkäynti on Suomen toisen keskiaikaisen maantien, Kuninkaantien, mutkassa. Hankkeessa projektiarkkitehtina toimineen Jukka Mäkisen mukaan kirjaston suunnittelussa oli erityisen inspiroivaa sen historiaa henkivä sijainti keskiaikaisen kirkon vieressä.
 – Kirkko ja kirjasto sovitettiin yhteen rakennusmateriaalien avulla sekä niin, että lukusali ja kahvio avautuvat kirkkoon päin. Suuri lasiseinä kytkee kirkon visuaalisesti osaksi kirjastoa, sanoo Jukka Mäkinen.
 Kirjasto sijaitsee Kirkkonummen keskiaikaisen kirkon vieressä. Yhteensopivutta haettiin esimerkiksi rakennusmateriaaleilla. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Fyyri valmistui Kirkkonummelle viime vuonna. Se on poikkeuksellinen kohde, sillä uusi rakennus nielaisi sisäänsä Kirkkonummen vanhan kirjastotalon. Sen suunnitteli helsinkiläinen arkkitehti  Ola Hansson  vuonna 1982. Vanha rakennus on nyt osa Fyyriä.
 Julkisivun materiaalina on käytetty kuparia. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Fyyrin julkisivut on tehty kuparista ja sisätiloissa on käytetty valkobetonia, puuta ja lasia.
 Tämänvuotisen Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon ehdokkaita olivat Fyyrin ohella Ylivieskan kirkko ja Helsingin kaupunkiympäristötalo.
 Arkkitehtuurin Finlandia-palkinto on jaettu vuodesta 2014. Sen myöntää Suomen Arkkitehtiliitto SAFA

Arkkitehtuurin Finlandia Kirkkonummen uudelle pääkirjastolle – Fyyristä erikoisen tekee vanhan kirjaston sulauttaminen uuteen


Summary: Pastori Reettakaisa Sofia Salo vihki sateenkaariparin kolme vuotta sitten Turussa. Tuomiokapitulin antama varoitus päätettiin nyt poistaa prosessin pitkittymisen takia. Perustelut pidettiin voimassa.

Kuopion hiippakunnan tuomiokapituli on poistanut aiemmin tänä vuonna  antamansa varoituksen  sateenkaariparin vihkineelle papille. Kirjallinen varoitus päätettiin poistaa prosessin pitkittymisen takia.
 Varoitus annettiin kesäkuussa pastori  Reettakaisa Sofia Salolle , joka oli vihkinyt samaa sukupuolta olevan parin avioliittoon Turussa kolme vuotta sitten. Salo teki päätöksestä oikaisuvaatimuksen tuomiokapitulille, joka käsitteli asiaa syyskuun lopussa pidetyssä istunnossa.
 Tuoreessa päätöksessään tuomiokapituli katsoi, että aiemmin tehty päätös varoituksen antamisesta oli syntynyt oikeassa järjestyksessä eikä päätös ollut lainvastainen. Pastori Salon tekemä oikaisuvaatimus varoituksen hylkäämisestä olisi siten voitu hylätä.
 Tuomiokapituli tarkasteli asiaa kuitenkin kohtuullisuusperiaatteen mukaisesti ja päätyi poistamaan varoituksen.
 Tuomiokapituli piti kuitenkin voimassa varoituksen perustelut, joiden mukaan pappi oli toiminut vastoin pappisviran velvollisuuksia ja pappislupausta.
 Piispa  Jari Jolkkonen  kommentoi päätöstä tuomiokapitulin tiedotteessa muistuttamalla siitä, että ohjeiden vastaisesta toiminnasta voi tulla seuraamuksia missä tahansa työyhteisössä.
 – Myös papin pitää noudattaa kirkon järjestystä ja antamaansa pappislupausta aina ja kaikissa tilanteissa. Toisaalta on yksittäisen papin kannalta harmillista, jos hän joutuu odottamaan päätöstä vuosikausia. Vaikka päätöksen venymisen perimmäinen syy ei ole tuomiokapitulissa, oli mielestäni kohtuullista, että se poisti seuraamuksen, toteaa Jolkkonen.
 Lue lisää:
 KHO: Tuomiokapituli sai antaa varoituksen papille, joka vihki samaa sukupuolta olevan parin avioliittoon
 Arkkipiispa pitää KHO:n sateenkaaripappia koskevan päätöstä täysin hallinnollisena: "Ei nähdäkseni vaikuta suoraan kirkon linjaan

Kuopion hiippakunnan tuomiokapituli poisti sateenkaariparin vihkineelle papille antamansa varoituksen


Summary: 400 000 vanhanmallisesta S-Etukortti Debit -kortista iso osa on muutettu tai lopetettu. Pankki ei kuitenkaan liikesalaisuuksiin vedoten kerro, paljonko tai millaisia ratkaisuja asiakkaat ovat tehneet.

Osa S-Pankin asiakkaista maksaa nyt kuukausimaksua etukortistaan. Maksuttomia kortteja on neljä, mutta vanhat S-Etukortti Debit -kortit muuttuivat maksullisiksi lokakuun alussa.
 Maksuttomia ovat S-Pankin myöntämät S-Etukortti Visat eli pankkikortti, luottokortti tai niiden yhdistelmä sekä S-ryhmän myöntämä käteiskortti, jolla ei voi maksaa tai nostaa käteistä.
 Tammikuun alussa pankki kertoi, että siruttomat S-Etukortti Debit -kortit muuttuvat maksullisiksi huhtikuun alusta. Tieto ruuhkautti kuitenkin asiakaspalvelun niin pahoin, että siirtymään otettiin aikalisä. Myös koronatilanne vaikutti asiaan.
 Lopulta korteista alkoi juosta kuukausimaksu lokakuun alusta.
 Lue myös:   Etukorttien vaihtajat ruuhkauttivat markettien asiakaspalvelupisteet – S-Pankki pyristelee eroon vanhanaikaisesta kortista
 Muutos koski siruttomia kortteja, joissa on 6003-alkuinen numerosarja. Niitä ei ole laskettu liikkeelle enää vuoden 2012 jälkeen.
 Vuoden alussa näitä vanhoja kortteja oli liikkeellä vajaat 400 000. Nyt määrä on "merkittävästi pienempi", kertoo korttien tuoteryhmäpäällikkö  Marketta Lundell  S-Pankista.
 Pankki ei kerro enää, paljonko vanhoja kortteja lopetettiin tai vaihdettiin toisenlaisiin. Myöskään sitä Lundell ei avaa, onko vanhan kortin pitäneiden määrä niin suuri, että kolmen euron kuukausimaksulla olisi pankille suuri merkitys.
 Kuukausimaksu veloitetaan tililtä, johon kortti on liitetty. Maksua ei kuitenkaan välttämättä saada perittyä.
 – Jos tilillä ei ole rahaa, maksua yritetään veloittaa normaaliin tapaan muutaman päivän ajan, mutta ei takautuvasti jos tilille tulee rahaa vasta pidemmän ajan päästä. Miinukselle tili ei palkkioveloitusten takia mene, sanoo tuoteryhmäpäällikkö Marketta Lundell.
 Esimerkiksi Etelä-Pohjanmaalla toimivan Osuuskauppa Eepeen alueella 74 prosenttia on asiakasomistajia. Korttien päivittäminen on sujunut ongelmitta.
 Pankkikorttimalli suosituin
 Asiakkaat ovat valinneet vanhan tilalle sekä käteiskortteja että S-Etukortti Visaa, jonka nimestään huolimatta saa joko pelkkänä pankkikorttina tai luotto-ominaisuudella.
 Tuoteryhmäpäällikkö Marketta Lundell ei kerro, missä määrin erilaisiin kortteihin on siirrytty. S-Etukortti Visa-kortteja on liikkeellä kaikkiaan 2,5 miljoonaa, ja niistä valtaosa on debit- eli pankkikortteja. Toiseksi suosituin on yhdistelmäkortti, jossa on sekä pankki- että luotto-ominaisuus.
 Kortin vaihtamismahdollisuus ei kuitenkaan loppunut lokakuun alkuun. Maksulliseksi muuttuneen debit-kortin voi halutessaan lopettaa esimerkiksi S-Pankin verkkosivuilla, minne kirjautuminen onnistuu kaikkien pankkien tunnuksilla.
 Vanhan kortin voi vaihtaa maksuttomaan S-Etukortti Visaan, mikä vaatii henkilökohtaista käyntiä asiakaspalvelupisteellä, jos asiakkaalla ei ole S-Pankin verkkopankkitunnuksia.
 Halutessaan S-Etukortti Debitin tilalle voi hankkia käteiskortin, jolla pystyy ainoastaan kerryttämään bonusta. Bonuksia voi käyttää vain verkkopankin kautta tai palvelupisteissä eli kortilla ei voi maksaa tai nostaa käteistä kassalla.
 Vanhan kortin pystyy myös lopettamaan kirjeen mukana tulleella lomakkeella, S-Pankin verkkosivuilla tai asiakaspalvelussa.
 Jutun ensimmäistä lausetta täsmennetty kello 20.14: Maksu koskee osaa S-Pankin asiakkaista, koska hinnoittelu koskee sen korttia, ei S-ryhmän.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 5.10. kello 23 saakka.

Unohditko muuttaa vanhan S-etukorttisi? Nyt sen omistaminen maksaa – jos tilillä on katetta


Summary: Ensimmäiset influenssarokotteet ovat jo saapuneet maahan ja terveydenhuollon ammattilaisten rokotukset alkavat lähipäivinä. Suomeen on tilattu yhteensä 2,6 miljoonaa annosta, jonka toivotaan riittävän kaikille halukkaille.

Suomi on varautunut influenssarokotusten kasvaneeseen suosioon tilaamalla tulevaksi talveksi 500 000 rokotusannosta enemmän kuin viime kaudella.
 Influenssarokotteita on tulossa Suomeen tälle tautikaudelle yhteensä 2,6 miljoonaa annosta, joista 2 miljoonaa julkiseen terveydenhuoltoon ja 600 000 yksityisille terveysyrityksille. Influenssakaudella 2020-2021 Suomeen tuli yhteensä 2,1 miljoonaa influenssarokotetta.
 Viime talvena, koronapandemian keskellä, influenssarokotteiden suosio ampaisi nousuun, minkä seurauksena  influenssarokotteet loppuivat kesken  ja rokotusaikoja jouduttiin perumaan.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) johtava rokotusasiantuntija  Mia Kontio  on toiveikas, että tällä kertaa influenssarokotteet riittävät.
 – Todella vaikea sanoa, riittävätkö ne. Tässä on jo puoli miljoonaa annosta enemmän kuin viime kaudella, joten tilanne on huomattavasti parempi, Kontio sanoo.
 – Toivottavasti mahdollisimman moni riskiryhmäläinen ottaa rokotteen.
 Mia Kontion mukaan Suomeen tilattiin tänä vuonna enemmän influenssarokotteita, koska viime vuonna kysyntä oli niin suurta. Privat.
 Influenssarokotteet loppuivat viime talvena kesken ensimmäistä kertaa Suomessa. Edellisinä vuosina niitä  on jäänyt käyttämättä noin 300 000 annosta  vuosittain. Aikaisemmin riskiryhmäläisistä noin puolet on ottanut rokotteen.
 Suosion kasvun syyksi arvioitiin mediajulkisuuden ja koronaepidemian vauhdittamaa rokotemyönteisyyttä.  Viranomaiset kehottivat  syksyllä 2020 kaikkia ottamaan influenssarokotteen. Riskinä on, että influenssaviruksen jälkeen voi saada herkemmin koronaviruksen – tai toisinpäin.
 Hoitajien rokotukset alkavat lähipäivinä
 Kontion mukaan ensimmäiset influenssarokotteet ovat jo saapuneet maahan. Ensin rokotusvuorossa ovat terveydenhuollon ammattilaiset, joiden rokottamisen on määrä alkaa joko tällä tai ensi viikolla.
 Influenssarokotteiden kasvaneen kysynnän takia terveydenhuollon ammattilaisten rokotuksissa etusijalla ovat ne, jotka hoitavat influenssaa sairastavia tai jatkuvasti vakavalle influenssalle erityisen alttiita henkilöitä.
 Iäkkäiden rokottaminen pyritään Kontion mukaan ajoittamaan marras-joulukuun vaihteeseen, jotta suoja riittää mahdollisimman hyvin ensi vuoden puolelle.
 Yksityiset terveysyritykset aloittavat maksulliset influenssarokotukset lähipäivinä.
 THL:n influenssakatsauksen mukaan influenssakausi ei ole vielä alkanut.
 Rokotteita ei saada lisää kesken kauden
 Jos influenssarokotteet loppuvat kesken tänäkin talvena, niitä ei saada tilattua lisää kesken kauden.
 – Meillä on sopimus tietystä määrästä rokotteita eikä sen yli voida mennä. Viime kaudella ei ollut enää saatavilla lisää influenssarokotteita, ne olivat markkinoilta loppu, sanoo Kontio.
 Julkinen terveydenhuolto antaa influenssarokotteita ilmaiseksi riskiryhmille kansallisen rokotusohjelman kautta.
 Ketkä saavat ilmaisen influenssarokotteen? Terveys- ja sosiaalialan ammattilaiset sekä lääkehuollon henkilöstö Raskaana olevat Alle 7-vuotiaat 65-vuotta täyttäneet Sairautensa vuoksi riskiryhmään kuuluvat (esim. krooninen sydän- tai keuhkosairaus, diabetes, munuaisen vajaatoiminta) Vakavalle influenssalle alttiiden henkilöiden lähipiiri Varusmiespalveluksen aloittavat Lähde:  THL

Suomeen saapuu ennätysmäärä influenssarokotuksia, mutta ei ole varmuutta riittävätkö nekään kaikille halukkaille, myöntää THL:n asiantuntija


Summary: Viikonloppuna järjestettyyn mopomiittiin osallistui  300–400 mopoa tai autoa. Missä mopo ja nuori, siellä helposti aikuisten paheksunta, vaikka luvallisissa tapahtumissa nuoret ovat käyttäytyneet usein paremmin kuin aikuiset.

Tampereella järjestettiin viikonloppuna suuri mopomiitti, jonka kutsu levisi sosiaalisessa mediassa nopeasti.
 Mopomiitti lopetettiin poikkeuksellisen isolla poliisijoukolla. Jyväskylän rallista tulleet mellakkapoliisit lopettivat myöhään lauantaina illalla Pyynikin rannassa tapahtuman.
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen ylikomisario  Harri Nojonen  sanoo, että paikalla oli arviolta 300–400 mopoa tai autoa. Niistä lähti valtavasti meteliä ja savua, ja poliisin mukaan ympäristö häiriintyi selvästi.
 Asiasta oli tullut lukuisia ilmoituksia. Paikalla kävi ensin poliisipartio, mutta sen kulkua yritettiin estää.
 – Poliisiautoa heitettiin tölkillä ja yritettiin estää auton kulkemista. Tämäntyyppinen toiminta ei kuulu autoiluun eikä mopoiluun, Nojonen muistuttaa.
 Paikalla oli pimeää ja myös aikuisia, joten poliisilla ei ole tietoa estäjien iästä.
 – Joukossa tyhmyys tiivistyy. Jonkun pitää päästä koheltamaan, että leimautuu koko porukka, Nojonen harmittelee.
 Samanaikaisesti Jyväskylän rallista oli sattumalta tulossa paljon poliiseja ja he tulivat apuun. Poliisi hajotti porukan, eikä ottanut ketään kiinni tai kirjoittanut sakkoja. Poliisin läsnäolo rauhoitti Nojosen mukaan tilanteen, eikä poliisin ja nuorten välillä tullut kontakteja.
 Tubettaja ihmettelee
 Monessa kaupungissa on järjestetty myös virallisia mopomiittejä. Näissä vastaavia järjestyshäiriöitä ei ole ollut, vaikka moni aikuinen paheksuu pärinää.
 Tamperelainen tubettaja  JuhisRacing  tekee yhteistyötä Tampereen kaupungin kanssa virallisissa miiteissä. Hän ei paljasta nimeään tai kasvojaan, vaan JuhisRacing on tubenimi. Tubettajalla on yli 80 000 seuraajaa Youtubessa.
 JuhisRacing ei ollut paikalla Tampereen mopomiitissä, mutta on nähnyt sieltä videoita. Yle yritti tavoittaa juttua varten myös paikalla olevia nuoria, mutta ei onnistunut.
 – Vaikka itse olen mopoilija ja olen heidän puolellaan, tällä kertaa näyttää siltä, että mentiin astetta liian pitkälle. Toisentyyppisellä käyttäytymiselle olisi voinut ehkäistä tämän lopputuloksen.
 JuhisRacing toivoo nuorille lisää kokoontumispaikkoja. Antti Eintola / Yle
 Toisaalta hän ihmettelee poliisin järeitä toimia. Tubettaja ei ole koskaan nähnyt miiteissä mellakkapoliiseja.
 – Miettikää nyt: mopomiitti, jossa on 15-vuotiaita ja siitä ylöspäin nuoria ja mellakkapoliisi paikalla. Resurssit ovat käytössä, mutta mennäänkö nyt vähän liian pitkälle.
 Mopomiiteissä on yleensä 15–20-vuotiaita nuoria. Kokoontumispaikkoja ei nuorille oikein ole.
 – Nuorten täytyy päästä harrastamaan. Toivon, että kaupunki pystyisi mahdollistamaan nuorille tapahtumia laillisesti ja turvallisesti.
 Koska laillisia paikkoja on vähän, pyrkivät mopoilijat mopomiiteissä valitsemaan tubettajan mukaan usein isoja teollisuusalueita tai muita alueita kaupungin laitamilla.
 – Mopoilijat ovat fiksuja ja pyrkivät valitsemaan paikkoja, joissa aiheutetaan mahdollisimman vähän harmia muille.
 Suosittua korona-aikana
 Tampereen kaupunki on järjestänyt yhdessä nuorten kanssa kahtena edellisenä kesänä viralliset mopomiitit. Tapahtumaan on haettu viranomaisluvat ja hankittu järjestyksen valvojat.
 Tampereen kaupungin nuorisopalvelujen johtaja  Jukka Etu-Seppälä  kertoo, että esimerkiksi viime kesän mopomiitissä oli tuhatkunta. Osa oli katsojia, osa osallistui tapahtumaan mopoilla.
 Katsojille pitäisi Etu-Seppälän mukaan järjestää mopomiitissä erilliset alueet ja rajata alueet, joissa tehdään taitoajoja. Samoin muuta liikennettä pitää rajata, jotta tapahtuma on turvallinen.
 Mopomiitissä tavataan paitsi kavereita, myös esitellään erilaisia mopoja ja mopon hallintaan liittyviä asioita, kuten kiihdytellään, keulitaan ja jarrutellaan.
 Etu-Seppälän arvion mukaan koronan aikana mopomiittien suosio on kasvanut. Tämä selittää myös houkutuksen spontaaneihin tapaamisiin. Nuorilla on tarve kokoontua ja sosiaalisen median kautta väkimäärä paisuu helposti suuremmaksi kuin on ajateltu.
 – Ihmiset eivät ole päässeet kokoontumaan oikein mihinkään. Mopoilussa tapaaminen on ollut sikäli turvallisempaa, koska se on ollut ulkoilmassa, kypärät päässä ja siinä on tietynlainen etäisyys toiseen ihmiseen luonnollisesti. Kun istuu mopon päällä, ei synny lähikontaktia.
 Mopoilu on suosittua sekä tyttöjen että poikien keskuudessa.
 – Mopo on kulkuväline nuorelle, kuten auto aikuiselle. Nuoret siirtyvät harrastuksesta toiseen mopolla. Se on oman vapauden väline, eikä ole riippuvainen muiden aikatauluista, Etu-Seppälä kuvaa.
 Ei ongelmia alkoholista
 Aikuisten tapahtumiin verrattuna mopomiiteissä ei ole ollut alkoholista ongelmia. Poliisi vahvistaa, ettei viikonlopunkaan luvattomassa mopomiitissä takavarikoitu alkoholia. Tampereen kaupungin nuorisopalvelujen johtaja Etu-Seppälällä on sama kokemus.
 – Ei niissä ole ollut sellaisen kanssa mitään tekemistä. Nuoret ovat valveutuneita. Jos he ovat mopolla liikkeellä, ei lähdetä päihtyneinä. Virallisissa tapahtumissa ei ole ollut oikeastaan järjestyshäiriöitä koskaan, Etu-Seppälä sanoo.
 Silti luvallisiakin mopomiitteja helposti paheksutaan äänen takia.
 – Kyllähän niitä paheksutaan. Moottoripyöristä ja autoista lähtee myös kovia ääniä. Kyllä maailmaan ääntä mahtuu, ei se siitä ole kiinni.
 JuhisRacing ei ollut itse Tampereen mopomiitissä, mutta on nähnyt sieltä videoita.  Antti Eintola / Yle
 Esimerkiksi Tampereella kaupungin mopomiitit on pyritty pitämään Messukeskuksen parkkipaikalla, etteivät ne olisi ihan asutuksen lähellä. Ensi kesälle suunnitellaan uutta virallista mopomiittiä Tampereella.
 – Nuorilla on yleensä tarve kokoontua. Jos se tehdään hallitusti ja sille annetaan tilat ja mahdollisuus ja se on turvallista, se on aina järkevämpää kuin että tapahtuma organisoituu itsekseen.
 Etu-Seppälä toivoo aikuisten muistavan, että kaikki ovat joskus olleet nuoria.
 – Jokaista kokoontumista ei voi tuomita. Jos samaan syssyyn tuomitaan aikuisten toiminta, tuskin meillä olisi autoja tai moottoripyöriä kaupungissa.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka!
 Lue myös:
 Tältä näyttää, kun satoja kuskeja suuntaa mopomiittiin – osa ajaa rauhallisesti, mutta poliisi kertoo myös ylilyönneistä: "Keulitaan etupyörä ilmassa liikenteessä"
 Nuoret haastavat mopomiiteissä poliisia tahallaan ja kuvaavat videoita Tiktokiin – "Käytös on todella uhkaavaa", ylikomisario kommentoi

Mellakkapoliisit hajottivat Tampereella luvattoman mopomiitin – suosittu tubettaja kertoo, miten mopon ei välttämättä tarvitse lähteä käsistä


Summary: Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan asiassa jäi näyttämättä, että Pälkäneen kunta olisi menetellyt huolimattomasti. Asukkaiden oikeus vaatia vahingonkorvausta ehti käräjäoikeuden mukaan vanhentua. Taloyhtiön hallituksen jäsen kertoo, että tuomiosta valitetaan.

Pälkäneen rivitalon asukkaat aikovat valittaa  viime viikolla tulleesta Pirkanmaan käräjäoikeuden  tuomiosta hovioikeuteen.
 Eläkeikäiset asukkaat menettivät käytännössä omaisuutensa ja kotinsa, kun kaatopaikan päälle rakennettu rivitalo vajosi. Lisäksi he joutuvat maksamaan oikeudenkäyntikuluja kunnalle.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan asiassa jäi näyttämättä, että Pälkäneen kunta olisi menetellyt huolimattomasti. Asukkaiden oikeus vaatia vahingonkorvausta ehti käräjäoikeuden mukaan vanhentua.
 Taloyhtiön hallituksen jäsen ja pitkäaikainen puhemies  Veikko Tiainen  kertoo, että tuomiosta on ilmaistu tyytymättömyys käräjäoikeudelle.
 – Kyllä se menee hovioikeuteen ilman muuta. Tuomio oli tyrmäävä isku, mutta tänään on ollut valoisampaa tietoa.
 Yle ei tavoittanut asukkaiden juristia.
 Tiaisen mukaan asukkaat ovat saaneet asiantuntijajärjestöltä tuen siihen, että tuomiosta kannattaa valittaa.
 Asukkaat joutuvat maksamaan kunnan oikeudenkäyntikuluja
 Rivitaloyhtiö vaati oikeudessa Pälkäneen kuntaa lunastamaan kiinteistön tai maksamaan korvauksia yhteensä 600 000 euroa.
 Käräjäoikeuden mukaan korvauksiin ei ole oikeutta. Lisäksi asukkaat joutuvat käräjäoikeuden mukaan suorittamaan Pälkäneen kunnalle oikeudenkäyntikulujen korvauksena lähes 22 000 euroa.
 Tuomio oli pettymys asukkaille.
 – Eihän tällaista tapausta Suomessa ole, että sairailta vanhuksilta yritetään ryöstää asunto-omaisuus ja potkitaan pellolle asunnoistaan. Ei uskoisi, että oikeusvaltiossa tapahtuu tällaista, Tiainen sanoo.
 Pitkä kiista
 Pälkäneen kunta oli koko ajan sitä mieltä, että asukkaiden vaatimukset olivat vanhentuneita ja perusteettomia. Käräjäoikeus päätyi kunnan kannalle.
 Tontilla oli aiemmin ollut soramonttu , joka täytettiin soran oton päätyttyä muun muassa kannoilla sekä puutarha- ja teollisuusjätteillä. Paikalle rakennettiin neljä huoneistoa käsittävä rivitalo vuonna 1988.
 Vuosien kuluessa eloperäinen jäte lahosi, ja rivitalon alla oleva maa vajosi. Asuntojen seiniin alkoi tulla halkeamia. Talo on halkeillut monin paikoin, koska se on vuosien kuluessa vajonnut pahasti.
 Kaikki asukkaat ovat joutuneet häädön uhalla vuosia sitten jättämään kotinsa.
 Kunnan rakennus- ja ympäristöjaosto asetti vuonna 2018 rakennuksen käyttökieltoon. Viimeinen asukas velvoitettiin häädön ohella rakennuksesta pois kesällä 2019.
  Lue lisää:
 Eläkeläiset menettivät kotinsa ja omaisuutensa, kun talo alkoi vajota – nyt he joutuvat maksamaan myös kunnan oikeudenkäyntikuluja

Pälkäneen rivitalon asukkaat valittavat tuomiosta: "Sairailta vanhuksilta yritetään ryöstää asunto-omaisuus ja potkitaan pellolle"


Summary: Kremlin tiedottajan Dmitry Peskovin mukaan Pandoran tietovuodon väitteet presidentti Putinin salaisista omaisuuksista ovat perusteettomia. Heti paljastusten jälkeen eri puolilla maailmaa alkoi kiistely tietojen oikeellisuudesta.

Kremlin tiedottaja  Dmitry Peskov  on kommentoinut lyhyesti Pandoran papereiden paljastuksia, joiden mukaan Venäjän presidentti  Vladimir Putinin   lähipiirillä olisi miljardiomaisuuksia veroparatiiseissa ulkomailla.
 – Väitteissä ei ole mitään perää, eikä niitä ole syytä tutkia, sanoi Peskov toimittajille Moskovassa.
 Hänen mukaansa tutkinnan tekeminen edellyttäisi, että julkaisija olisi "vakavasti otettava taho".
 – Väitteitä on paljon, niitä esitetään usein ja entisiä korvataan uusilla, niissä ei ole tutkittavaa, hän sanoi.
 Peskovin lyhyt vastaus oli hyvin samanlainen kuin  keväällä 2016, jolloin hän kommentoi niin sanottujen Panaman papereiden tietovuotoja . Niissäkin kerrottiin presidentti Putinin omaisuusjärjestelyistä.
 Sunnuntai-iltana julkistettujen  Pandoran papereiden vuodossa  on tietoja 46 venäläisen miljardöörin omistuksista veroparatiiseissa. Yksi tietovuotojen kohde on presidentti Putinin likeinen ystävä  Gennadi Timtšenko,  jolla on Suomen kansalaisuus.
 Tiedottaja Peskov sanoi hieman pisteliäästi, että ainoa huomionarvoinen asia tällä kertaa oli, että Yhdysvallat näyttää olevan maailman suurin veronkierron keskittymä.
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.
 Myös Tsekin pääministeri kiistää omaisuusjärjestelyt
 Eurooppalaisista valtiojohtajista Pandoran papereissa on tuotu esiin Tšekin pääministeri  Andrej Babiš . Paljastusten mukaan  hänen omistukseensa kuuluu käytännössä yli 20 miljoonan euron arvoinen huvila Ranskan Rivieralla.
 Babiš on jyrkästi kiistänyt, että hän omistaisi mitään Ranskassa. Pääministerin kanslia sanoo tiedotteessaan, että väitteet yksityisten omistusten ja julkisten varojen kytkennästä ovat perusteettomia. Tiedotteen mukaan tällaisillä väitteillä pyritään tietoisesti sotkemaan totuutta.
 Tietovuoto tuli hankalaan saumaan pääministeri Babišille ja hänen johtamalleen ANO-puolueelle, sillä Tšekissä järjestetään viikonloppuna parlamenttivaalit.
 Syytökset ja torjunnat leimahtivat eri puolilla maailmaa
 Vuoto paljastaa yli kolmensadan poliitikon ja virkamiehen salaiset veroparatiisiomistukset. Näiden joukossa on 35 entistä tai nykyistä valtionpäämiestä.
 Julkinen keskustelu laajenee vauhdilla niin Euroopassa kuin Aasiassa.
 Britanniassa tietovuoto paljasti sen, että konservatiivien vaalikampanjaa tukenut  Mohammed Amersi  on ollut osallisena yhdessä Euroopan suurimmista korruptiovyyhdissä.  Vyyhti johtaa ruotsalaisen teleyhtiön kautta Uzbekistanin presidentin perheeseen.
 Pääministeri  Boris Johnson  vakuutti, että kaikki konservatiivipuolueelle annettujen lahjoitusten taustat on tarkistettu.
 Pakistan ja Australia ovat kertoneet tutkivansa paljastusten väitteitä.
 Uutistoimisto Reuters kertoo, että Jordanian tiedotusvälineet ovat vaienneet tiedoista, että  kuningas Abdullah II  omistaisi Yhdysvalloissa ja Britanniassa kiinteistöjä noin 85 miljoonalla eurolla. Paljastuksen mukaan ne olisi hankittu vuosien 2003–2017 välisenä aikana.
 Kuningashuone sanoo kommentissaan, että omaisuus on hankittu laillisesti, mutta siitä ei ole turvallisuussyistä kerrottu julkisuuteen, kirjoittaa Reuters.
 Sanomalehti Guardianin mukaan  ainakin kahdeksan valtiota on jo luvannut tutkia omassa maassaan Pandoran papereiden tiedot.
 Paljastusten yhteydessä on muistutettu, että veroparatiisiyhtiön omistaminen ei ole laitonta . Usein salaisia yhtiöitä kuitenkin käytetään myös rikolliseen toimintaan kuten rahanpesuun tai laittomaan veronkiertoon.
 Libanonin entinen pääministeri  Hassan Diab  kiisti tehneensä mitään väärin. Hän sanoi Reutersin mukaan tiedotteessa, että hän on luopunut osakkeista, joihin hänet on kytketty. Diab kysyi myös, onko yrityksen perustaminen väärin, ja uhkasi vetää oikeuteen jokaisen, joka yrittää mustamaalata häntä.
 Mitkä ovat rahanpesun tunnusmerkkejä? Ketjutettujen omistusten, bulvaanien sekä veroparatiisiyhtiöiden käyttäminen. Suuret ja epätyypilliset rahansiirrot. Maksujen perusteet ovat epäselviä. Suuret lainat, joiden takaisinmaksusta ei ole tietoa. Rahan saajaan tai lähettäjään liittyy rikosepäilyjä tai muuta negatiivista tietoa. Rahanpesun torjuntaa tekevät tahot kuten pankit selvittävät myös sitä, ovatko henkilöt  poliittisesti vaikutusvaltaisia  eli poliitikkoja tai heidän lähipiiriään.
 Kello 19.09 Lisätty Libanonin entisen pääministerin kommentit

Pandoran paperit eivät hätkähdytä Venäjää, sanoo Kremlin tiedottaja – poliitikot asettuivat puolustuskannalle eri puolilla maailmaa


Summary: Professuurin ja tutkimusryhmän rahoitus on turvattu nyt viideksi vuodeksi. Tavoitteena on, että yliopisto ja yritykset yhdessä tuottavat huippuosaajia sekä uutta liiketoimintaa globaaleille markkinoille.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Suomen ensimmäisen sähköisen liikenteen professuurin perustaminen Lahteen viideksi vuodeksi vaatii noin miljoonan euron rahoituksen. Uudelle professuurille on huutava tarve, sillä seudulle on syntynyt lyhyessä ajassa sähköisen liikenteen osaamiskeskittymä. Alan yrityksiä on jo kolmisenkymmentä. Ne tarvitsevat kipeästi osaajia.
 Sähköisen liikenteen professuuri  keskittyy liikenteen sähköiseen murrokseen. Uuden professorin tehtävänä on tarjota myös tuoretta tutkimustietoa. Tätä varten kootaan 7-13 hengen ryhmä väitöskirjoihin johtavaan tutkimustyöhön. Lisäksi LUT-yliopisto avaa ensi syksynä sähköisen liikenteen maisteriohjelman Lahteen. Haku ohjelmaan alkaa joulukuussa.
 – Lahdessa on jo alalla toimivia teknologiayrityksiä. Tavoitteena on tehdä tuotteita ja palveluita vientiin tutkimuksen ja yritysten yhteistyöllä, sanoo LUT-yliopiston energiajärjestelmien tiedekunnan dekaani  Olli Pyrhönen .
 Hänen mukaansa kyse ei ole vain sähköautoista, latauslaitteista ja akuista vaan myös muun muassa sähköisistä polttoaineista ja alaan liittyvästä ohjelmisto-osaamisesta sekä mobiilidatasta. Liikenteeseen kuuluvat autojen lisäksi esimerkiksi lento- ja vesiliikenne.
 LUT-yliopiston professuurin ja tutkimusryhmän rahoittajina on joukko päijäthämäläisiä yrityksiä ja säätiöitä. Rahoittajat julkistettiin maanantaina. Lahden kaupungin lisäksi mukana ovat  sähköautojen latauslaitteita valmistava Kempower , teollisuus- ja talotekniikan asiantuntijayritys LSK Group, Lahti Energia, Lahden teollisuusseuran säätiö, Kestävä Lahti-säätiö ja PHP-säätiö.
 – Liikenneinfran päästöjen vähentäminen on iso kokonaisuus. Sähköisen liikenteen murros on vasta alkamassa, sanoo Olli Pyrhönen.
 Yritykset kaipaavat osaajia
 Rahoittajien satsaamat summat professuuriin vaihtelevat.  PHP-säätiön  tarkoituksena on edistää taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä Päijät-Hämeessä. Se sijoitti 250 000 euroa.
 – Tämä on viime vuonna perustetun säätiömme ensimmäinen rahoituskohde. Haimme vaikuttavuutta ja tässä sitä on, sanoo PHP Holding Oy:n toimitusjohtaja  Ari Turunen .
 Lahtelainen LSK Group panostaa 100 000 euroa. Teknologiayrityksen mukaan lähteminen oli itsestäänselvyys.
 – Tarvitsemme myös huippuosaajia töihin, joten esimerkiksi sähköiseen liikenteeseen erikoistuville diplomi-insinööriopiskelijoille löytyy harjoittelupaikkoja, sanoo toimitusjohtaja  Perttu Ryynänen .
 Lue lisää:
 Sähköautojen ja hybridien rekisteröinnissä huima nousu
 Asiantuntijat korjaavat harhaluuloja sähköautoista – 700 000 sähköauton tavoite kuulostaa rajulta, mutta onko se sitä todella?

Lahti tähtää  sähköisen liikenteen markkinoille ryminällä – Suomen ensimmäinen alan professuuri syntyy kaupungin ja yritysten yhteistyönä


Summary: Mielentilatutkimuksessa miehen todettiin olevan alentuneesti syyntakeinen, mikä lyhensi vankeustuomion pituutta.

Nurmijärvellä kahden poliisin murhan yrityksestä syytetty mies on tuomittu neljäksi vuodeksi vankeuteen. Käräjäoikeuskäsittelyssä mies itse kiisti murhasyytteet.
 Mies  oli asettanut pommin poliisiajoneuvon viereen Nurmijärven poliisiasemalla  marraskuussa viime vuonna. Tutkinnassa tehtyjen kokeiden perusteella pommi oli niin voimakas, että se olisi räjähtäessään voinut aiheuttaa poliisien kuoleman. Pommi ei ollut ehtinyt räjähtää, koska poliisit huomasivat kassin ja sen sisällä pariston ja johtoja. Poliisin räjähderyhmä teki pommin vaarattomaksi.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi miehen alentuneesti syyntakeisena seuraavista rikoksista: kahdesta murhan yrityksestä, kolmesta vahingonteosta, räjähderikoksesta, lievästä ampuma-aserikoksesta ja törkeän vahingonteon yrityksestä. Mies oli myös muun muassa sytyttänyt Nurmijärven seurakunnan omistaman siunauskappelirakennuksen palamaan.
 Neljän vuoden vankeustuomio ei ole vielä lainvoimainen, koska siitä voi valittaa korkeampaan oikeusasteeseen.

Mies rakensi voimakkaan pommin ja vei sen poliisiauton viereen Nurmijärvellä – tuomittiin neljän vuoden vankeuteen murhayrityksistä


Summary: Yläasteikäiset nuoret voivat yksilöidä peruskouluopintojaan ympäri Suomen esimerkiksi erikoisluokalle hakemalla. Kouvolan kaupunki tahtoo laajentaa jo valmiiksi tuhtia opintotarjontaansa, jotta jokainen oppilas saisi loistaa.

Kun kahdeksasluokkalaiset  Topias Nyman  ja  Topi Kuosmanen  menevät matematiikan tunnille, eteen voi tulla tavallisten laskutoimitusten sijaan vaikkapa roomalaisia numeroita. Biologian tunnilla saatetaan lintujen tunnistamisen sijaan tiirailla mikroskoopilla.
 Nyman ja Kuosmanen ovat kouvolalaisen Eskolanmäen koulun hitech-erikoisluokalla. Luokan oppilaat keskittyvät opinnoissaan matematiikkaan, fysikkaan, kemiaan, biologiaan ja englantiin.
 – Vähän kuin normaalilla luokalla opiskelisi, mutta siellä ei tule kokeita eikä läksyjä. Ei käydä sellaisia asioita, joita normaalisti käytäisiin. Matematiikassa ollaan esimerkiksi koodattu! Kuosmanen kertoo.
 Opinnot ovat osittain varsin erilaiset kuin yleisluokalla. Niissä tutustutaan luonnontieteellisiin ja matemaattisiin aineisiin syvemmin. Englannin tunnilla opetellaan luonnontieteen sanastoa ja opetellaan kieltä myös omien mielenkiinnon kohteiden mukaan.
 Erikoisia erikoisluokkia
 Kouvola on yksi niistä monista suomalaisista kunnista, joissa järjestetään erikoisluokkaopetusta. Erikoisluokilla keskitytään johonkin aineeseen tai kokonaisuuteen tarkemmin. Opiskelemaan luokalle pääsee valintakokeen avulla.
 Liikunta- ja musiikkiluokat ovat yleinen näky eri kuntien erikoisluokkalistauksissa, mutta esimerkiksi Mäntsälässä on yrittäjyys- ja tiedekulttuuriluokka ja Salossa muun muassa viestintä- ja tietotekniikkapainotteiset luokat.
 Eskolanmäen koulu on yksi niistä kouluista, joihin voi hakea erikoisluokalle. Kuvassa oppilaat keskittyvät terveystiedon tuntiin.  Antro Valo / Yle
 Suurissa kaupungeissa  erikoisluokkatarjonta on laajempaa, ja Kouvolassa onkin kokoonsa nähden melkoinen opintotarjonta niille, jotka tahtovat loistaa vahvuuksissaan.
 Yläasteikäinen voi opiskella Kouvolassa liikunta-, matematiikka-, hitech-, ilmaisutaito-, yrittäjyys- ja musiikkiluokalla sekä median ja ilmaisun luokalla.
 Oppilaat voivat kuitenkin hakea erikoisluokille jo alakoulun 3. luokalla, mutta valikoima on silloin suppeampi. Alakoulussa erikoisluokkia on musiikissa, liikunnassa ja mediakasvatuksessa.
 Huoltajille tehdyn kyselyn mukaan sekään ei vielä riitä, joten Kouvola aikoo pistää vieläkin paremmaksi.
 Kolme porrasta, jotain jokaiselle
 Kouvola on parhaillaan uudistamassa koko koulujärjestelmänsä siten, että se ottaisi paremmin huomioon oppilaiden vahvuudet ja yksilöllisen lahjakkuuden.
 Kolmiportaisen toimintamallin on kaupungin mukaan tarkoitus ottaa lasten ja nuorten vahvuudet ja lahjakkuudet huomioon.
 Koulumallin uudistus Kouvolassa Jokaiselle koululaiselle on voitava tarjota harrastustoimintaa koulupäivän yhteydessä. Vähintään yläasteella on tarjottava johonkin oppiaineeseen syvemmin tarttuvia valinnaisia opintoja. Erikoisluokkaopetusta muokataan. Yrittäjyyskasvatus ja mediakasvatus tulisivatkin valinnaisaineiksi erikoisluokkaopetuksen sijaan. Niiden tilalle tulisi taidekasvatusta ja kieliä.
 Kerho- ja harrastustoimintaa olisi suunnitelmien mukaan kaikille, valinnaisia painotusopintoja niitä haluaville tarjonnan mukaan ja erikoisluokkaopetusta valituille, siihen soveltuville oppilaille.
 Painotusopinnoissa syvennytään valinnaisilla
 Suurin oppilaita koskeva muutos on todennäköisesti painotusaineiden tuleminen vähintäänkin yläkouluihin jokaisella alueella.
 Se on asia, jota ei Kouvolassa ole juuri ollut. Koulu voi esimerkiksi painottaa musiikkia ja järjestää enemmän valinnaisia musiikin kursseja kuin normaalisti, Kouvolan vs. opetuspalvelupäällikkö  Pirjo Piiroinen  kertoo.
 – Koulujen pitää makustella asiaa. On mietittävä, mikä on juuri tietyn koulun kannalta viisain painotusainepaketti. Nyt aloitellaan, mutta toteutus tullee käytäntöön seuraavan neljän vuoden aikana.
 Painotettu opiskelu tapahtuu lähikoulussa, kun taas erikoisluokalle haetaan erikseen. Erikoisluokalla koulu voi vaihtua. Painotettu opiskelukin tuo monen koululaisen opintovalikoimaan lisäväriä. Painotuksiin vaikuttaa se, onko tiloja ja osaamista.
 – Meidän pitää muistaa, että kaikissa kouluissa edellytykset esimerkiksi liikunnan opetukseen eivät ole samanlaiset. Koulut tulevat varmasti käymään sekä oppilaiden että huoltajien kanssa läpi sitä, mitkä aineet olisivat halutuimpia, Piiroinen kertoo.
 Ilmaisutaidosta tulee taidekasvatus
 Milja Mankki  ja  Whelve Peltonen  aloittivat Eskolanmäen koulun ilmaisutaidon erikoisluokalla tänä syksynä. Opiskelu on muuten sujunut normaaliin tapaan, mutta jokaiseen viikkoon kuuluu kaksi tuntia ilmaisutaitoa.
 – Tunneilla on parin kuukauden aikana opeteltu heittäytymään ja käyttämään tilaa, harjoiteltu erilaisten äänien käyttöä ja treenattu improvisointia, Peltonen kertoo.

 Tunteja pidetään koulupäivän päätteeksi.
 – Ne ovat olleet todella hauskoja koulupäivän lopetuksia. Voi lähteä hyvillä mielin kotiin, Mankki kertoo.
 Mankki kertoo, että ilmaisutaidon tunnit ovat antaneet hänelle rohkeutta. Alakoulussa hän ei oikein uskaltanut viitata tunnilla. Nyt se on helpompaa, kun ilmaisutaidon tunneilla on revitelty.
 Molemmat nuoret tahtoisivat tulevaisuudessa tehdä uraa taiteellisen ilmaisun parissa. Mankki haluaisi opiskella näyttelijäksi. Peltonen kertoo, että hän pitää kirjoittamisesta ja tahtoisi oppia itsensä ilmaisemista monipuolisesti.
 Erikoisluokkiin laajempia kokonaisuuksia
 Ilmaisutaidon erikoisluokka on yksi niistä erikoisluokista, jotka muuttuvat Kouvolassa.
 Vs. opetuspalvelupäällikkö Pirjo Piiroinenkertoo, että ilmaisutaidon erikoisluokka laajenee taidekasvatukseksi osin huoltajien toiveesta. Ilmaisutaito olisi osa taidekasvatusta.
 – Taidekasvatus pitää sisällään kuvataiteita, musiikkia, draamaa ja yleensäkin laajan kirjon erilaisia taiteen muotoja. Sisältöjä ei ole vielä suunniteltu, mutta siitä on tulossa laaja taiteeseen pohjautuva kokonaisuus, Piiroinen kertoo.
 Myös esimerkiksi hitech-erikoisluokka on matemaattisia ja luonnontieteellisiä sisältöjä painottava, mutta vielä ei tiedetä, miten se tarkasti ottaen muuttuu nykyisestä.
 Lue lisää:   Erikoisluokille ja painotettuun opetukseen hakevalla 6. luokkalaisella on mistä valita – jos asut suuressa kaupungissa

Topias ei saa tunneilta läksyjä ja Milja uskaltaa nyt viitata – näin erikoisluokat saavat oppilaat loistamaan: ”Sain tosi paljon rohkeutta”


Summary: Ruotsalainen Jakob Lind oli koko ikänsä ihmetellyt, miksi isoisä oli Suomessa vuonna 1918. Lind kirjoitti isoisänsä tarinan ja paljasti samalla ruotsalaisen prikaatin synkän historian Suomen sisällissodassa.

Kaikki oli tapahtunut nopeasti, liian nopeasti.
 Tiedustelupartioita ei ollut lähetetty matkaan. Suuntaohjeet osoittautuivat täysin vääriksi. Metsäinen harju oli täynnä punaisten tarkka-ampujia.
 Prikaatilaiset huonoine kivääreineen etenivät suoraan kohti vihollisen tulitusta.
 "Kärsimme pakostakin suuria tappioita, koska etenimme yli kilometrin tasaisella aukiolla syvässä hangessa kohti vihollisen poteroita. Ja mitä syytä oli ylipäänsä edetä pellolla, kun molemmin puolin olisi ollut suojaisaa maastoa?"  ihmetteli prikaatilainen  Hallberg  myöhemmin.
 Valkoisten riveissä taistellut ruotsalainen prikaati oli saanut tulikasteensa Suomen sisällissodassa.
 Paikka oli pahin mahdollinen: käynnissä oli Pohjoismaiden sotahistorian suurin taistelu, kamppailu Tampereesta. Se ratkaisisi sisällissodan lopputuloksen. Vastassa oli 12 000 hyvin aseistautunutta punaista.
 Päivä, 28. maaliskuuta 1918, tunnetaan nimellä verinen kiirastorstai.
 Muutaman tunnin aikana 17 ruotsalaista oli kaatunut, vakavasti loukkaantuneita oli 11, parikymmentä oli kateissa.
 Prikaati oli menettänyt ensimmäisessä sotatilanteessaan neljänneksen miehistään.
 – Se oli fiasko. Jonkun oli pakko kantaa vastuu katastrofaalisesta virhearviosta, kirjailija  Jakob Lind  sanoo.
 Mannerheim oli komentanut joukon taisteluun, mutta häntä ei kukaan uskaltanut syyttää.
 – Syntipukki saatiin joukkojen komentajasta, isoisästäni  Hjalmar Frisellistä.
 Jakob Lind on kirjoittanut ruotsalaisen prikaatin vaiheista kiehtovan teoksen  Isoisän pistooli. Tositarina häpeästä, rakkaudesta ja fiaskosta Suomen sisällisodassa.
 Samalla hän selvittää kuin salapoliisityönä sukuaan vaivanneen arvoituksen: miksi tukholmalainen herraspoika Hjalmar Frisell oli Suomessa keväällä 1918?
 Jakob Lind tutki lähes 20 vuotta isoisänsä vaiheita. Materiaalia löytyi muun muassa sukulaisten ullakolta. Richard Hammarskiöld
 Lenin ohjeistaa Ruotsin kommunisteja
 – Kun vallankumous Suomessa alkoi 27. tammikuuta 1918, se oli shokki Ruotsissa, Jakob Lind sanoo.
 Ruotsin konsuli  Walter Ahlström  sähkötti Tukholmaan: "Tilanne epätoivoinen. Väliintulo ehdottoman välttämätön."
 Myös Suomen hallitus esitti Ruotsille avunpyynnön.
 Sosialidemokraattien ja liberaalien muodostama hallitus sanoi kuitenkin ei.
 – Ruotsalainen sosialidemokratia oli pasifistisluonteista. Ruotsi oli pidetty erossa maailmansodasta, eikä sotaan itänaapurissakaan haluttu osallistua.
 Periaatteessa Ruotsin demarit suhtautuivat myönteisesti valkoisten pyyntöön. He pitivät punaisten vallankumousta työväenluokan pettämisenä ja olivat yrittäneet viimeiseen asti saada Suomen sisarpuoluetta luopumaan väkivallasta.
 Sota työväestöä vastaan oli kuitenkin mahdoton ajatus. Virallisesti Ruotsi pysyi Suomen sisällissodan ulkopuolella.
 Sisällissota, johon sekaantui monta ulkovaltaa Vuoden 1918 tapahtumien nimestä kiistelty pitkään. Nykyään puhutaan sisällissodasta. Sisällissota-termin ongelma on se, että sotaan osallistui muitakin kuin suomalaisia. Venäläissotilaita osallistui sotaan arviolta 7000-10 000. Saksan noin 10 000 sotilaan Itämeren divisioonan rooli oli keskeinen Helsingin valloituksessa. Ruotsi pysyi virallisesti erossa Suomen sisällissodasta. Suomessa taisteli kuitenkin kaikkiaan noin tuhat Ruotsalaisen prikaatin sotilasta. Lisäksi ruotsalaisia upseereita toimi Valkoisen armeijan johtotehtävissä.
 Epävirallisesti Ruotsi kuitenkin sekaantui Suomen asioihin monellakin tasolla.
 Jo ennen sodan syttymistä Ruotsi oli tukenut Suomen itsenäistymispyrkimyksiä sallimalla jääkäreiden kauttakulun Saksaan. Valkoiselle Suomelle oli myös toimitettu aseita.
 Sosialidemokraateista vasemmalla olevat vallankumoukselliset puolestaan yrittivät lakkoilemalla ja häiritsemällä junaliikennettä estää valkoisen Suomen auttamisen.
 – Ruotsin vallankumoukselliset olivat saaneet Leniniltä ohjeen olla sotimatta. Sen sijaan heidän piti pysäyttää Ruotsin vastavallankumouksellinen toiminta, Jakob Lind selittää.
 Myös Ruotsissa oli ollut levottomuuksia. Työväestö oli vuonna 1917 osoittanut mieltä ruokapulan takia ja osa oikeistoa oli järjestäytynyt aseellisiksi kaarteiksi. Uhkaava tilanne oli kuitenkin rauennut.
 Suomessa puhjennut sisällissota aktivoi uudestaan ne, jotka halusivat toimia.
 Olof Palme haluaa palauttaa Suomen Ruotsin yhteyteen
 29. tammikuuta 1918 Thulen vakuutusyhtiön pääkonttorissa Tukholman keskustassa oli koolla vaikutusvaltainen joukko.
 Salaisen kokouksen isäntänä toimi vakuutusyhtiön johtaja  Sven Palme . Paikalle oli saapunut myös Tukholman suomalaispiirien keskushenkilö  Johan Mannerheim,  valkoisen kenraalin pikkuveli.
 Oltiin perustamassa  Suomen ystävät  -yhdistystä.
 Suomen sisällissota on alkanut kolme päivää aiemmin. Oli kiire. Tavoitteena oli nopealla aikataululla rekrytoida 1500 sotilaan joukko-osasto, prikaati, ja lähettää se Mannerheimin avuksi.
 Palmen ja Mannerheimin kautta yhdistyksellä oli yhteys sekä Ruotsin rahapiireihin että Suomen valkoiseen armeijaan.
 – Ruotsalainen prikaati oli yksityinen sota-alan yritys, jota Ruotsin elinkeinoelämä ja teollisuus rahoittivat. Sillä oli vahva tuki paitsi porvariston, myös sosialidemokraattien ja kulttuurieliitin piirissä, Jakob Lind selittää.
 Suomen kohtalo koettiin Ruotsissa läheiseksi. Sisällissota liitettiin samaan jatkumoon Suomen sodan ja monien muiden Ruotsin ja Venäjän välisten sotien kanssa, joissa sotatanner oli Suomi.
 – Nykyruotsalaisen on vaikea käsittää sitä, sillä enää tällaista historiallisen yhteyden kokemusta Suomen kanssa ei ole.
 Prikaatia mainostettiin sanomalehdissä. Värväytyneistä noin 40 prosenttia tuli työväenluokasta.
 – Heille bolsevismi ja Venäjä oli arkkivihollinen, joka nyt yritti vallata Suomea. Se piti estää.
 Prikaatiin houkutteli myös rahallinen korvaus, joka ylitti monen työläisen normaaliansiot.
 Hjalmar Frisell, Olof Palme ja muutama muu Ruotsalaisen prikaatin johtohahmoista kehottivat maanmiehiään saapumaan Ouluun, jossa prikaati valmistautui taisteluihin.  Jakob Lindin kokoelma
 Prikaatilaisten joukossa oli myös paljon yläluokkaista, koulutettua väkeä.
 Yksi tunnetuimmista oli Sven Palmen poika, historioitsija  Olof Palme , tulevan pääministerin setä. Palme oli idealisti, joka haaveili Suomen sotaa edeltävistä rajoista.
 – Hänen tavoitteensa oli palauttaa Suomi Ruotsin yhteyteen, Jakob Lind sanoo.
 Kolonialistinen ajatus Suomen ja Ruotsin jonkinasteisesta jälleenyhdistymisestä ei ollut harvinainen prikaatilaisten keskuudessa. Voittoisan sodan myötä Ruotsista ehkä tulisi taas Pohjolan mahtivaltio, jonka valtapiiri ulottuisi vähintäänkin Ahvenanmaalle, mieluiten koko Suomeen.
 Moni myös koki Olof Palmen tavoin lähtevänsä sotaan ruotsalaisen sivistyksen puolesta, idän barbariaa vastaan. Barbaareja olivat paitsi venäläiset, myös Suomen punainen, pääosin suomenkielinen työväestö. Taustalla vaikutti siis myös kielipoliittisia, osin rasistisia motiiveja.
 Joillekin, muun muassa Jakob Lindin isoisälle, syy lähteä Suomeen sotimaan oli seikkailunhalu.
 – Hän lähti Suomeen, koska oli työtön, rahaton, ja koska hän oli tavannut erään tytön.
 Sota onkin kauheaa, ja sitten kotimaakin kääntää prikaatilaisille selkänsä
 Jakob Lindin kertomus ruotsalaisen prikaatin ja samalla myös isoisänsä vaiheista on kokoelma epäonnistumisia.
 Vastoinkäymiset alkoivat jo ennen varsinaisia rintamatapahtumia.
 Rekrytointi ei lopulta sujunutkaan suunnitelmien mukaan.
 – Ruotsalaiset eivät sittenkään halunneet lähteä Suomeen kuolemaan, Jabob Lind huomauttaa.
 Joukkojen vahvuus jäi suurimmillaankin noin 800 mieheen. Prikaatin sijaan pitäisikin puhua pataljoonasta.
 Ruotsalaisen prikaatin koulutus jäi puolitiehen. Komentajaksi sattumalta päätynyt Hjalmar Frisell oli kiinnostuneempi arvomerkkien ja univormujen suunnittelusta kuin prikaatin johtamisesta.
 Myös prikaatin aseistus oli kelvotonta. Miehet valittivat, ettei venäläisillä kivääreillä osu mihinkään.
 Joukko-osastolla ei myöskään ollut lääkintätarvikkeita, mikä osoittautui kohtalokkaaksi heti ensimmäisessä taistelussa: sidetarpeiden uupuessa moni haavoittunut menehtyi verenvuotoon.
 Jakob Lind halusi selvittää isoisänsä salaisuuden. Samalla hän kirjoitti Ruotsalaisen prikaatin historian. Richard Hammarskiöld
 Jakob Lindin mukaan ruotsalainen prikaati ehti olla mukana kolmessa merkittävässä tapahtumassa: kiirastorstain järjettömältä vaikuttaneessa hyökkäyksessä, muutama päivä myöhemmin Tampereen rautatieaseman valtauksessa, jonka punaiset tosin olivat jo hylänneet sekä Tampereelta pakenevien punaisten jahtaamisessa, vangitsemisessa ja teloittamisessa.
 – Ruotsalainen prikaati ampui ilman oikeudenkäyntiä noin 60 punavankia, Jakob Lind sanoo.
 Lindin isoisä Hjalmar Frisell sai lopulta potkut komentajan tehtävästä. Olof Palme menehtyi Kalevankankaan hautausmaan portille.
 Virallisesti ruotsalaista prikaatia kuitenkin juhlittiin voittoisan sisällissodan sankarijoukkona.
 Helsingin Kauppatorin lähtoseremoniassa Mannerheim kiitti prikaatia urheasta taistelusta. Sotavoimaa enemmän ruotsalainen prikaati oli ollut hänelle kuitenkin politiikan pelinappula. Saksaa vieroksunut Mannerheim pyrki ruotsalaisen prikaatin avulla vesittämään Helsingin vallanneen Saksan armeijan vaikutusvaltaa.
 Sodan jälkeen monelle prikaatilaiselle kävi huonosti.
 Mieliala Ruotsissa oli muuttunut. Työpaikoilla ei katsottu hyvällä punaisia ampuneita entisiä prikaatilaisia. Moni jäi työttömäksi tai liittyi lakkorikkureihin. Itsemurhatkaan eivät olleet harvinaisuuksia: sota, erityisesti teloitukset, olivat traumaattinen kokemus, josta ei voinut puhua kenellekään.
 Hjalmar Frisellin maine oli niin ryvettynyt, että hän jätti Ruotsin useaksi vuodeksi ja yritti aloittaa uutta elämää Afrikassa.
 Jotain myönteistäkin Jakob Lind kuitenkin löytää ruotsalaisen prikaatin tarinasta.
 – Prikaatin kokemukset Suomen sisällissodassa olivat varoittava esimerkki. Poliittiset äärilaidat ymmärsivät, että niiden täytyy liikkua kohti maltillista keskustaa. Tämä puolestaan lisäsi demokratian kannatusta.
 Lue lisää:
 Nälkä, pelko ja vihapuhe eli miksi Suomessa alkoi sata vuotta sitten sisällissota
 "Kuva sisällissodasta on nyt entistäkin raaempi"
 Joka kolmas päätyi joukkohautaan – Tammisaari oli vankileirihelvetti

Ruotsalaisen sivistyksen puolesta barbariaa vastaan – ruotsalainen prikaati lähti Suomen sisällissotaan sankariteot mielessä, mutta ne hautautuivat Kalevankankaan veriseen lumeen


Summary: Tampereen areenaa ei ole edes avattu, kun sen ympärillä jo kuohuu. Kaupungin konsernijohtaja muistuttaa, että Uros-yhtiö on areenan sponsori, hallia se ei omista.

Teknologiayhtiö Uros on joulukuussa valmistuvan Tampereen areenan pääsponsori, ja areenan katolla komeilee sen avauduttua Uros Live -kyltti. Oululaisyhtiön  taloudellinen tilanne on kuitenkin epäselvä .
 Roiskuuko Uroksen sotkuista lokaa Tampereen ja sen upouuden ylpeyden päälle? Ja jos roiskuu, kuinka paljon?
 Viestinnän johtamisen professori  Vilma Luoma-aho  arvioi, että roiskeet lentävät väkisinkin.
 – Mielikuvilla on tapana siirtyä kohteesta sponsoroitavaan tai toisin päin. Siksi ei ole ylireagointia miettiä, mitä tästä seuraa, jos taustalta paljastuu isoja talousvaikeuksia tai raportointiongelmia.
 Luoma-ahon mukaan on normaalia, että areenojen ja kilpailujen nimet muuttuva. Mutta kun Tampereen kaupunki kuuluu halliyhtiön omistajiin, odotukset luotettavuudesta ja läpinäkyvyydestä ovat tavallista yritysyhteistyötä korkeammalla.
 – Odotukset sponsoroinnille on kovemmat kuin aikaisemmin. Enää ei riitä, että antaa paljon rahaa ja se on siinä. Yhteistyöhön lähdetään sellaisten tahojen kanssa, joilla on kestävä toiminta ja joiden arvot vastaavat kansalaisten arvoja.
 Uros täytti pääsponsorin vaatimukset
 Halliyhtiön omistajiin kuuluvan Tampereen kaupungin konsernijohtajan  Juha Yli-Rajalan  mukaan kaupunki on huolissaan mahdollisista mainehaitoista. Se edellyttää yhtenä omistajista, että Uros toimittaa  viranomaisten vaatimat tiedot . Yhtiö ei ole toimittanut vuoden 2019 tilinpäätöstietoja, joita patentti- ja rekisterihallitus on pyytänyt jo keväästä asti.
 – Totta kai meitä harmittaa, jos nämä epäselvyydet jatkuvat ja jos ne liitetään areenaan, Yli-Rajala sanoo.
 Hän muistuttaa kuitenkin, että Uros on ainoastaan areenan sponsori, hallia se ei omista.
 – Näissä epäselvyyksissä on kyse Uros-yhtiön asioista. Areenan osaltahan kaikki on kunnossa, ei siellä ole mitään ongelmia. Kyse on vain siitä, että areenan pääsponsorin on selvitettävä omat asiansa.
 Juha Yli-Rajala toivoo, että Uros-yhtiön omistaja ja johto tulisivat esiin, toimittaisivat vaaditut tiedot ja kertoisivat, että kaikki on kunnossa. Matias Väänänen / Yle
 Tampereen areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme  ei halunnut antaa Ylelle haastattelua tätä juttua varten. Hän kertoi odottavansa Uroksen lupaamia lisäselvityksiä. Hurme kertoi kuitenkin Ylelle aiemmin, että Uros on hoitanut kaikki velvoitteensa halliyhtiölle sopimuksen mukaisesti.
 Juha Yli-Rajalan mukaan Uroksen valinta areenan pääsponsoriksi oli halliyhtiön asia. Mutta kaupunginkin näkökulmasta pääsponsoriksi valittiin paras mahdollinen taho.
 – Meitä omistajia on totta kai informoitu matkan varrella hyvin kaikista asioista. Kun pääsponsori valittiin, tehtiin kaikki tarvittavat selvitykset. Siinä kohtaan Uros-yhtiö täytti kaikki ne edellytykset, joita meillä areenayhtiön sponsorille oli.
 Viestinnän johtamisen professori Vilma Luoma-ahon mukaa tässä vaiheessa onkin mahdotonta sanoa, valittiinko Tampereen areenalle väärä sponsori.
 – Jos areena saadaan rakennettua ja toiminta siellä alkaa hyvällä tavalla, silloinhan päätös on ihan oikea. Mutta se, millaisia mielikuvia areenaan liitetään ja millaisiksi mielikuvat pitkällä aikavälillä muuttuvat, jää nähtäväksi.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka!
 Lue myös:
 Teknologiayhtiö Urosta uhkaa selvitystila tai poisto kaupparekisteristä, jos se ei toimita tilinpäätöstietoja takarajaan mennessä
 Tampereen areenan nimikkosponsorin Uroksen satumaiselta vaikuttanut taloustilanne herättää useita kysymyksiä – areena: yhtiö hoitanut velvoitteensa

Tahraako sponsorin taloussotku Tampereen areenan? Kaupungin konsernijohtaja: "Kyse on Uroksen asioista, areenan osalta kaikki on kunnossa"


Summary: Jyväskylän kaupunki perustelee lähimetsien hakkuita kerroskellisuuden eli eri ikäisten ja eri lajisten puiden lisäämisellä. Paikallisten luonnonsuojelijoiden mielestä kaupunki hakee tuottoa.

Vaativatko lähimetsät hakkuita? Lisäävätkö hakkuut luonnon monimuotoisuutta ja alueen virkistysarvoa?
 Kysymykset kuumentavat nyt tunteita Jyväskylässä kaupungin ja paikallisen luonnonsuojeluyhdistyksen välillä.
 Suomen luonnonsuojeluliiton suojeluasiantuntijalla  Paloma Hannosella  on yksinkertainen vastaus.
 – Tosi monissa lähi- ja virkistysmetsissä ei tarvitse tehdä metsänhoidollisia hakkuita monimuotoisuuden ylläpitämiseksi, hän sanoo.
 Metsät eivät hänen mukaansa yleensä kaipaa pusikoiden siivoamista, harvennushakkuita tai avohakkuita ainakaan monimuotoisuuden takia.
 Poikkeuksiakin löytyy. Esimerkiksi lehtomaisista elinympäristöistä voi Hannosen mielestä poistaa kuusia. Poluille kaatuneiden puiden korjuu puolestaan lisää virkistysarvoa.
 Virkistysmetsien hoitoa suunnitellaan taloustermein
 Jyväskylän kaupunki on sitoutunut lähimetsien luonto- ja virkistysarvojen vaalimiseen metsäohjelmassa, joka laaditiin 2018. Mukana ohjelman teossa oli myös SLL:n Jyväskylän piiri Jysy ry.
 Kaupunki on tehnyt esimerkiksi avohakkuita useilla ulkoilualueilla viime aikoina, ja lisää on tulossa. Parhaillaan nähtävillä on Jääskelän alueen metsänhoitosuunnitelma, joka sisältää hakkuita.
 Jysy ry:n mielestä kaupunki käsittelee metsiä liikaa talousnäkökulmasta sivuuttaen luonto- ja virkistysarvot. Yhdistyksen mukaan avohakkuu vie metsän virkistysarvon vuosikymmeniksi.
 Jysy ry kritisoi myös sitä, että kaupunki puhuu virkistysmetsien hoidosta taloustermein.
 – Kieli ohjaa sitä, mikä on olennaista. Puuntuotannolliset termit ohjaavat tuotantoon, yhdistys kommentoi sähköpostitse.
 Yhdistyksen mielestä metsien hoitoon tarvittaisiin nyt uutta otetta, johon ei ole vielä edes termistöä.
 – Miten esimerkiksi sanallistettaisiin se, että jokin tasaikäinen kuusikko muuttuisi pienellä harvennuksella, valon määrän lisäämisellä ja lahopuulla monimuotoisemmaksi ja siten virkistäytyjälle mielenkiintoisemmaksi?
 Kaupunki: Hakkuut lisäävät kerroksellisuutta
 Jyväskylän kaupungin mielestä hoitotoimet ovat tarpeellisia luonnon monimuotoisuuden ja metsien virkistysarvon kannalta. Kaupunki pitää niitä myös metsäohjelman mukaisina.
 – Jotta metsäalue säilyy virkistyskäytössä esimerkiksi Jääskelässä, sen kasvua ja kehittymistä pitää monissa kohdissa tukea hoitotoimenpiteillä, sanoo kaupungin viherpalvelupäällikkö  Tuija Pajunen .
 Hän perustelee hakkuita sillä, että ne tuovat metsään kerroksellisuutta eli eri ikäisiä ja eri lajisia puita. Hakkuut ovat hänen mukaansa tarpeellisia etenkin tasarakenteisissa metsissä.
 – Joskus ainoa mahdollisuus on uudistaa metsää pienimuotoisin uudistusaloin ja siten turvata metsän elinvoimaisuus tulevina vuosikymmeninä. Meidän pitää katsoa muutakin kuin tätä hetkeä, Pajunen toteaa.
 Hänen mukaansa tärkeimpiä asioita virkistysmetsien hoidossa ovat viihtyisyys ja turvallisuus.
 – Jos nuorta metsää ei ollenkaan hoidettaisi, se tukkeutuisi ja siellä ei pystyisi oikein enää liikkumaan. Lisäksi puu riukuuntuisi, mikä ei ole ehkä toivottava näkymä virkistyskäytössä olevalle alueelle.
 SLL:n Paloma Hannonen on eri mieltä hakkuiden tarpeellisuudesta. Hänen mukaansa kerroksellisuutta voi rakentaa muillakin keinoilla.
 Lahopuuta voi lisätä kaatamalla puita maahan tai kaulaamalla niitä pystyyn. Joillain alueilla toimii kulotus.
 – Se ei ole enää talousmetsän hoitoa vaan luonnonhoitoa. Puiden ja lahopuumateriaalin keruu alueelta ei ole perusteltua monimuotoisuusnäkökulmasta, Hannonen sanoo.
 Kaupunki kaataa puita, jotka ovat vaaraksi ihmisille tai rakennuksille. Se kuulee myös asukkaiden toiveita siitä, mitkä puut saisivat lähteä. Jarkko Riikonen / Yle
 Kaupunki: Virkistysalueille ei ole omaa termistöä
 Jyväskylän lähi- ja virkistysmetsillä ei ole tuottotavoitteita. Hakattujen puiden tuotoilla pyritään Tuija Pajusen mukaan kuitenkin kattamaan hoitotöiden kustannuksia.
 – Ei ole olemassa erillistä lähi- ja virkistysalueiden termistöä, vaan meillä on kansallinen metsienhoidon termistö, ja sitä me käytämme. Se ei muuta arvoja, hän toteaa.
 Pajunen huomauttaa, että paljon metsää jätetään myös hoitamatta.
 Esimerkiksi Kuokkalassa virtaa pieni puro, jonka ympärillä kasvaa pajua ja raitaa. Paikka on jätetty käsittelemättä, koska linnut viihtyvät uoman varren puissa keväisin. Läheltä löytyy myös liito-oravien reittejä, joita pyritään säilyttämään.
 SLL: Kieli ja käytäntö tulevat perässä
 Jyväskylä on kaikesta huolimatta metsien monimuotoisuuden edelläkävijöitä ainakin suunnitelmien tasolla.
 Kaksi kolmasosaa Suomen kunnista on laatinut suunnitelmat ilmastotoimista, mutta vain yksi viidesosa on tehnyt sellaisen luontokadon pysäyttämisen tai monimuotoisuuden parantamisen konkreettisista toimista.
 – Ihmiset ovat selvästi havahtuneet käymään keskustelua ja puolustamaan lähimetsiä paitsi hakkuilta myös kaavoituksesta puhuttaessa. Se on askel eteenpäin, Hannonen toteaa.
 Taloustermien käyttö virkistysmetsistä kertoo hänen mielestään siitä, että asenneilmapiirin muuttuminen päätöksenteossa ja kaupungin toiminnassa vie aikansa.
 – On hienoa, että osalla kunnista on konkreettisia toimia. Kieli ja käytäntö tulevat varmaan jonkin verran perässä. Se ei riitä, että tehdään päätöksiä, vaan niitä pitää käytännössä seurata, valvoa ja mitata jatkossakin.
 Kunnat voisivat Hannosen mukaan esimerkiksi päättää, että virkistysmetsissä ei enää tehdä avohakkuita. Metsät voisi siirtää metsätalouden korista suojelun koriin.
 – Virkistysmetsissä, jotka eivät ole selvästi suojeltuja, on paljon isompi paine tehdä taloushakkuita kuin suojelupäätöksen saaneissa metsissä. Se on omiaan lisäämään ristiriitaisuuksia, Hannonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 6. lokakuuta kello 23.00 asti.

Lisääkö metsän hakkuu monimuotoisuutta? Tunteet kuumenevat Jyväskylässä – SLL: Virkistysmetsä ei kaipaa pusikoiden siivoamista tai hakkuita


Summary: Somejätti Facebookin palveluissa on ollut illan aikana ongelmia ympäri maailman, kertovat useat kansainväliset mediat. Uutistoimisto Reutersin mukaan ongelmia on ilmennyt myös Twitterillä, Googlella ja Amazonilla.

Facebookin omistamissa sosiaalisen median palveluissa on ollut tietoturva-asiantuntijan mukaan poikkeuksellisen laajoja ongelmia maanatai-illan aikana. Ongelmat ovat verkon palveluita seuraavan Downdetectorin tietojen mukaan suurelta osin ohi ilta yhdeksän aikaan, mutta Facebookin, Instagramin ja Whatsappin käytössä voi vielä olla ongelmia.
 Tietoturva-asiantuntija, F-Securen tutkimusjohtaja  Mikko Hyppösen  mukaan ongelmien syynä on tiettävästi jokin järjestelmän ylläpitäjän tekemä virhe. Sen perusteella, että virhe on ollut niin laaja ja sen korjaaminen kestää tavanomaista pidempään, tilanne on ollut Hyppösen mukaan poikkeuksellinen. Virhe on aiheuttanut sen, että Facebookin kokonainen kirjo verkon osoitteita on mennyt jumiin ja ne ovat pudonneet verkon osoitteiden joukosta.
 Kyse ei Hyppösen mukaan todennäköisesti ole verkkoon suunnatusta hyökkäyksestä, vaan mahdollisesti Facebookin palveluiden ylläpitäjän tekemästä virheestä. Virhe voi olla vaikkapa kirjoitusvirhe, mikä on päässyt leviämään laajalle ja sen korjaaminen vaatii järjestelmän ylösajon palvelinkeskuksessa.
 – Jos oikein hyvin menee pieleen, järjestelmä pitää saada uudelleen päälle isosta palvelinkeskuksesta, Hyppönen kertoo.
 Käyttökatkokset alkoivat  brittilehti Independentin  mukaan Suomen aikaa kello seitsemän jälkeen.
 Facebook kertoi Twitterissä, että yhtiö on tietoinen ongelmista.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan niitä on ollut erityisesti väkirikkaissa kaupungeissa, kuten Washingtonissa ja Pariisissa. Käyttäjien kerrottiin saavan viestin: Jotain meni pieleen, yritämme korjata sen niin nopeasti kuin pystymme.
 Tiedossa ei ole, vaikuttaako tilanne kaikkiin somepalveluiden käyttäjiin. Mahdollisesti miljoonilla ihmisillä ei kuitenkaan tällä hetkellä toimi jokapäiväiseen viestintään käytetyt sovellukset.
 Käyttökatkon syystä ei ole vielä tietoa.
 Reutersin mukaan downdetector-sivustolla raportoitiin yli 50 000 tapausta Facebookiin ja Instagramiin liittyen. WhatsAppin toimimattomuudesta oli raportoinut 35 000 käyttäjää ja Messengerin ongelmista lähes 10 000 käyttäjää.
 Maanantai on ollut vaikea päivä Facebookille muutenkin, sillä yhtiön osake putosi iltapäiväkaupassa 5,5 prosenttia.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan myös Twitterillä, Googlella ja Amazonilla sekä yhdysvaltalaisilla puhelinoperaattoreilla olisi ongelmia.
 Facebookin ongelmat ovat Mikko Hyppösen mukaan kertautuneet myös verkon muissa palveluissa, jotka ovat kytköksissä ongelmiin joutuneisiin Facebookin sivustoihin.
 Facebookilla on noin 2,9 miljardia aktiivista käyttäjää maailmanlaajuisesti.
 Juttua muokattu 4.10. klo 21.56: Muutettu Mikko Hyppösen titteli toimitusjohtajasta tutkimusjohtajaksi.

Facebookin palveluissa poikkeuksellisia ongelmia ympäri maailman – F-Securen Hyppönen: tiettävästi palveluiden ylläpitäjän tekemä virhe


Summary: Facebookin entinen työntekijä toimitti talouslehti Wall Street Journalille asiakirjoja, jotka paljastivat Facebookin olevan tietoinen useista alustalla rehottavista ongelmista. Yhtiö on kuitenkin laittanut kasvutavoitteet ongelmien korjaamisen edelle.

Facebookin sisäisiä tutkimuksia ja asiakirjoja talouslehti Wall Street Journalille vuotanut työntekijä on astunut julkisuuteen.  Ajankohtaisohjelma 60 Minutes  julkaisi sunnuntaina haastattelun, jossa Facebookin entinen tuotepäällikkö  Frances Haugen  kertoi omilla kasvoillaan yhtiön toiminnasta.
 37-vuotiaan Haugenin vuotamat asiakirjat ovat synnyttäneet yhden suurimmista kohuista Facebookin ympärillä. Tapausta on verrattu Cambridge Analytica -skandaaliin, joka nosti Facebook-käyttäjien yksityisyyden suojan keskusteluun vuonna 2018.
 Wall Street Journalin uutisointi on paljastanut, että Facebook on ollut tietoinen monista sen alustoilla esiintyvistä ongelmista. Yhtiön sisäisissä muistiossa todetaan, ettei se tee ongelmien korjaamiseksi niin paljon kuin se julkisuudessa väittää.
 Vuodetuista asiakirjoista paljastuneet ongelmat eivät ole yllättäneet ketään. Uutta tietoa on kuitenkin se, miten vähän Facebook on ollut valmis tekemään kitkeäkseen ongelmia.
 – Siellä oli paljon eturistiriitoja sen välillä, mikä on hyväksi yleisölle ja mikä on hyväksi Facebookille. Ja yhä uudestaan ja uudestaan Facebook päätti tehdä kaikkensa edistääkseen omia hyötyjään, kuten rahantekemistä, Haugen toteaa 60 Minutes -ohjelman haastattelussa.
 Algoritmi levittää vihaa
 Haugen aloitti työnsä Facebookin yhteiskunnallista vastuuta käsittelevässä ryhmässä vuonna 2019. Tätä ennen hän oli työskennellyt muun muassa Googlelle ja Pinterestille.
 Kun Facebook päätti hajottaa ryhmän Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen, Haugen menetti luottamuksensa yhtiöön.
 – Sillä hetkellä tajusin, etten luota siihen, että yhtiö olisi valmis tekemään kaiken tarvittavan, jotta Facebook ei olisi vaarallinen, Haugen sanoo.
 Facebookin mukaan ryhmää ei hajotettu, vaan se integroitiin osaksi isompaa osastoa. Saman kohtalon on yhtiössä kokenut vaalivaikuttamista tutkinut turvallisuusryhmä ja julkaisujen leviämistä seuraavan Crowdtangle-sovelluksen kehittäjät.
 Facebookin päätöksen jälkeen Haugen kopioi kymmeniä tuhansia sivuja Facebookin sisäisiä tutkimuksia sekä niistä kirjoitettuja muistioita ja keskusteluja. Nämä dokumentit hän toimitti WSJ:n lisäksi Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomissiolle.
 Vuodetuista asiakirjoista on paljastunut, että Facebook on hyvin tietoinen siitä, että yhtiön sovelluksissa leviävä vihapuhe, repivä poliittinen puhe ja misinformaatio vaikuttavat yhteiskuntiin ympäri maailman.
 – Facebook tekee voittoa ihmisten turvallisuuden kustannuksella, Haugen tiivistää.
 Entisen Facebook-työntekijän mukaan ongelmien juurisyy on vuonna 2018 tehty algoritmiuudistus, jonka jälkeen eniten reaktioita keränneet julkaisut alkoivat nousta enemmän esille alustoilla. Facebookin sisäinen tutkimus vahvistaa useiden tutkijoiden huomion, että tämä lisäsi negatiivisten sisältöjen määrää. Tämä puolestaan on vaikuttanut poliitikkojen tapaan viestiä ympäri maailman.
 Wall Street Journalin uutiset ravistelevat somejättiä
 Wall Street Journal on tähän mennessä julkaissut kahdeksan laajaa artikkelia Haugenin vuotojen pohjalta.  Facebook Files -juttusarjan  ensimmäinen uutisen julkaistiin kolme viikkoa sitten.
 WSJ:n julkaisuista on muun muassa selvinnyt, että Facebook on hyvin tietoinen Instagramin aiheuttamista mielenterveysongelmista etenkin teini-ikäisille tytöille. Kun yhtiön sisäiset muistiot paljastuivat, Facebook päätti hyllyttää esiteini-ikäisille suunnittelemansa Instagram Kids -sovelluksen julkaisun.
 Yksi kokoelma dokumentteja puolestaan paljasti, ettei Facebook ole onnistunut estämään huumekartelleja ja ihmiskauppiaita käyttämästä hyväkseen yhtiön palveluita. Työntekijöiden tekemät varoitukset niin elinkaupasta kuin kansanmurhista ovat kaikuneet tyhjille korville.
 WSJ:n paljastusten seurauksena Facebookin edustajia kutsuttiin viime viikolla Yhdysvaltain senaatin kuultavaksi. Facebook lähetti tilaisuuteen yhtiön turvallisuuspäällikön  Antigone Davisin , joka joutui vastaamaan erittäin kriittisiin kysymyksiin yhtiön toiminnasta.
 Huomenna Haugenin on tarkoitus olla amerikkalaispoliitikkojen kuultavana.
 Facebookin perustaja ja toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  ei ole suoraan kommentoinut vuotoa. Sen sijaan yhtiö on julkaissut  useita   blogikirjoituksia , joissa se vakuuttaa jatkavansa ongelmiin puuttumista.
 Lue myös:
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta

Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä


Summary: Valtosen mukaan pankin valitsi hänen entinen työnantajansa NatWest Bank.  Hän kertoo lopettaneensa tilin. Asiasta kertoi ensimmäisenä Helsingin Sanomat.

Kansanedustaja  Elina Valtonen  (kok.) myöntää, että hänellä on ollut yli 100 000 euron arvoinen talletus brittiläisen pankin sivukonttorissa Jerseyn saarella.
 Valtonen kertoo Ylelle, että hänellä ei ole ollut Jerseyn saarilla sijoitustoimintaa.
 Helsingin Sanomien haltuunsa  saaman dokumentin mukaan Elina Valtosella oli vielä ainakin huhtikuussa 2014 yhteensä 93 597 puntaa eli yli 100 000 euroa rahaa NatWest-pankin konttorissa Jerseyn saarilla.
 – Minulla ei ollut Jerseyn saarilla sijoitustoimintaa eikä velkojakaan. Tili liittyy siihen, että kun Britteihin tulee ulkomainen asiantuntija tai johtaja, kuten silloin olin, silloin on oikeus saada verohelpotuksia.
 Valtonen vertaa veroetua asiantuntijoihin, jotka saapuvat Suomeen. Suomessa he saavat verohelpotukset suoraan verotuksessa. Valtonen pitää Suomen järjestelmää huomattavasti selkeämpänä.
 – Työnantaja on ottanut palkasta ennakonpidätyksen, mutta jälkikäteen on voinut hakea verohelpotusta niiltä päiviltä, kun on ollut esimerkiksi työmatkoilla ulkomailla, Valtonen sanoo.
 Talletus tai sijoitus veroparatiisissa ei suoraan tarkoita mitään rikollista.
 Valtonen kertoo lopettaneensa tilin. Hän oli töissä Britanniassa Royal Bank of Scotlandissa, pankin yrityspuolella. NatWest Bank on Royal Bank of Scotlandin kuluttajapankki.
 – Olin siellä johtajana 2007–2012.
 Valtonen sanoo, ettei tilistä ollut hänelle mitään taloudellista hyötyä ja hän sulki tilin palatessaan Suomeen, koska puntatilille ei ole enää käyttöä.
 Helsingin Sanomien saama dokumentti ei ole peräisin niin sanotusta  Pandoran paperit -tietovuodosta , vaan on siitä erillinen tapahtuma. Ylen tietojen mukaan suomalaisia poliitikkoja ei ole löytynyt vuodetuista Pandoran papereista.
 Valtosen mukaan tapauksella ei ole yhteyttä Pandoran papereiden vuotoon eikä hänen mukaansa veronkiertoa ole tapahtunut. Hän ei ota kantaa siihen, olisiko asiasta pitänyt kertoa aiemmin. Tällainen tieto poliitikoista voi kuitenkin olla merkittävää.
 – Äänestäjäthän sen lopulta päättävät, Valtonen sanoo.
 Valtonen vihjaa, että hänellä on epäilys siitä, kuka tiedon on vuotanut.

HS: Kansanedustaja Elina Valtosella oli 100 000 euron käyttötili Jersey-saarilla – kommentoi merkitystä: "Äänestäjäthän sen lopulta päättävät"


Summary: Aiemman tietovuodon jälkeen Verohallinto keräsi miljoonia – ei siis ihme, että tuoreinkin vuoto kiinnostaa verokarhua.

EU-komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  Suomen vierailu osui hetkeen, jolloin media kuohuu rikkaiden ja valtaapitävien veronkierrosta.
 Vierailua isännöivä pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kiitteli toimittajia tietovuodon yhteydessä tehdystä työstä ja von der Leyen vakuutti että asia on tiukasti komission asialistalla.
 – Veronkierto ja aggressiivinen verosuunnittelu ei ole hyväksyttävää, von der Leyen vakuutti
 – Euroopan unionissa meidän standardimme verotuksen läpinäkyvyyden suhteen ovat korkeimpien joukossa. Mutta kuten näemme, tämä ei riitä.
 Tästä syystä komissio on von der Leyenin mukaan antamassa ennen vuodenvaihdetta esityksen, jonka on määrä estää kuoriyhtiöiden käyttöä verojen kierrossa.
 "Puoli miljardia pois hyvinvoinnista"
 Jos jostain hallituksen ja opposition on helppoa olla samaa mieltä, niin se on veronkierron turmiollisuus.
 Kristillisten puheenjohtaja  Sari Essayah  muistuttaa, että kyse on rahasta, joka kuuluisi hyvinvointiyhteiskunnalle.
 – Suomen kohdalla alarajana on pidetty puolta miljardia euroa – sen verran enemmän saattaisi olla käytettävissä rahoitusta, jos pystyisimme puuttumaan verovälttelyyn ja aggressiiviseen verosuunnitteluun.
 Entinen euroedustaja Essayah uskoo, että veronkierron estämistä koskevasta EU-direktiivistä saadaan tulevina vuosina tehokas työkalu. Tiedonvaihdolla ja yhteistyöllä voidaan Essayahin mukaan vaikuttaa esimerkiksi siihen, miten yrityskonsernit ilmoittavat tuloksistaan eri toimintamaissa.
 Tällä hetkellä yrityksillä on luonnollinen houkutus ilmoittaa suurempi osa tuloksestaan siellä, missä on alhaisin veroaste.
 Keskustan  Esko Kivirannan  mukaan kyse on ennen kaikkea kansainvälisestä yhteistyöstä.
 – Luulen, että kansallisesti on tehty se, mitä tässä voidaan tehdä.
 Samaa mieltä on kokoomuksen  Antti Häkkänen .
 – Vaikka tietovuotoja paljastuu, ja on erittäin hyvä että paljastuu, viime vuosina on myös tehty lukuisia tehokkaita toimenpiteitä verojen välttelyn vähentämiseksi, Häkkänen sanoo.
 Kyse on Häkkäsen mukaan esimerkiksi veroviranomaisten automaattisesta tiedonvaihdosta, korkovähennysoikeuksien rajaamisesta konsernien sisäisissä rahoitusjärjestelyissä sekä kahdenvälisistä verosopimuksista.
 Yksittäin maat eivät veronkiertoa kykene torjumaan. Häkkänen kiinnittää toivonsa OECD-maiden väliseen yhteistyöhön.
 – Tarvitaan EU:ta laajempi porukka, jotta jollain maaryhmällä ei olisi vähän kevyemmät säännökset kuin muilla.
  Verottaja on kiinnostunut tietomassasta
 Suomen verottaja on seurannut uusinta tietovuotoa tarkasti.
 – Meillä verohallinnossa herää aina mielenkiinto, jos jossain on materiaalia, jolla potentiaalisesti voisi olla merkitystä verokertymän turvaamisessa. Pyrimme selvittämään mahdollisimman nopeasti, millaisia kytköksiä näillä on Suomeen, Verohallinnon Ohjaus- ja valvontajohtaja  Marko Myllyniemi  kertoo.
 Verohallinto ei halua arvioi, kuinka paljon veroeuroja Suomen valtio menettää veroparatiiseihin liittyvän veronkierron seurauksena.
 – Mutta kyllä suomalaisten varoja miljardeja ulkomailla on, sehän on selvää.
 Myllyniemi muistuttaa, että yhtiön perustaminen veroparatiisiksi kutsuttuun maahan ei ole automaattisesti kiellettyä. Rahan pitäminen ulkomaisella tilillä ei ole kiellettyä.
 Kielletyn toiminnan raja on kuitenkin selvä.
 – Jos ulkomailla oleva varallisuus synnyttää tuloja Suomessa olevalle verovelvolliselle, ja hän jättää tulot ilmoittamatta, hän toimii väärin, hän kuvaa.
 Veroseuraamuksien lisäksi väärintekijää saattaa odottaa rikostutkinta, mikäli kyse on riittävän suurista summista.
 – Suurimmissa verotarkastuksissa on puhuttu kymmenien miljoonien eurojen liikevaihdosta usean vuoden ajalta – ja näin olleen ilmoittamatta jääneet verot ovat miljoonaluokkaa, Myllymäki sanoo.
 – Tällaisia miljoonien verotulojen menetyksiä on meillä on ollut useampia ihan lähiaikoinakin.
 Panaman paperit narauttivat veronvälttelijöitä
 Verottaja on Myllyniemen mukaan entistä parempi käsittelemään suuria tietomassoja ja löytämään sieltä tutkintamateriaalia. Kyse on uudesta teknologiasta ja entistä paremmista tietojärjestelmistä.
 Esimerkiksi vuoden 2016 tietovuoto Panaman paperit auttoi Suomen verottajaa keräämään muutamassa vuodessa haaviinsa rahaa vähintään “muutaman miljoonan arvosta”. Maailmalla puhutaan  yhteensä jopa miljardista .
 Tuon tietomassan verottaja oli saanut tiettävästi Saksan veroviranomaisilta. Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä Yleisradion ei tarvinnut omia tietojaan luovuttaa tietovuodon takana olevan lähteen suojaamiseksi.
 Verottajalla ollaan toiveikkaita sen suhteen, että tämänkertaisenkin tietovuodon data päätyy lopulta sen analysoitavaksi.
 – Jos historia toistaa itseään, niin näin voi tässäkin tapauksessa käydä. Jonkin ajan päästä ainakin materiaalin merkittäviä osia alkaa olla verottajien hallussa.
 Kilpajuoksu jatkuu
 Verottajien välinen yhteistyö on kehittynyt viime vuosina ja Myllyniemen mukaan myös vanhat veroparatiisit ovat alkaneet tehdä verosopimuksia.
 – Suomikin on mukana yhteispohjoismaisessa rintamassa ja olemme saaneet sovittua tietojenvaihto-oikeuksista entisten verokeidasmaiden kanssa, Verohallinnon Marko Myllyniemi sanoo.
 Tiedonvaihto ei myöskään ole pelkkää paperia, Myllyniemen mukaan sopimusten nojalla on saatu tietoa. Haasteena on hänen mukaansa se, että yhden veroparatiisin kuivuessa veronvälttelijät etsivät aina uuden keitaan.
 – Eli vaikka on menty eteenpäin, lähelläkään maalia ei olla.
 Lue lisää:
 Torvalds povaa Tšekin pääministerille hikisiä hetkiä tietovuodon takia, Hautala muistuttaa entisten valtionjohtajien Venäjä-kytköksistä
 Pandoran paperit eivät hätkähdytä Venäjää, sanoo Kremlin tiedottaja – poliitikot asettuivat puolustuskannalle eri puolilla maailmaa
 Kahdeksan kysymystä ja vastausta Pandoran papereista eli uudesta jättimäisestä tietovuodosta

EU-komission puheenjohtaja lupaa taklata veronkiertäjiä – kaikki on kiinni yhteistyöstä