Summary: Koronan aiheuttamaa talouskriisiä on pehmennetty valtion velkaantumisella. Se on ollut viisasta, mutta velkalääkkeen käytöllä on rajansa, sanovat laman nähneet talousasiantuntijat.

Talouskriisit jättävät pitkät jäljet – sekä yhteiskuntaan että ihmisten elämään. Siksi ei ole sama, millä tavalla taantumat hoidetaan.
 30 vuotta sitten koettu lama näkyy vieläkin suomalaisten elämässä. Tuskin kukaan ymmärsi vuonna 1991 kuinka syvä arpi Suomeen historiaan jäisi marraskuun neljännentoista päivän tapahtumista. Se on päivä, jota voi pitää syvän laman lähtölaukauksena.
 Suomen markan arvoa päätettiin laskea eli devalvoida neljätoista prosenttia. Devalvaatiolla yritettiin korjata jo alkanutta taantumaa, mutta se tarkoitti käytännössä myös suosittujen ulkomaan valuutassa otettujen yritysten ja tavallisten ihmisten lainojen kallistumista saman verran yhdessä yössä.
 Työttömien määrä nousi kuin raketti. Vuonna 1990 työttömyysaste oli vähän yli kolme prosenttia. Vain muutamaa vuotta myöhemmin se oli lähes 17 prosenttia. Muutamina kuukausina työttömyysaste rikkoi jopa 20 prosentin rajan.
 Joulukuun lopussa 1994 työttömänä oli 536 800 ihmistä.
 Työttömyys teki pahaa jälkeä taloudelle ja usein vielä pahempaa jälkeä työttömille ja heidän läheisilleen.
 Konkurssit kaatoivat yrityksiä kuin heinää. Pahimpana vuonna niiden määrä oli lähes kolminkertainen lamaa edeltäneeseen aikaan verrattuna. Noin kaksinkertaisena niiden määrä pysyi vuosien ajan.
 Mutta mikä kaikki meni pieleen 1990-luvulla ja onko tilanne paremmin hallinnassa nyt, kun Suomi on taas talouskriisissä, tällä kertaa koronan takia?
 Tässä jutussa siihen vastaavat laman nähneet talousasiantuntijat  Seija Ilmakunnas  ja  Vesa Vihriälä .
 Ilmakunnas oli aiemmin Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja ja on nyt Jyväskylän yliopistossa kauppakorkeakoulun työelämäprofessori. Vihriälä oli aiemmin Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja ja työskentelee nyt työelämäprofessorina Helsingin yliopistossa.
 SAK:n järjestämä suurmielenosoitus Senaatintorilla lokakuussa 1991. Suomen kilpailukyvyn elvyttämiseksi pyrittiin luomaan yhteiskuntasopimus, joka olisi tarkoittanut myös palkkojen alentamista. Sopimusta ei lopulta saatu aikaan.  Pekka Sipilä / Yle
 Poliitikkokin voi oppia: älä takerru uskomuksiin
 Koronan tuoma taantuma on hoidettu paremmin kuin 1990-lama, mutta toisin kuin silloin, nyt Suomella ei ole omaa valuuttaa, jolla voisi tehdä yhtä suuria virheitä kuin laman kynnyksellä.
 Seija Ilmakunnaksen mukaan Suomessa on opittu muutamassa vuosikymmenessä tekemään parempaa talouspolitiikkaa. 1990-laman syitä ja seurauksia on tutkittu perusteellisesti ja opit ovat menneet perille.
 – Nyt valtion elvytystoimiin on ryhdytty nopeasti ja pyrkimyksenä on ollut toimia niin, että suhdanneperäisestä häiriöstä ei tule pysyvää rakenneongelmaa, pitkäaikaistyöttömyyttä, ja että päästään nopeasti kasvu-uralle.
 Lamakokemuksien opit 1990-luvulta ovat menneet perille, ja nyt osataan tehdä parempaa talouspolitiikkaa, sanoo Jyväskylän yliopiston työelämäprofessori Seija Ilmakunnas.  Mikko Koski / YLE
 Vesa Vihriälä on samoilla linjoilla. Hänen mielestään 1990-luvun laman yksi opetus vakaan markan politiikasta oli se, että "ei pitäisi takertua johonkin uskomukseen". Nyt koronan tuoma talouskriisi alkaa olla rämmitty läpi uusin asein. Tuhot ovat jääneet pelättyä pienemmiksi.
 – Isoon shokkiin reagoitiin meillä ja Euroopassa joustavasti ja se näyttää onnistuneen. Suomeen tai Eurooppaan ei ole tulossa pitkäaikaista taantumaa, Vihriälä arvioi.
 Vuonna 1992 liiketilaa on tarjolla, kun konkurssiin kaatui yli 7000 yritystä.  Juha-Pekka Inkinen / Yle
 Kuri kävi kalliiksi: Kriisissä on löysättävä kukkaroa
 Lamassa tuettiin pankkeja, mutta nyt on pyritty torjumaan jättityöttömyyttä tukemalla yrityksiä.
 1990-luvun lamassa konkurssien määrä kolminkertaistui hetkessä. Pankit ajoivat yrityksiä konkurssiin saadakseen ainakin osan saatavistaan. Lisäksi kaikki silloiset pankkiryhmät saivat  valtion pääomatukea .
 Sen sijaan koronakriisissä yrityksille on jaettu pikavauhdilla  2,4 miljardia euroa  kriisitukea. Konkurssien määrä onkin jäänyt jopa koronakriisiä edeltäviä vuosia pienemmäksi.
 Konkurssit ja niiden aiheuttama työttömyys ovat siis pysyneet hyvin aisoissa, mutta se on tarkoittanut valtiolle velkaennätystä.
 1990-luvulla Suomella oli velkaa korkeimmillaan hieman yli 55 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän vuoden alussa velkaa oli suurimmillaan yli 70 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se on suomenennätys.
 Vihriälä muistuttaa, että vaikka vuosien 1991-92 kriisiä olisi hoidettu paremmin, kysymys olisi ollut vain taantuman lieventämisestä. Iso taantuma olisi iskenyt joka tapauksessa luottokuplan ja Neuvostoliiton kaupan romahduksen takia.
 Jotta menneestä voisi oppia, pitää harrastaa jälkiviisautta. Vihriälän mukaan nyt voi sanoa, että lamassa julkista taloutta alettiin panna kuriin liian nopeasti.
 – [ Esko ]  Ahon  hallitus kiristi finanssipolitiikkaa kriisin keskellä. Jälkikäteen arvioiden ainakin jonkin verran hitaampi julkisen talouden sopeuttaminen olisi luultavasti ollut mahdollista ja olisi lieventänyt kriisin syvyyttä, Vihriälä  kirjoittaa  Kansantaloudellisessa aikakauskirjassa.
 Ilmakunnaksen ja Vihriälän mukaan alkaa olla turvallista sanoa, että Suomen talous on jo selvinnyt koronakriisistä ulos. Tällä kertaa kriisin hintana eivät ole olleet sadat tuhannet menetetyt työpaikat ja tuhannet konkurssit, vaan valtion velka.
 Eduskunnassa tehtiin pitkiä päiviä marraskuussa 1990, kun talouden alamäki jyrkkeni muun muassa Neuvostoliiton hajotessa.  Pekka Sipilä / Yle
 Lainalääke ei ehkä toimi toistuvasti
 Suomi rikkoi koronakriisissä velkaantumisen kaikki aiemmat ennätykset. Sillä onnistuttiin madaltamaan ja lyhentämään talouden romahdusta, mutta sama lääke ei välttämättä toimi uudestaan.
 Lamassa valtion velka kasvoi vauhdilla. Kaikki ovat kuulleet, miten valtiovarainministeri  Iiro Viinanen  (Kok.) matkusti maailmalla vakuuttamassa rahoittajia, että Suomelle uskaltaa antaa lainaa. Viinanen kertoo Ylen  Politiikka Suomi  -ohjelmassa, että ainakin Malesiassa rahoituksen sijasta annettiin rukkaset.
 Lainahanat liruttivat lopulta ainakin sen verran, että Suomi ei joutunut turvautumaan Kansainvälisen valuuttarahaston rahoitukseen ja sen asettamiin ehtoihin. Keskellä lamaa oli vaikea arvioida, kuinka lähellä rahoittajien hylkäämistä lopulta oltiin.
 Mutta ymmärretäänkö nyt paremmin, kuinka paljon velkaa on liian paljon? Vihriälän mukaan sen arvioiminen on edelleen vaikeaa.
 – Suomen tapauksessa täytyy muistaa, että me emme ole poikkeuksellisen velkaantunut maa, eivätkä meidän ongelmat ole akuutteja.
 Vihriälän mukaan velkaa ei pidä pelätä, ainakaan "liikaa".
 – Luulen, että seuraavastakin taantumasta selviämme, jos siihen tarvitaan finanssipoliittista elvytystä, mutta tilanne muuttuu vaikeammaksi, jos velkakanta koko ajan kasvaa.
 – Ehkä on syntynyt oletus, että seuraavissa taantumissa voidaan toimia samalla tavalla. Tämä ei ole ollenkaan itsestään selvää, Vihriälä painottaa.
 Suomi on pehmentänyt koronan tuomaa talouskriisiä valtion velkaantumisella. Sama lääke ei kuitenkaan toimi välttämättä seuraavassa talouskriisissä, varoittaa Helsingin yliopiston talouselämäprofessori Vesa Vihriälä.  Rami Moilanen / Yle
 Seija Ilmakunnas sanoo, että taloustieteessä osataan arvioida valtioiden velkakestävyyttä nyt paremmin kuin 30 vuotta sitten. Arvioimista helpottaa se, että euromaailmassa korot heilahtelevat vähemmän kuin 1980–1990-luvuilla. Myös korkotaso on kuin velallisen unelma.
 Hetkeä ennen vuoden 1991 devalvaatiota kolmen kuukauden korko ylsi kylmäävään 18,9 prosenttiin. Nyt sen on puoli prosenttia ja vieläpä miinuksella.
 Mutta nykyinen minimaalinen korkotaso on vaatinut erityiset olosuhteet, eivätkä ne välttämättä jatku ikuisesti.
 – On hyvä huomata, että finanssi- ja koronakriisi olisivat voineet olla vielä paljon pahempia ilman kansainvälistä yhteistyötä ja koordinoitua elvytystä. Sellaisten jatkuminen tässä epävakaassa maailmassa ei ole kirkossa kuulutettua, Ilmakunnas varoittaa.
 Hän on huolestunut siitä, että talouden tasapainottamista ei ole Suomessa "kunnon suunnitelmaa", vaikka talous on ollut hyvässä kasvussa tämän vuoden.
 Työmarkkinoiltakaan on vaikea odottaa apua seuraavan hädän hetkellä.
 – Pikemminkin siinä on ongelmia, kun sopimusjärjestelmä on levällään. Nyt puuttuu näkymä siitä, miten voidaan tehdä koordinoituja palkkaratkaisuja silloin, kun äkillinen kriisi tulee ja voi olla tarve jopa palkkakustannuksien alentamiseen.
 "Kyllä sitä voi jääräpäisyydeksi sanoa"
 Kaikkiin talouden iskuihin Suomi ei ollut itse syyllinen, mutta olisi asioita voinut paremminkin hoitaa.
 Suomessa haluttiin pitää tiukasti kiinni kiinteästä valuuttakurssista, vaikka talouden muu tilanne ei perustellut markan kallista hintaa muihin valuuttoihin verrattuna.
 Suomen Pankin ja Esko Ahon (kesk.) hallituksen tavoitteena oli katkaista kierre, jossa teollisuuden viennin vaikeuksia helpotettiin valuutan arvon laskemisella eli devalvaatiolla.
 Devalvaatiolla laskettiin kilpailijamaihin verrattuna vientihintoja, mutta samalla nostettiin tuontihintoja. Se vauhditti hintojen nousua, joka puolestaan johti palkkojen korotusvaatimuksiin, joka puolestaan johti viennin kilpailukykyyn, joka puolestaan johti teollisuuden vaatimuksiin markan devalvoimisesta.
 Tästä kierteestä haluttiin tehdä loppu vakuuttamalla viimeiseen saakka, että enää markkaa ei devalvoitaisi.
 Seija Ilmakunnaksen mielestä Suomen Pankin ja hallituksen asennoitumista voi sanoa jääräpäisyydeksi tilanteessa, jossa talouden ongelmat alkoivat olla vahvasti näköpiirissä. Jos markan arvon olisi annettu liikkua vapaasti eli kellua, muutokset olisivat tapahtuneet pehmeämmin taloustilannetta myötäillen.
 Helsingissä Kallion lukion ylioppilaskokeessa maaliskuussa käytettiin kasvomaskeja. Korona aiheutti Suomen talouteen pelättyä pienemmän iskun, mutta pitkä etäopiskelu on haitannut perusteellisesti koululaisten ja opiskelijoiden työtä.  Silja Viitala / Yle
 Myös koronakriisi jättää pitkät arvet
 Tasan 30 vuotta sitten suomalaisten päälle vyörynyt lama on jättänyt syvät ja pitkät arvet. Myös tämänkertainen kriisi heijastuu pidemmälle, kuin talouden mittarit osaavat kertoa.
 "Laman lapset" tietävät miten työttömyys romutti ensin perheiden elintason ja usein huono-osaisuus alkoi myös periytyä.
 Katkenneet työurat tarkoittavat myös pienempiä eläkkeitä. Keskellä lamaa työmarkkinoille tulleilla nuorilla oli vaikeampaa päästä kiinni työelämään kuin vakaina aikoina. Sekin heijastuu eläkevuosiin saakka.
 Vaikka työllisten määrän palautuminen lamaa edeltävälle tasolle kesti kahdeksantoista vuotta, Vesa Vihriälä uskoo, että tällä kertaa työttömyydestä ei kehity pitkäaikaista ongelmaa.
 – Työmarkkinoilla on paljon avoimia työpaikkoja, eikä työttömyys ole noussut missään vaiheessa kovin korkealle. Pitkäaikaistyöttömyys on noussut, mutta oletan, että se kääntyy laskuun puolen vuoden aikana, hän puntaroi.
 Mutta 1990-luvun lama jätti jälkensä muuhunkin kuin helposti mitattavissa oleviin asioihin. Samalla tavalla on käymässä nytkin.
 Ilmakunnas muistuttaa, että koronan takia eristyksessä vietetyt lähes kaksi vuotta ovat tarkoittaneet ennennäkemätöntä yksinäisyyttä, joka aiheuttaa myös mielenterveyden ongelmia.
 Niillä voi olla kauaskantoiset seuraukset.

Suomi rojahti lamaan tasan 30 vuotta sitten – Osaavatko poliitikot ja pankkiirit hoitaa uusinta talouskriisiä yhtään paremmin?


Summary: Houstonin palopäällikön mukaan yleisö pakkautui liian tiivisti kohti lavaa Travis Scottin keikan aikana. Poliisi tutkii onnettomuuden syytä. Aiemmin päivällä satoja ihmisiä tunkeutui festivaalialueelle.

Texasin Houstonissa ainakin kahdeksan ihmistä kuoli ja useita loukkaantui perjantai-iltana rap-artisti  Travis Scottin  konsertissa Astroworld Festivalilla.
 Houstonin palopäällikkö  Samuel Pena  kertoi tiedotustilaisuudessa, että yleisö puski kohti lavaa Scottin keikan aikana.
 – Väkijoukko alkoi pakkautua kohti lavan etuosaa. Se aiheutti paniikkia ja loukkaantumisia. Ihmiset alkoivat kaatuilla ja jotkut menettivät tajuntansa. Se aiheutti lisää paniikkia, Pena sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Tilanne alkoi noin kello 21 paikallista aikaa. Sekasorto paheni kello 21.38 saakka. Konsertti keskeytettiin, kun tilanteen vakavuus selvisi.
 Pelastusviranomaiset veivät ainakin 17 ihmistä sairaalaan. Samuel Penan mukaan 11 potilaalla oli sydämenpysähdys. Festivaalialueelle perustettiin kenttäsairaala, jossa annettiin ensiapua useille ihmisille.
 Tapahtumien syy epäselvä
 Houstonin poliisi tutkii onnettomuuden syytä. Poliisi muun muassa käy läpi keikalla kuvattuja videoita.
 – Muutaman minuutin sisällä maassa oli yhtäkkiä useita ihmisiä, joilla oli jonkinlainen sydämenpysähdys, poliisipäällikkö  Larry J. Satterwhite  sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Viranomaisten mukaan perjantain aikana yhteensä yli 300 ihmistä loukkaantui festivaalilla. Luku sisältää myös lieviä ruhjeita ja naarmuja saaneet henkilöt.
 The Houston Chronicle -lehden mukaan Scott keskeytti esityksensä useita kertoja, kun hän näki fanien olevan pulassa lavan edustalla. Hän pyysi turvahenkilöstöä auttamaan ihmisiä pois yleisön keskeltä.
 CNN:n mukaan  aiemmin päivällä sadat ihmiset olivat tunkeutuneet väkisin porteista läpi festivaalialueelle.
 Festivaalin järjestänyt Live Nation ei ole toistaiseksi kommentoinut asiaa.
 Paikallisen median mukaan kaksipäiväiselle festivaalille oli saapunut 50 000 osallistujaa. Festivaalin toinen päivä on peruttu.
 Rap-artisti Travis Scott perusti Astroworldin vuonna 2018. Scottilla on lapsi Kardashianeiden julkkisperheeseen kuuluvan  Kylie Jennerin  kanssa.

Rap-keikka päättyi paniikkiin ja yleisön musertumiseen – ainakin 8 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui Astroworld Festivalilla Yhdysvalloissa


Summary: 14 prosenttia hoivakodeista on viranomaisten erityistarkkailussa. Valviran mukaan ongelmien taustalla on usein epäonnistunut johtaminen. Se vaarantaa arjen ja asiakkaat.

Kaksi kuukautta sitten mikkeliläisessä vanhusten hoivakoti Pietarinpirtissä koettiin dramaattinen hetki: valvova viranomainen keskeytti yksityisen hoivakodin toiminnan asukkaiden turvallisuuden vaarantumisen takia.
 Asukkaat saivat ruuan ja lääkkeet, mutta muuhun hoitoon ja huolenpitoon ankarasti alimitoitettu henkilökunta ei pystynyt. Vanhukset eivät esimerkiksi päässeet viikkokausiin saunomaan, ja omaiset auttoivat hoitajia pesemisessä.
 Valvova viranomainen oli seurannut Pietarinpirtin toimintaa jo pitkään. Hoivakodin arkisten asioiden takkuilun taustalla oli nähtävissä isompi juurisyy: hoivakodin johtaminen oli retuperällä.
 Se on ongelma, johon viranomaiset törmäävät vanhustenhoidon valvonnoissa jatkuvasti.
 Hoivakodin johto ei saapunut paikalle edes viranomaisen pyynnöstä
 Pietarinpirtin työntekijät itse tekivät aluehallintovirastoon ensimmäisen epäkohtailmoituksen tämän vuoden alussa. Hoitajat eivät tienneet perustehtäviään ja eivät saaneet vastauksia kysymyksiinsä hoivakodin johdolta. Hoitajat olivat olleet yhteydessä myös esihenkilönsä esihenkilöihin, mutta ylempi johto oli kieltänyt heitä ottamasta yhteyttä.
 Tiedot perustuvat aluehallintoviraston  tarkastusraporttiin , sillä hoitajat eivät halua puhua epäkohdista julkisesti. Myöskään Pietarinpirtin johto ei kommentoi tapahtumia.
 Viranomainen piti Pietarinpirtin työntekijöiden yhteydenottoja hoivakoidin tilanteesta aiheellisina. Hoivakodin johdolla oli ollut samanlaisia vaikeuksia toiminnan pyörittämisessä jo vuonna 2017. Niko Mannonen
 Vuoden 2021 aikana syksyyn mennessä aluehallintovirasto sai useita epäkohtailmoituksia Pietarinpirtin toiminnasta niin työntekijöiltä kuin vanhusten omaisilta. Valvontakäynneillä kävi ilmi, ettei edes perushoiva toteutunut riittävän hyvin.
 Näin tilannetta kuvaillaan raportissa toiminnan keskeyttämisen kynnyksellä:
 “Saunat, viriketoiminta ja ulkoilut eivät ole toteutuneet pitkään aikaan. Kaikkia asukkaita ei ole voitu viedä wc-tiloihin, koska ei ole tarvittavaa välineistöä. Yksiköstä puuttuu myös muita hoitovälineitä: koko yksikössä on yksi kuumemittari, ei asianmukaisia haavanhoitovälineitä, osa sängyistä on rikki. Henkilöstö kertoi, että he joutuvat lainaamaan verensokerimittaria asiakkaalta, koska yksikössä ei ole omaa.
 Tilanne on jatkunut kuukausia, jopa vuosia ja hoitajat ovat joutuneet selviytymään itse, kun kukaan ei ole ottanut vastuuta tilanteesta. “
 Huono työilmapiiri heijastuu ensimmäisenä hoivakodin viriketoimintaan. Pietarinpirtissä vanhukset eivät esimerkiksi päässeet ulkoilemaan hoitajapulan takia. Niko Mannonen
 Kun Pietarinpirtin toiminta lopulta keskeytettiin, paikalle ei tullut ketään hoivakodin johtoportaasta. Tarkastuskäynnistä oli ilmoitettu etukäteen. Kun johto lopulta tavoitettiin, vahvistui viranomaisten näkemys: asiakkaita ei voida hoitaa turvallisesti.
 Pietarinpirtin tapahtumat ovat malliesimerkki siitä, miten pahasti hoivakodin arki voi nyrjähtää huonon johtamisen seurauksena. Tapauksena se ei ole ainoa laatuaan.
 Esihenkilöt ja alaiset tekevät kunnianloukkaussyytteitä toisistaan
 Aluehallintovirastoilla on parasta aikaa erityistarkkailussa 267 hoivakotia. Näistä hoivakodeista on tehty kanteluita, epäkohtailmoituksia tai ne ovat muulla tavoin herättäneet valvovan viranomaisen huolen. Kaikkiaan Suomessa on 1891 vanhusten ympärivuorokautista hoitoyksikköä. Huolta herättäviä paikkoja on siis 14 prosenttia kaikista.
 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran mukaan suurimmat syyt viranomaisen puuttumiselle hoivakodin toimintaan ovat hoitajien riittämättömyys sekä ongelmat toiminnan ja omavalvonnan johtamisessa. Ylitarkastaja  Mari Saramaa  kertoo, että esihenkilötyön onnistuminen on hyvän hoidon edellytys.
 Valvontakäynneillä arjen organisoinnin ongelmat tulevat esiin nopeasti.
 – Ei tunneta henkilökuntaa, ei asiakkaita. Valvontatilanteessa ei ihan konkreettisesti pystytä antamaan luotettavaa selvitystä toiminnasta. Siinä on vaarassa asiakasturvallisuus, Saramaa sanoo.
 Pietarinpirtissä 17 työntekijää allekirjoitti vetoomuksen, jolla he vaativat esihenkilön vaihtoa. Tosiasiassa hoivakodin ongelmat olivat alkaneet jo paljon ennen vaatimuksien kohteena olleen johtajan aikaa: jo Pietarinpirtin aiempi esihenkilö sai pari vuotta sitten tuomion työturvallisuusrikoksesta uhkailtuaan hoitajia nylkemisellä ja kuristamisella.
 Hoivakodin johtoportaan ja työntekijöiden tulehtuneilla välillä on siis pitkät juuret. Parasta aikaa poliisi tutkii Pietarinpirtin esihenkilön ja työntekijöiden toinen toisistaan tekemiä kunnianloukkaussyytteitä.
 Asiantuntijan neuvo: keskittykää työhön ja määritelkää tavoitteet
 Tampereen yliopiston viestinnän apulaisprofessori  Leena Mikkola  on tutkinut sosiaali- ja terveysalan työyhteisöjä. Mikkola kertoo syntipukki-efektistä, jonka valtaan työyhteisö voi ajautua.
 Työyhteisössä koetaan, että on yksi, tietty hankala ihminen, josta eroon pääsemällä tilanne helpottuisi. Kun kyseinen henkilö lähtee, tilalle löytyy pian uusi syntipukki.
 – Työyhteisössä on tiedostamattomia sääntöjä ja oletuksia, jotka ohjaavat toimintaa ja vuorovaikutusta. Vaikka niitä ei tiedosteta, niiden pohjalta toimitaan ja ne vahvistuvat entisestään, Mikkola sanoo.
 Tampereen yliopiston viestinnän apulaisprofessori Leena Mikkola myöntää, että joskus pomon vaihtokin on paikallaan.  Niko Mannonen
 Mikkola pitää sosiaali- ja terveysalan johtamisen keskeisenä ongelma sitä, että niin esihenkilön kuin työntekijän roolia pidetään yksilön suorituksena. Silloin ihmisten persoonallisuuksien merkitys työyhteisössä korostuu.
 Oletukset toisten luonteenpiirteistä aiheuttavat ihmisten luokittelua, ja se vääristää vuorovaikutusta.
 – Kunta-alalla on jopa koulutettu työyhteisöjä tunnistamaan toinen toistensa persoonallisuudet. Se ei vie mihinkään.
 Yksilöiden ja persoonallisuuksien korostaminen voi johtaa myös siihen, että kuvitellaan jonkun olevan luonnostaan hyvä pomo ja toisen mahdoton. Hyvä johtajuus ei kuitenkaan ole synnynnäistä, vaan joukko viestintäkoulutuksella opittavia taitoja.
 – On haastava tehtävä johtaa hoiva-alan yksikköä, mutta ei kannata heittää kirvestä kaivoon. Aika pienellä vuorovaikutuksen treenaamisella voi oppia paljon, Mikkola sanoo.
 Mikkola on ollut ratkomassa vuorovaikutusongelmia useissa hoivakodeissa. Tässä hänen neuvonsa tilanteen korjaamiseksi:
 Puhukaa töistä ja määritelkää yhteinen maali:  “Työntekijöillä voi olla hyvin erilaiset oletukset, mikä on hoivakodin perustehtävä. Aloittakaa kysymällä, mikä on tärkein tehtävämme? Mitä tarkoitamme asiakkaalla? Entä hoivalla? Etsikää yhteinen ymmärrys asioille. Kuulostaa naiivilta, mutta monesti ihmiset ovat ihan hukassa näiden kanssa. ” Vähentäkää tunteista puhumista:  “Usein tulehtuneessa työyhteisössä jauhetaan, miltä mikäkin kenestäkin tuntuu ja miten kukakin tulee kenenkin kanssa toimeen. Fokus pitää saada pois yksilöistä ja tulehtuneista vuorovaikutussuhteista. Se pitää saada työhön, sen takia työelämässä ollaan.” Sopikaa, miten tieto kulkee:  “ Ongelmat usein limittyvät siihen, ettei tieto kulje. On olemassa virallinen tiedotusjärjestelmä, mutta lisäksi on lippulaput jääkaapin ovessa, joku kirjoittaa vihkoon ja kuka minnekin. Täytyy varmistaa, että kaikki tietävät yhteiset tiedonkulun kanavat.” Sopikaa etukäteen, mistä palavereissa puhutaan:  “Jos on tulossa palaveri, kaikkien pitää tietää, mitä siellä käsitellään. Muuten pelätään, mitä on vastassa. Jos palaverissa nousee tärkeä asia esille, sitä ei ratkaista siinä, vaan sovitaan seuraava palaveri, missä asiaa ratkotaan.”
 Hierarkia joutaa romukoppaan
 Kun viranomaiset keskeyttivät Pietarinpirtin toiminnan, vanhuksia ei siirretty asumaan muualle vaan julkisen palvelun kuntayhtymä Essote otti hoivakodin pyörittämisen kontolleen. Moni ovet paukkuen Pietarinpirtistä lähtenyt hoitaja palasi silloin työpaikalle.
 Pietarinpirtin arkea johtamaan tuli pitkään julkisen puolen hoivakodeissa esihenkilönä toiminut  Pirjo Ollikainen . Hän on työskennellyt useissa muutoksen kourissa olleissa hoivakodeissa.
 Hoivakoti Pietarinpirtin uusi esihenkilö Pirjo Ollikainen  haluaa vaikuttaa omalla esimerkillään johtamalla: "En ole ikinä ajatellut, että voi kamala, miten tästä selvitään". Niko Mannonen
 Ollikainen ei halua puhua Pietarinpirtistä, sillä menneet sotkut eivät kuulu hänelle. Epäkohtiin puuttumisen hän kokee silti vastuukseen.
 – Niihin pitää olla rohkeutta puuttua. Se ei hirvitä, sillä teen työtä omana itsenäni ilman rooleja.
 Monet sote-alan työpaikat kantavat historiasta kumpuavaa hierarkiaa yhä taakkanaan. Samaan aikaan hoitajien rooli on muuttunut kutsumustyötä tekevästä aputyövoimasta asiantuntijoiksi. Heitä ei voi johtaa samoin kuin 30 vuotta sitten.
 Ollikainen kyseenalaistaa, onko hierarkia lainkaan tarpeen hoivakodissa. Ollikaisen mielestä hänen nimikkeellään ei ole väliä, kunhan työyhteisö tietää yhteisen suunnan.
 – Meillä on vain erilaisia työtehtäviä ja jokaisella on oma osaamisalueensa.
 Johtamisella on osansa myös hoitajapulan ratkaisemisessa. Hyvällä työilmapiirillä on suuri vaikutus siihen, miten houkutteleva työpaikka on. Ollikainen on huomannut , että etenkin opiskelijat vievät tehokkaasti sanaa eteenpäin niin hyvässä kuin pahassa.
 Lopulta eniten hoivakotien ilmapiiristä nauttivat tai kärsivät ne, jotka asuvat siellä.
 – Asiakkaiden hyvinvoinnin takia me olemme täällä. Se on tärkein asia, Ollikainen sanoo.
 Lue seuraavaksi:
 Sairaanhoitajaopiskelijat odottavat tulevaisuuden työelämältä hyvinvointia ja arvostusta: "Jos olot eivät olisi kunnossa, vaihtaisin työpaikkaa"
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Elämälle vieraat johtajuusteoriat ovat työyhteisöille yhtä vaarallisia kuin huono johtajuus
 Vakavat ongelmat jatkuvat hoivakodeissa vuosi kohun jälkeen – "Mitä hyötyä on valittaa, jos se ei johda mihinkään?"

Hoivakotien huono johtaminen on lähes hoitajapulan veroinen ongelma – Mikkelissä vanhukset eivät saunoneet viikkoihin kun työntekijöille riitti


Summary: Geologian tutkimuskeskus tahtoo olla edelläkävijä mineraalien hyödyntämisessä. Tämän takia GTK investoi miljoonia euroja Outokummun tutkimusyksikön nykyaikaistamiseen.

Geologian tutkimuskeskus panostaa lähivuosina voimakkaasti materiaalitehokkuuden ja kiertotalouden tutkimukseen. Käytännössä tämä tarkoittaa miljoonien eurojen investointeja GTK Mintecin Outokummun tutkimusympäristöön.
 Ensimmäisenä Outokumpuun rakennetaan täysin uudet toimisto- ja laboratoriotilat. GTK:n pääjohtaja  Kimmo Tiilikaisen  mukaan tutkimuksen kehittäminen vaatii uudet tilat.
 – Uudet laboratoriotilat mahdollistavat korkeampitasoisen tutkimuksen. Pystymme kehittämään jalostusprosesseista entistä tehokkaampia, mikä auttaa säästämään materiaaleja ja energiaa.
 Uusien tilojen rakentaminen alkaa keväällä ja valmista pitäisi olla vuoden 2023 lopussa. Hankkeeseen on varattu 15 miljoonaa euroa.
 Outokummussa on odotettu uutta toimisto- ja laboratoriorakennusta. Vanhoissa tiloissa on ollut sisäilmaongelmia, ja työntekijät ovta joutuneet työskentelemään viime vuodet väistötiloissa. QVIM Arkkitehdit
 Digitalisaatio avaa uusia mahdollisuuksia
 Kun uudet toimisto- ja laboratoriotilat ovat valmistuneet, seuraava miljoonainvestointi on Outokummun koetehtaan nykyaikaistaminen.
 Kimmo Tiilikaisen mukaan koetehdas on jo nyt ainutlaatuinen paikka testata muun muassa kaivosteollisuuden prosesseja, mutta lisäämällä digitalisaatiota prosesseista on mahdollista saada entistä enemmän tietoa.
 – Vuosikausia on esimerkiksi tiedetty, että rikastushiekassa on jäljellä arvokkaita mineraaleja, mutta niiden erottaminen on ollut äärimmäisen hankalaa. Investoimalla laboratorioihin ja koetehtaan digitalisointiin voimme helpottaa valtavasti sitä kehitystyötä, joka tulevaisuudessa mahdollistaa näiden kertaalleen jalostettujen rikastushiekkojen hyödyntämisen, Tiilikainen kuvaa.
 Outokummun koetehtaalla on mahdollista testata jalostusprosesseja käytännössä. Pauliina Tolvanen / Yle
 GTK haluaa olla kiertotalouden ykkönen
 Investointien taustalla on iso tavoite: GTK Mintec haluaa olla edelläkävijä kiertotaloudessa ja materiaalitehokkuudessa.
 – Haluamme ratkoa maailman isoja kysymyksiä edistämällä mineraalipohjaisten raaka-aineiden kierrätystä ja hyödyntämistä, Kimmo Tiilikainen tiivistää.
 Hän nostaa esimerkiksi ilmastonmuutoksen, joka panee muun muassa liikenteen energiajärjestelmän uusiksi. Vanhat polttomoottorit korvautuvat ajan myötä sähköllä, mikä tarkoittaa, että akuissa tarvittavien mineraalien tarve kasvaa. Akkumineraalit ovat kuitenkin ehtyvä luonnonvara, joten ne pitäisi pystyä hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti.
 Tämä on yksi ongelma, johon etsitään ratkaisua Outokummussa.
 GTK:n pääjohtaja Kimmo Tiilikainen toivoo, että Outokummun tutkimusympäristö houkuttelisi seudulle mineraalien jalostuksen kanssa työskenteleviä yrityksiä. Pauliina Tolvanen / Yle
 Yrityksille paikka testata
 Geologian tutkimuskeskus toivoo, että sen investoinnit kannustavat myös yrityksiä panostamaan tuotekehitykseen. GTK on työ- ja elinkeinoministeriön alainen tutkimuskeskus ja se myy osaamistaan teollisuusyrityksille. Eli kun pitää tietää, miten tehokas kaivosyhtiön tuotantotapa on, se voidaan testata Outokummun tehtaalla.
 – Investoimalla infrastruktuuriin mahdollistamme sen, että yrityksillä on paikka, jossa ne pääsevät kehittämään omaa toimintaansa, Kimmo Tiilikainen kertoo.
 Tällä hetkellä GTK Mintecin tärkeimpiä asiakkaita ovat kaivos-, kemian- ja metalliteollisuus.
 Investoinneilla on myös suoria työllisyysvaikutuksia.
 Tällä hetkellä Outokummussa työskentelee noin 40 ihmistä. Tiilikaisen mukaan uusien laboratoriotilojen myötä määrä noussee 60:een työntekijään vuoteen 2025 mennessä.
 Lue lisää:
 Akkuteollisuuden kovaan kysyntään saatu lupaavia löydöksiä: GTK:n kartoituksissa löydetty lisää hyviä viitteitä litiumista Pohjanmaalta

Akkumineraalien kysyntä kasvaa voimalla – Geologian tutkimuskeskus investoi miljoonia, jotta arvokkaita aineita ei enää hukattaisi


Summary: Vuonna 2019 Suomessa kuoli yhteensä noin 54 000 ihmistä. Miesten kuolleisuus on yleisesti naisia suurempaa, tosin poikkeuksen tekee dementia ja Alzheimerin tauti, jossa kuolleisuus on naisilla ja miehillä yhtä suurta.

Pyhäinpäivää eli vainajien muistopäivää vietetään tänään Suomessa.
 Mitkä ovat tilastojen valossa suomalaisten yleisimmät kuolinsyyt?
 Tilastokeskuksen  mukaan suomalaisten kohtaloksi koituvat yleisimmin verenkiertoelinten sairaudet, kasvaimet ja muistisairaudet. Näihin syihin kuolee lähes 60 prosenttia suomalaisista.
 Työikäisillä yleisin kuolinsyy ovat kasvaimet, kertoo yliaktuaari  Airi Pajunen  Tilastokeskuksesta.
 Erilaisiin syöpiin menehtyy Suomessa yli 10 000 ihmistä vuodessa. Kuolemaan johtavista syövistä yleisimmät ovat keuhkosyöpä ja haimasyöpä, miehillä myös eturauhasen syöpä ja naisilla rintasyöpä.
 Dementiaan ja Alzheimerin tautiin puolestaan kuolee vuosittain yli 10 000 henkeä, mikä on lähes 20 prosenttia kaikista kuolleista.
 Miesten osuus kuolleista usein suurempi
 Miesten kuolleisuus suhteutettuna väestöön on naisia suurempaa lähes kaikissa yleisimmissä kuolemansyyryhmissä. Poikkeuksen tekevät dementia ja Alzheimerin tauti, joissa kuolleisuus on naisilla ja miehillä yhtä suurta.
 Miesten korkeampaa kuolleisuutta selittää erityisesti suurempi kuolleisuus verenkiertoelinten sairauksiin. Myös kuolleisuus kasvaimiin on miehillä korkeampaa kuin naisilla.
 Pienemmistä kuolemansyyryhmistä miesten kuolleisuus on moninkertaista naisiin verrattuna esimerkiksi tapaturmissa, itsemurhissa ja alkoholiperäisissä kuolemansyissä.
 Tapaturmien osuus kuolemista on ollut viime vuosina alle viisi prosenttia.
 Joka sadas kuolema koronan aiheuttama
 Koronaviruspandemiankin keskellä suomalaisten yleisimmät kuolinsyyt ovat ennallaan.
 Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan koronaviruksen aiheuttamaan tautiin kuoli vuonna 2020 yhteensä 534 henkeä, minkä lisäksi koronavirus myötävaikutti 68 henkilön kuolemaan.
 Kaikista kuolemista koronavirus aiheutti joka sadannen kuoleman.
 Tilastokeskus julkaisee vuoden 2020 lopulliset kuolemansyytilastot joulukuussa 2021. Henrietta Hassinen / Yle
 Tapaturmiin ja itsemurhiin kuollaan entistä harvemmin
 Miten kuolinsyyt ovat muuttuneet 2000-luvulla?
 Miesten ja naisten kokonaiskuolleisuus on vähentynyt suhteellisen tasaisesti 1970-luvulta lähtien ja suotuisa kehitys on jatkunut edelleen 2000-luvulla. Väestömäärään ja ikärakenteeseen suhteutettu ikävakioitu kokonaiskuolleisuus on pienentynyt vuosina 2000-2019 yli 30 prosenttia.
 Airi Pajusen mukaan miesten kuolleisuus on alentunut hieman enemmän kuin naisten.
 Kuolleisuus verenkiertoelinten sairauksiin on pienentynyt 2000-luvulla eniten, vaikka tautiryhmään kuoleekin eniten suomalaisia.
 Vuosina 2000–2019 kuolleisuus kasvaimiin laski 15 prosenttia. Tätä enemmän väheni kuolleisuus tapaturmiin ja itsemurhiin.
 Tilastokeskus julkaisee vuoden 2020 lopulliset kuolemansyytilastot joulukuussa.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Eutanasian laillistaminen ei etene Suomessa, asiantuntijaryhmä jäi erimieliseksi – saattohoitoa sen sijaan parannettava lakimuutoksin
 Korona toi kuoleman Anni Alakoskelan, 22, ikäpolven huoleksi liian varhain – vanhemmat selviävät pandemiasta henkisesti helpommalla
 Perhetausta vaikuttaa suomalaisten elinikään – ruotsinkielisyys takaa pidemmän elämän

Näihin sairauksiin suomalaiset kuolevat – työikäisillä yleisin kuolemansyy ovat kasvaimet


Summary: Vapaaehtoisten pyörittämistä hyväntekeväisyysjärjestöistä on tullut tuhansien ihmisten ainoa turva Suomessakin. Apuna ry -hyväntekeväisyysjärjestön mielestä Kelan tukijärjestelmä on pikaisen remontin tarpeessa.

Heidi Jaari  tietää, että Suomessakin on lapsia, jotka eivät voi mennä kouluun, koska heillä ei ole kenkiä. Koronakeväänä 2020 Jaari kuuli lapsista, jotka koulujen sulkeuduttua elivät sipseillä tai kissanruualla.
 Jaari perusti kuusi vuotta sitten hyväntekeväisyysjärjestö Apuna ry:n, joka toimii pääkaupunkiseudulla pääasiassa Facebookissa. Ryhmään kuuluu yli 12 000 jäsentä.
 Päivittäin Jaari sekä Apunan toinen vapaaehtoinen  Merja Rantasalmi  saavat sähköpostin ja Facebookin kautta satakunta avunpyyntöä vähävaraisilta ihmisiltä. Jaari on nähnyt, miten huonosti yhteiskunta kannattalee heikoimpiaan:
 – Hyvinvointivaltiossa ei pitäisi olla niin, että avustusjärjestöt huolehtivat ihmisten välttämättömistä menoista, kuten ruuasta ja lääkkeistä, Jaari toteaa. Silti yhdistyksen jakamasta tuesta valtaosa menee juuri välttämätömiin menoihin.
 Apuna ry maksoi viime vuonna vähävaraisten ruokakuluja liki 150 000 eurolla , lääkkeitä 23 000 eurolla, vuokria 42 000 eurolla ja sähkölaskuja yli 8 300 eurolla. Vaatteita yhdistys kustansi vähävaraisille reilulla 17 000 eurolla. Avuntarve on valtava, sillä vastaavia vapaaehtoisten pyörittämiä hyväntekeväisyyssivustoja on perustettu viime vuosina Facebookiin ympäri Suomea.
 Tiukilla elävän perheen talous suistuu usein lopullisesti raiteiltaan äkillisen sairastumisen, avioeron tai esimerkiksi sähkölaskun tasauslaskun myötä. Tyypillinen avunhakija on yksihuoltajaksi jäänyt vanhempi, Jaari kertoo.
 – Usein apua haetaan liian myöhään, eli silloin, kun jääkaapissa todellakin on vain valo. Ihmiset yrittävät sinnitellä viimeiseen asti ja ajattelevat, että kyllä jokin ratkaisu löytyy. Uskotaan siihen, että asiat jotenkin järjestyvät, vaikka tilanne on hyvin epätoivoinen.
 Viime vuonna puhjennut koronaepidemia näytti, että taloudelliseen ahdinkoon voi joutua kuka tahansa.
 – Kun joutuu ahdinkoon, on vaikea päästä ylös. Ihminen voi tarvita vain pienen tuuppauksen, että pääsee taas jaloilleen. Jos apua ei tule nopeasti, voi tilanne pahentua, Jaari toteaa.
 "Kelan tukijärjestelmä ei toimi"
 Jaarilla on selvä näkemys siitä, miksi moni perhe ajautuu liian tiukille. Kelan tukijärjestelmä on sekava ja jähmeä, eikä akuuttiin hätään ole tarjolla apua. Virheellisiä tukipäätöksiä tehdään liikaa ja valitusaika päätöksineen voi viedä viikkoja, Jaari luettelee vapaaehtoistyössään näkemiä epäkohtia.
 Hyväntekeväisyysjärjestöjen rooli vähävaraisten perheiden kannattelemisessa on merkittävä, vahvistaa sosiaali- ja terveyjärjestöjä edustavan Soste ry:n edunvalvontapäällikkö  Anne Perälahti .
 Perälahden mukaan sosiaali- ja terveysalan järjestöissä on noin 1,3 miljoonaa jäsentä, ja noin 500 000 on Heidi Jaarin ja Merja Rantasalmen tapaan vapaaehtoistyötä tekeviä. Kun sosiaalityöntekijältä loppuvat keinot auttaa perheitä, vinkkaavat he usein kääntymään juuri hyväntekeväisyysjärjestöjen puoleen.
 Jaari ja Rantasalmi käyvät perheiden avustushakemukset tarkkaan läpi väärinkäytösten välttämiseksi. Ihmiset joutuvat avaamaan tilitietonsa, tukipäätöksensä ja elämäntilanteensa. Rantasalmella on pitkä työkokemus sosiaalialalta, ja usein hän auttaa ihmisiä hakemaan heille kuuluvia etuisuuksia ja tekemään valituksia väärin tehdyistä tukipäätöksistä.
 Taakka on vapaaehtoisille suuri. Lentoemäntänä työskentelevä Jaari on kahden lapsen äiti, ja nipistää aikaa vapaaehtoistyölle silloin, kun lapset ovat koulussa tai nukkumassa.
 Haastattelua edeltävällä viikolla vapaaehtoistyötä kertyi Jaarin mukaan nelisenkymmentä tuntia. Aina sekään ei riitä.
 – Ihmiset eivät aina tiedä siitä hädästä ja tarpeesta. Sitten tulee sellainen olo, että välittääkö kukaan. Kiinnostaako ketään, että mikä näiden lasten tilanne on.
 Lue lisää:
 Kolme nuorta aikuista kertoo lapsuudesta, jossa rahaa ei ollut ikinä itselle: "Olin ainoa, joka kantoi perheestämme vastuuta"

Vapaaehtoiset paikkaavat tukijärjestelmän aukkoja – ahdinko ajaa vähävaraiset perheet anomaan apua Facebookissa


Summary: Ensin nuoret miehet innostuivat yksityisestä virtuaalivaluutasta ja tienasivat jopa miljoonia. Nyt mukaan ovat lähteneet naiset ja rikkaat suursijoittajat. Ilmassa on sijoituskuplan merkkejä.

Plussalla, plussalla, miinuksella.  Tuija Postari-Kivistö  silmäilee kryptojensa, eli virtuaalivaluuttojensa, kurssikehitystä läppäriltä.
 Yksityinen villi, vain tietokoneilla sijaitseva raha on kiinnostanut tähän saakka lähinnä nuoria miehiä. He eivät ole pelänneet riskejä eivätkä uutta tekniikkaa. Osa miehistä on  tienannut miljoonia  ostamalla ja myymällä virtuaalivaluuttaa.
 Tämän vuoden aikana mukaan ovat tulleet myös rikkaat amerikkalaiset suursijoittajat. Se on lihottanut myös Tuija Postari-Kivistön kryptosijoituksia.
 Kryptomiljonääri  Niko Mäenpää  hörppii kahviaan. Hän on luvannut kertoa kuppilan nurkassa, miten virtuaalivaluutoilla rikastutaan. Miljoonia!
 Minä, tämän jutun toimittaja, olen ostanut elämäni ensimmäisen kerran virtuaalivaluuttaa kaksi päivää ennen tapaamistamme.
 Olen laittanut rahojani tuotteeseen, jota on vaikea ymmärtää.
 Virtuaalivaluutta on internetiin syntynyttä yksityistä ”rahaa” – tai omaisuutta. Sen valvonta ja sitä koskeva lainsäädäntö on maailmanlaajuisesti vasta alkutekijöissään.
 Virtuaalivaluuttaa voi sanoa villiksi tuotteeksi.
 Sijoittajia yhtä paljon kuin brasilialaisia
 Virtuaalivaluuttaa, toiselta nimeltään kryptovaluuttaa, voi ostaa ja myydä kuka hyvänsä. Internetiin on syntynyt lukuisia kauppapaikkoja, pörssejä, joissa kauppa käy yötä päivää.
 Ostin virtuaalivaluuttaa siksi, että halusin tutkia tätä juttua varten, mihin ihmiset ympäri maailmaa ovat hurahtaneet. Amerikkalaisen pankin arvion mukaan heitä on jopa 200 miljoonaa.
 Kryptosijoittajia on siis yhtä paljon kuin Brasiliassa asukkaita. Ja Brasilia on sentään yksi maailman suurimmista valtioista.
 Mahdollisuus tienata rahaa viettelee
 Suomalaisten kryptoja ostaneiden määrää ei kukaan tiedä tarkkaan. Vakuutusyhtiö Lähitapiolan kyselyn perusteella Suomessa olisi ehkä 180 000 ihmistä, jotka omistavat virtuaalivaluuttaa.
 Mahdollisuus suuriin voittoihin vetää puoleensa. Sen kääntöpuolena on suuri riski menettää koko sijoituksensa arvo. Krypton hinta voi tippua vaikka nollille milloin hyvänsä.
 Innostus kryptoihin on kasvanut nyt korona-aikana.
  Nainen kryptokaupoilla on harvinaisuus
 Kun Niko Mäenpää hankki ensimmäiset kryptot vuonna 2013, harva suomalainen oli kuullut koko ilmiöstä.
 Valtaosa kryptojen omistajista on edelleen nuoria miehiä. Mutta mukaan on lähtenyt myös boomereita eli suurten ikäluokkien edustajia.
 Naisia on mukana vähän. Bank of American tietojen mukaan vain 15 prosenttia kaikista kryptojen omistajista.
 Olen siis yksi harvoista.
 Niin on myös Kainuussa Sotkamossa asuva ekonomi Tuija Postari-Kivistökin. Hänen sijoituksensa kryptoihin on tällä hetkellä kymmenien tuhansien eurojen arvoinen.
 Konkari haistoi tilaisuuden
 Tuija Postari-Kivistö osti ensimmäiset virtuaalivaluuttansa alkuvuodesta 2020. Hän kertoo sijoittaneensa lähinnä pörssiosakkeisiin jo 30 vuotta.
 – Olin Lontoossa sijoittajakurssilla ja siellä oli tunnin opastus kryptovaluuttaan.
 Postari-Kivistö kuuli, että pian myös suurten sijoituspankkien asiakkaat voisivat laittaa rahaansa kryptoihin. Siihen saakka kryptoja olivat harrastaneet vain yksittäiset ihmiset.
 Kokenut sijoittaja arveli, että suurten sijoittajien raha nostaisi kryptovaluuttojen hintoja.
 Niin myös kävi.
 Kryptojen arvo paisui tänä vuonna
 Jos haluaisi ostaa kaikki maailman kryptovaluutat itselleen, se onnistuisi tuolla noin 2 000 miljardilla eurolla.
 Sitä varten tarvittaisiin kaikki liikkellä olevat Sveitsin frangit ja ruplat. Amerikkalainen Morgan Stanley -pankki on laskenut, että pelkästään bitcoinin markkina-arvo on tällä hetkellä suurempi kuin liikkeellä olevien ruplien arvo.
 Myös minä olen nyt osa kryptovaluuttamarkkinoita. Mieltä kutkuttaa, voisinko voittaa rahaa?
 Köyhästä opiskelijasta tuli varakas
 Kahviseurani Niko Mäenpää kuuluu voittajiin. Hän on tienannut peräti kuutisen miljoonaa euroa kryptovaluutoilla. Mikä voitto!
 Summasta on toki pitänyt maksaa lähes kolmasosa veroa.
 Helsingissä kahvilan nurkassa istuu kaksi hyvin erilaista sijoittajaa. Nuori riskillä miljoonia tienannut mies ja varovainen keski-ikäinen toimittaja.
 Mäenpää oli köyhä opiskelija, kun hän hankki ensimmäiset virtuaalivaluuttansa.
 – Ostin 400 eurolla bitcoineja.
 Alkupääoma oli Mäenpään kesätöillä tienaamaa rahaa.
 Niko Mäenpää varoittaa, että satasella tuskin tienaa enää miljoonaa. Sitä tapahtui nimenomaan joillekin alussa mukaan lähteneille.
 – Se juna meni jo.
 Näin Mäenpää hankki omaisuutensa
 Mäenpää osti siis halvalla ja myi kalliilla.
 Vanha kikka, uusi tuote.
 – Minulla oli onnea.
 Alla näet aikajanalla, kuinka Mäenpää tienasi miljoonansa. Hän aloitti kaiken kahdeksan vuotta sitten. Ensimmäinen ostos olivat siis bitcoinit. Se on vanhin kryptovaluutta eikä kahdeksan vuotta sitten juuri muita vaihtoehtoja ollut.
 Mäenpäätä voisi sanoa spekuloijaksi.
 Ryhdynkö minäkin sellaiseksi?
 Verottaja ottaa osansa kryptomiljoonista
 Moni on ryhtynyt.
 Viime vuoden loppuun mennessä noin 4 000 suomalaista on ilmoittanut verottajalle voitoistaan.
 Verottajan arvion mukaan vain puolet suomalaisten kryptotuloista on tullut heidän tietoonsa. Tuhannet ovat siis jättäneet raportoimatta tienestejään.
 Asiantuntija  Timo Puiro  verohallinnosta kertoo sähköpostilla, että verotettavia voittoja on kertynyt 20 miljoonan euron edestä. Suurin osa voitoista on pieniä, mutta maassa on muitakin kryptomiljonäärejä kuin Mäenpää.
 Verottajan tiedossa on myös kryptokaupoilla syntyneitä tappioita 2,5 miljoonan euron arvosta.
 Pikkuostoksen arvo heiluu ylös alas
 Niko Mäenpään kasvoilla käväisee huvittunut ilme.
 Paljastan, että ostin virtuaalivaluuttaa vain 20:lla eurolla. Siirsin suomalaisen välittäjän palveluun sata euroa, mutta en tohtinut käyttää sitä kaikkea.
 Suomalaisen välittäjän tarjonta on vaatimaton verrattuna netin suurimpiin kryptopörsseihin.
 Erilaisia kryptovaluuttoja on syntynyt digitaaliseen maailmaan yli 10 000 kappaletta yhdysvaltalainen investontipankki Morgan Stanleyn arvion mukaan.
 Osa kryptoista on tehty jopa pilailumielessa, kuten Dogecoin. Silti kyseinen virtuaalivaluutta on yksi arvokkaimmista kryptopörssien tuotteista.
 Oman vaatimattoman ostokseni arvo on väreillyt ylös ja alas kahden päivän aikana.
 Onnea ja pahaa oloa
 Samalla tunteeni ovat liikkuneet kuin olisivat vuoristoradassa. Tapaamispäivänä ostokseni on muutaman sentin plussalla ja olen moisen takia hyvällä tuulella. Outoa.
 Ilmiö on tuttu Niko Mäenpäälle. Tunteet ovat samankaltaiset, vaikka pelissä on ihan eri suuruiset rahat.
 Voittaminen saa aikaan hyvänolon tuntemuksia.
 Mäenpäällä on myös toisenlainen kokemus ajalta, jolloin hänen kryptojensa arvo paisui silmissä.
 – Tuli ihan paha olo, kun hinnat nousivat pystysuoran käyrän mukaisesti, Mäenpää kertoo.
 Mielessäni välähtää, pitäisikö sijoittaa lisää. Haluaisin voimakkaampaa jännitystä peliin!
 Nopea tunneralli koukuttaa
 Nopealiikkeinen jännitystä ja mielihyvää aiheuttava rahapeli yrittää saada minusta otteen. Aivoissani erittyy mielihyväaine dopamiinia, jota haluan tiedostamattani lisää.
 Sama tunneralli voi suistaa ihmisiä jopa peliriippuvuuteen ja ylivelkaantumiseen.
 Onkohan kenestäkään tullut kryptopörssiriippuvainen?
 Soitan peliriippuvaisia auttavan Peluuri-palvelun päällikkö  Inka Silvennoiselle . Hän tuntee ilmiön.
 – Meillä on muutama kryptokauppaa käyvä asiakas vuodessa, Inka Silvennoinen kertoo puhelimessa.
 Rahapeleihin koukuttunut ihminen on voinut siirtyä pelaamaan myös virtuaalivaluutoilla. Monissa nettikasinoissa voi myös maksaa pelinsä kryptoilla.
 Uskoako skeptikkoa vai fanaatikkoa
 Suhtautumisessa virtuaalivaluuttaan on kaksi jyrkkää ääripäätä. On skeptikot ja fanaatikot.
 Suurin osa ilmiöön törmääjistä kuuluu todennäköisesti kolmanteen luokkaan eli monttu-auki-olijoihin. Myös minä, jutun toimittaja, olen ehdottomasti kolmannessa luokassa. Ei tiedä, uskoako skeptikoita vai fanaatikkoja.
 Skeptikkojen mielestä kyse on pelkästään uhkapelaamisesta, jossa harva voittaa ja moni häviää. Virtuaalivaluutta on tämän näkemyksen mukaan kuin pelimerkki, jonka arvo nousee tai laskee. Voittaja on se, joka hoksaa myydä pelimerkkinsä pois oikealla hetkellä.
 Bitcoinilla ei saa maitoa
 Fanaatikkojen mielestä kyseessä on vallankumouksellinen uusi valuuttajärjestelmä, joka muuttaa nykyistä pankki- ja rahoitustoimintaa. Monet alan nettipalvelut käyttävät tätä argumenttia markkinoinnissaan.
 Se oli myös ensimmäisen virtuaalivaluutan bitcoinin luojien ajatus.
 Bitcoinista piti tulla valtioiden virallisen valuutan vaihtoehto. Sen käyttö maksuvälineenä on tällä hetkellä kuitenkin vähäistä. Sillä ei saa kauramaitoa lähikaupasta.
 Mäenpää teki kryptoista ammatin
 Markkinointiin kuuluu myös väite vapaudesta. Ajatellaan, että on vapautta käyttää maksuvälinettä, jota eivät ohjaa ja valvo valtiolliset instituutiot kuten keskuspankit.
 Uskaltaisinko luokitella tapaamani Niko Mäenpään ja Tuija Postari-Kivistön?
 Molemmat tietävät kryptoista paljon ja uskovat niihin muutenkin kuin riskialttiina keinona tienata rahaa.
 Mäenpää uskoo, että kryptojen pohjana olevan teknologian avulla voi luoda jotain pysyvää uutta.
 – Kyllä virtuaalivaluutan käyttö vielä laajenee – mutta sitähän ei tiedä, onko menestyjä bitcoin vai joku muu.
 Lakitieteiden maisteriksi valmistunut Niko Mäenpää on perustanut jopa alan konsultointiyrityksen. Hän toimii neuvonantajana niin yrityksille kuin yksityisillekin.
 Louhinta siirtyi suuriin keskuksiin
 Virtuaalivaluuttojen ympärille on syntynyt myös uusi teollisuuden haara.
 Ensimmäistä virtuaalirahaa eli bitcoineja loi joukko harrastajia omilla koneillaan. Harrastajat myös pitivät virtuaalivaluuttaa yllä tietokoneillaan kotoa käsin. Tuota kaikkea sanotaan louhinnaksi.
 Louhintaa tapahtuu yhä, mutta työ on siirtynyt suurelta osin suuriin tietokonesaleihin. Laskusuorituksista on tullut yhä monimutkaisempia ja se vaatii tehokkaan koneen sekä paljon sähköä.
 Aikaisemmin louhinta keskittyi Kiinaan. Valtio on kieltänyt touhun nyt siellä ja tietokonekeskukset ovat siirtyneet etenkin Yhdysvaltoihin.
 Nyt niin yksityiset ihmiset kuin yrityksetkin voivat ostaa louhintaa palveluna näiltä louhintayrityksiltä.
 Naisia on pidetty perinteisesti varovaisina sijoittajina. Myös minä, tämän jutun toimittaja, olen varovainen keski-ikäinen piensijoittaja. En laita rahoja sijoituksiin, joiden arvo saattaa romahtaa täysin.
 Otinko nyt sellaisen riskin?
 Pankkiiri vertaa postimerkkikauppaan
 Virtuaalivaluuttojen ostamista ja myymistä on verrattu jo kuuluisaan tulppaanikuplaan.
 Hollannissa 1600-luvun sijoittajat innostuivat ostamaan tulppaanisipuleita, koska niiden arvo nousi ja nousi. Ostaja osti sipulin ja jäi odottamaan ahneuksissaan hetkeä, jolloin voisi myydä sen kalliimmalla.
 Lopulta sipulien hinta romahti ja moni menetti suuret summat rahaa. Näin pelätään käyvän myös virtuaalivaluutoille.
 Äskettäin arvon romahduksesta varoitti Ruotsin keskuspankin pääjohtaja  Stefan Ingves.  Hän piti kryptoihin sijoittamista taloudellisesti yhtä järkevänä kuin postimerkkikauppaa.
 Riskeistä on varoittanut myös Suomen rahoitusalaa valvova  Finanssivalvonta .
 Varsinkin vuoden 2021 puolella hintaralli on ollut hurja.
 Ilmassa on hintakuplan merkkejä.
 Talouslehti The Economist julkaisi äskettäin artikkelin, jossa pohditaan virtuaalivaluuttojen mahdollisen hintakuplan puhkeamista. Sillä olisi laaja vaikutus.
 Luottokorttiyhtiöt hyväksyvät kryptot
 Kryptovaluutat ovat levittäytymässä myös suuriin maksunvälittäjiin.
 Luottokorttiyhtiöt Mastercard ja Visa sallivat asiakkaidensa maksaa kryptoilla. Muutamaa suurinta kryptovaluuttaa voi käyttää myös maksunvälittäjä Paypalin palvelussa.
 Valtioista El Salvador on hyväksynyt bitcoinit viralliseksi valuutaksi. Sitä on siis voitava käyttää maksuvälineenä kaikkialla kyseisessä maassa.
 Eläkeraha pysyy kaukana kryptoista
 Suomalaiset isot instituutiot ovat toista maata.
 Eläkevakuutusyhtiöt ja pankit ovat sanoneet yleensä ”Kiitos, ei!” virtuaalivaluutoille.
 Siihen on monta syytä.
 Eläkeyhtiö Varman sijoitusjohtaja  Reima Rytsölä  kertoo oman yhtiönsä pysytelleen erillään kryptoista.
 Ensinnäkin virtuaalivaluuttojen arvo vaihtelee jyrkästi. Yhtenä päivänä hinta voi tipahtaa jopa kymmeniä prosentteja. Isoilla summilla sijoitettaessa se merkitsisi suuria euromääräisiä menetyksiä.
 Kryptot eivät tuota osinkoja
 Valuutan arvo on myös helppo manipuloida. Ainakin jos on maailman ehkä rikkain henkilö,  Elon Musk . Sähköautoyhtiö Teslan perustaja ja omistaja on tviittailullaan heilutellut virtuaalivaluttojen hintoja ylös alas etenkin tämän tänä vuonna.
 Kryptovaluutta on tuottava sijoitus vain silloin, kun sen arvo nousee ja nousee.
 – Ei ole oikein ymmärrystä, miten niiden arvonmuodostus tapahtuu muuten kuin kysynnän ja tarjonnan epätasapainolla, Reima Rytsölä sanoo sijoittajakielellä.
 Muista sijoituksista tuottoa tulee muutoinkin. Yrityksen osakkeiden omistaja saa osansa yrityksen tuloksesta osinkoina. Asuntojen ja liikehuoneistojen omistaja taas saa tuottoa vuokrista.
 – Virtuaalivaluutat tuottavat vain spekuloinnin kautta, Rytsölä jatkaa.
 Pankkikonserni Nordea jopa kielsi omia työntekijöitään ostamasta virtuaalivaluuttaa.
 Suomen pankista tyly tuomio
 Myös Suomen pankissa suhtaudutaan kryptoihin kriittisesti. Pankin asiantuntijaa  Aleksi Grymiä  voisi luonnehtia suorastaan skeptikoksi.
 Kryptovaluuttoja markkinoivat tahot, kuten kryptopörssien johtajat, hehkuttavat bitcoinin ja muiden virtuaalivaluuttojen ylivertaisuutta tavalliseen rahaan verrattuna.
 Yksi kryptojen myyntivalteista on väite virtuaalivaluuttoihin liittyvän teknologian tehokkuudesta.
 Grym näkee asian suorastaan päinvastaisena. Hän kertoo osallistuneensa itse Euroopan keskuspankin EKP:n selvitykseen virtuaalivaluutoista.
 – Parhaat asiantuntijat selvittivät kolme vuotta, olisiko virtuaalivaluutoissa jotain hyödynnettävää, Grym kertoo.
 Loppuraportti toteaa, että ei ole.
 Raportissa kerrotaan, että virtuaalivaluuttojen perustana oleva teknologia on tehoton pankkien tarpeisiin.
 – Euroopassa raha siirtyy pankkitililtä toiselle alle kymmenessä sekunnissa ja kryptoilla siihen ei päästä.
 Bitcoin tuottaa päästöjä kuin yksi valtio
 Tässä ajassa ei voi ohittaa minkään toiminnan vaikutuksia ilmaston lämpenemiseen. Virtuaalivaluutan ylläpito ja louhinta kuluttaa paljon sähköä. Tästä asiasta bitcoinia ja monia muita kryptoja on arvosteltu laajasti.
 Maailmaan on siis syntynyt yhden hyvinvointivaltion kokoinen päästölähde. Samaan aikaan etenkin Euroopan valtiot ponnistelevat sen eteen, että päästöt nollautuisivat viimeistään vuonna 2050.
 Rikolliset pitävät kryptoista
 Yksi arveluttava asia on virtuaalivaluutan ja rikollismaailman välinen yhteys.
 Monet rikolliset käyttävät rahansiirtoon virtuaalivaluuttaa. Ainakin bitcoin on siitä tunnettu.
 Pimeän, hyvin salatun, verkon uumenissa huumeita ja aseita on helppo maksaa bitcoineilla. Valuutan siirto onnistuu anonyymisti eikä järjestelmää aina valvota samaan tapaan kuin virallisessa raha- ja pankkimaailmassa.
 Bitcoinin arvo kipusi syyskuun puolivälin jälkeen kaikkien aikojen ennätykseen eli 66 000 dollariin. Se on reaktio uuteen käänteeseen. Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomissio SEC myönsi luvan perustaa virtuaalivaluutan päälle rakennetun rahaston, joka on nyt myynnissä New Yorkin pörssissä.
 Niko Mäenpää varoitti kahvilan pöydässä jo tästä. Satasilla ei enää tulla miljonääriksi. Katsotaanpa, miten paljon olisi pitänyt sijoittaa tullakseen miljonääriksi.
 Valtiot aikovat kesyttää villin alan
 Ostamani virtuaalivaluutta oli vuosi sitten halpa. Sen hinta on nyt lähes kymmenkertainen.
 Miljoonan omaisuuteen olisi tarvinnut 100 000 euroa alkupääomaa.
 Kiitos, ei!
 Noudatan myös toista sijoittajan kultaista ohjetta. Laitan peliin vain sellaisen summan, joka minulla on vara menettää.
 On todella epävarmaa, kuinka moni kryptopörssien tuotteista on olemassa enää muutaman vuoden kuluttua.
 Niin Euroopan unioni kuin Yhdysvaltojen senaattikin valmistelevat uutta lainsäädäntöä villille alalle. Enkä sääntelystä tulee niin kallis, että niin kryptoja kuin niiden kauppiaitakin kuolee pois?
 Osa sijoituksista muuttui arvottomaksi
 Tuija Postari-Kivistö tarttuu kännykkäänsä. Tarkistetaan taas, mitä kryptoille kuuluu.
 Postari-Kivistö kertoo, että jotkut virtuaalivaluutat ovat menettäneet lähes tyystin arvonsa. Ne ovat pieniä uusia luomuksia, joiden arvo voi onnekkaalla tuurilla kohota sata- tai jopa tuhatkertaiseksi. Nyt kävi toisin.
 Pitäisikö kryptopörssien ja muiden alan toimijoiden touhuja rajoittaa lainsäädännöllä? Asiasta keskustellaan A-studiossa maanantaina 8.11.2021 kello 21.00 TV-yhdessä ja Yle Areenassa.

Tuija Postari-Kivistö sijoittaa kryptoihin, vaikka viranomaiset varoittavat kuplan puhkeamisesta – katso, kuinka toimittajan rahoille kävi kuukaudessa


Summary: Erikoistehostetalo Troll VFX:n sopimus on Suomessa harvinainen. Amerikkalaisen tuotantoyhtiön mukaan Suomi on nyt Hollywoodin näkökulmasta hyvin kiinnostava, mutta osaavaa työvoimaa ei ole täällä riittävästi.

Tamperelaisen erikoistehosteita tekevän Troll VFX -yhtiön toimitusjohtaja  Antti Kulmala  ei voi pidätellä innostustaan: yhtiö on tehnyt jättisopimuksen, joka on Suomen mittakaavassa vähintäänkin harvinainen. Troll VFX luo digitaaliset erikoistehosteet  Havoc -toimintajännäriin, joka saan ensi-iltansa Netflixillä ensi vuonna. Elokuvaa tähdittää muun muun  Tom Hardy , ja sen budjetti lasketaan useissa kymmenissä miljoonissa euroissa.
 – Eihän tällainen sopimus hetkessä syntynyt, vaan sen toteutuminen on vaatinut pitkäjänteisyyttä. Olemme tehneet alan töitä yli kymmenen vuotta, ja kolme vuotta sitten saimme ensimmäisen Netflix-diilimme. Se on avannut ovia  Havocin  kaltaisiin kansainvälisiin projekteihin, Kulmala kertoo.
 Troll VFX:n Antti Kulmala. Jussi Mankkinen / Yle
 Havocin  tuottaa amerikkalainen XYZ Films -tuotantoyhtiö, jonka meriitteihin kuuluvat muun muassa  Gareth Evansin  kehuttu kauhuelokuva  Apostle  (2018) sekä vuosi sitten Tampereella kuvattu  Dual .
 Troll VFX on jo ehtinyt tehdä erikoistehosteet XYZ Filmsin tuottamaan ja  Tommy Wirkolan  ohjaamaan norjalaiseen  The Trip  -toimintatrilleriin (2021), joten osapuolet ovat ennestään toisilleen tuttuja.
 – Troll VFX on laadukasta jälkeä tekevä, boutique-tyylinen erikoistehostetalo. Meillä oli heistä hyviä kokemuksia  The Trip  -elokuvan tiimoilta. Tampereella tutustuimme heihin henkilökohtaisesti, ja jaamme heidän kanssaan myös samanlaisen työetiikan ja luovan prosessin metodiikan. Tämän perusteella yhteistyö Troll VFX:n kanssa tuntui hyvin luonnolliselta, XYZ Filmsin tuottaja  Aram Tertzakian  toteaa.
 Troll VFX:n kohdalla sopimus tarkoittaa kahdeksan kuukauden työrupeamaa, ja se työllistää täysipainoisesti viitisenkymmentä alan ammattilaista.
 – Teemme muun muassa kaupunkeja ja luomme erilaisia maisemia. Elokuvassa on runsaasti toimintaa: tämä tarkoittaa sitä, että luodinosumia on paljon ja veri lentää. Kyse on hyvin monimuotoisesta erikoistehosteiden tekemisestä, Antti Kulmala luonnehtii
 Tv-sarja Ivalon tapahtumapaikkoihin kuuluu Arctic Resort -hotelli on Troll VFX:n käsialaa. Sitä ei oikeasti ole olemassa, vaan se on sarjaan luotu digitehoste. Yellow Film & TV
 Kaikki ovet ovat nyt Suomelle auki
 Viime vuonna  Dual  ja nyt  Havoc:  onko Suomeen syntymässä kansainvälisen elokuvateollisuuden uusi keskittymä? Kaikilla mantereilla työskennelleen, Los Angelesissa asuvan Aram Tertzakianin mukaan kaikki ovet ovat nyt avoinna.
 – Suomessa “tämä on vain työtä” -tyylistä kyynisyyttä on vähemmän ja optimismia ja innostusta enemmän. Jossakin Los Angelesissa on alan upeita ja osaavia, työlleen omistautuneita ammattilaisia, mutta Suomessa ote on vielä tuore. Suomi on kansainvälisen elokuvatuotannon alalla uusi tulokas, mikä tekee siitä Hollywoodin näkökulmasta hyvin kiinnostavan.
 Aram Tertzakian XYZ-tuotantoyhtiöstä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kansainvälisten tuotantojen suhteen haasteitakin tosin löytyy.
 – Tuotantokustannukset ovat kokonaisuudessaan kilpailukykyisiä, mutta eivät niin kilpailukykyisiä kuin joissakin muissa maissa. Alan työvoima on osaavaa, mutta sitä ei ole riittävästi. Jos jostakin ilmestyisi yhtäkkiä useita televisiosarjoja ja elokuvia, joita haluttaisiin tehdä nimenomaan Suomessa, kysyntään ei pystyttäisi vastaamaan. Tällä hetkellä Suomessa voidaan tehdä vain tietty määrä tietyn mittakaavan kokoisia tuotantoja, Aram Tertzakian listaa.
 Viime syksyä ja Tamperetta Tertzakian muistaa edelleen lämmöllä.
 –  Dual  on paras tuotantokokemus, mitä minulla on tähän mennessä ollut. Kaikki tapahtui keskellä pandemiaa, mutta meillä oli silti turvallinen olo. Ihmisten työmoraali oli äärimmäisen hyvä, heillä oli oikeanlainen asenne ja kaikki sujui kuten pitikin. Tällaista tapahtuu harvoin: elokuvantekoa pyörittää iso koneisto jossa on paljon liikkuvia osia. Nyt tuntui siltä, että kaikki palaset olivat kohdallaan.
 Troll VFX.n sopimus ei ole syksyn ainoa myönteinen uutinen suomalaisen elokuvaosaamisen saralta. Lokakuussa uutisoitiin siitä, miten Turussa toimintansa aloittanut Filmgate Finland -yhtiö valmistelee peräti kolmea merkittävää elokuvatuotantoa.
 Lue myös:
 Kansainvälinen tuotantoyhtiö perusti toimistonsa Turkuun – juuri nyt tekeillä kolme elokuvatuotantoa
 Toni Pykäläniemi on luonut digitaalisia maailmoja Star Trekin ja Rogue Onen kaltaisiin jättituotantoihin: "Tehosteiden käytössä pitää olla eleganssia"
 Tunnistatko tämän rakennuksen? Tv-sarja Ivalon komea hotelli on "pelkkä" digiluomus niin kuin yhä useampi miljöö ruuduilla ja valkokankailla
 Suomessa kuvataan Hollywood-elokuva alusta loppuun tänä syksynä – ohjaaja vertaa Tamperetta rentona pidettyyn Seattleen

Tamperelaisyritys solmi suuren luokan Netflix-sopimuksen  – tekee digitehosteita Tom Hardyn tähdittämään jättibudjetin toimintajännäriin


Summary: Moni yhdistää joogan muihin uskontoihin kuin kristinuskoon. Mutta kristillistä joogaa on harrastettu Suomessakin vuosikymmeniä. Hiljaisuuden joogaksi sen kehitti helsinkiläinen sairaalapappi Heli Harjunpää.

Littoisten seurakuntakodin avara sali on hämärä. Muutamat elävät kynttilät ja ohjaajan lukuvalo hehkuvat himmeästi.
 Paikalle on kokoontunut seitsemän naista ja yksi mies. Jumppamatot heitetään auki ja tunti alkaa. Hiljaisuuden jooga on nimensä mukaisesti rauhallista liikuntaa.
 Meidän joogatuntimme Littoisissa koostuu monista normaalin joogatunnin liikkeistä, eli välillä tasapainoillaan, tehdään soturiasentoja, ollaan lapsen lepoasennossa ja rentoutetaan kehon eri osia.
 Turun arkkihiippakunnan piispa  Mari Leppänen  joogaa muiden mukana. Hän on harrastanut sitä noin neljä vuotta eli siitä asti, kun Hiljaisuuden joogaa on järjestetty. Sairaalapappi  Heli Harjunpää  rekisteröi harjoituksen vuonna 2019.
 Leppänen on käynyt myös peruskurssin, eli voi tuurata ohjaajaa tarvittaessa.
 – Olin mukana, kun Harjunpää alkoi kehittää tätä vastauksena ihmisissä olevaan tarpeeseen. Hengellisyys on murroksessa ja ihmiset kaipaavat kokonaisvaltaista hengellisyyttä, kehollisuutta ja hiljaisuutta. Harjunpää on sairaalapappi ja tekee työtä vanhusten kanssa. Hän huomasi, miten olennaista eri-ikäisten ihmisen hyvinvoinnille on ottaa ihminen huomioon kokonaisvaltaisesti, kertoo Leppänen.
 Hiljaisuuden jooga houkuttelee etsijöitä kirkon piiriin
 Hiljaisuuden joogan kehittäjä Heli Harjunpää on kouluttanut ohjaajia yhteistyössä Hiljaisuuden ystävät -yhdistyksen kanssa vuodesta 2019. Heitä on valmistunut noin 50.
 Valtaosa ohjaajista on kirkon työntekijöitä eri puolilta Suomea. Hiljaisuuden jooga onkin jo muodostunut osaksi monien seurakuntien toimintaa.
 – Hiljaisuuden jooga on avannut kirkon ovet uusille yleisöille. Moni sellainen ihminen, jolle jooga on jo muutenkin läheinen harrastus, on ilahtunut, kun kotiseurakunnasta on löytynyt hänelle jotakin erityisen sopivaa, kertoo sähköpostitse tavoitettu Harjunpää.
 Piispa Mari Leppänen vahvistaa, että Hiljaisuuden jooga on ollut monelle polku kirkon yhteyteen. Kirkko haluaisi tavoittaa aiempaa paremmin muun muassa nuoria naisia, ja tämäntyyppinen toiminta kiinnostaa heitä.
 Hiljaisuuden joogassa tehdään muun muassa soturiasentoja, joissa vahvistuvat kehon lihakset.  Minna Rosvall / Yle
 Ihmiset kaipaavat Leppäsen mukaan monenlaista hengellisyyttä.
 – Osa löytää tiensä edelleen jumalanpalvelukseen tai vaikkapa kuoroon. Samaan aikaan esimerkiksi pyhiinvaellukset kasvattavat suosiotaan. Niissä yhdistyvät myös kehollisuus ja syvien elämänkysymysten kysyminen. Samoin Hiljaisuuden jooga on monille reitti kristillisen perinteen pariin, pohtii Leppänen.
 Leppänen painottaa, että kirkon on tärkeää löytää erilaisia tapoja lähestyä ihmisiä.
 – Tässä ajassa on paljon henkistä ja hengellistä etsintää. Jos kristillinen traditio ei pysty käymään vuoropuhelua etsijöiden kanssa, menetämme paljon. Kirkon täytyy tarjota erilaisia mahdollisuuksia toteuttaa hengellisyyttä.
 Sopiiko jooga evankelisluterilaiseen kirkkoon?
 Piispa Mari Leppänen sai vastata Hiljaisuuden joogaa koskeviin kysymyksiin varsinkin vuosi sitten, ennen kuin hänet valittiin Turun arkkihiippakunnan piispaksi. Kaikki evankelisluterilaisen kirkon piirissä eivät hyväksy uusia tuulahduksia.
 Hiljaisuuden joogan perusta on kristillinen. Tunnin aikana ohjaaja lukee vanhoja, kristillisiä rukouksia, ja ohjaajan lukeman virren tahtiin tehdään yksi harjoitus. Mukana on myös kehollinen rukous, jonka aikana kädet kurotetaan ylös ja välillä keho laskeutuu alas kiitokseen.
 Piispa Mari Leppänen kertoo, että kristillistä joogaa on harjoitettu maailmalla jo vuosikymmenien ajan. Hiljaisuuden jooga liittyy samaan jatkumoon.
 – Moni kiireinen kaipaa lepoa ja rauhoittumista. Tämä on kuin miniretriitti, jossa saa hetkeksi pysähtyä, ja saa samalla hoitaa omaa kehoaan.
 Kirkko tarvitsee uusia toimintamuotoja ja vanhojen aarteiden uudelleen löytämistä. Kirkkoa ei hänen mukaansa olisi tänä päivänä, jos se ei olisi eri aikoina pystynyt puhuttelemaan erilaisia ihmisiä eri tavoin.
 – Meillä on pitkään korostunut opettaminen ja pään sisäinen maailma, tieto Jumalasta. Nykyään, kiireisessä elämässä korostuu kokonaisvaltaisen hengellisyyden kaipaus, pyhän läsnäolo. Tämä aika korostaa yksilöllisyyttä, samalla kaipaamme yhteyttä toisiin ihmisiin. Yhteys voi olla esimerkiksi pyhiinvaelluksella myös sanatonta.
 Meidän tuntimme päättyy normaalien joogatuntien tapaan loppurentoutukseen. On jännittävää olla elävien kynttilöiden valossa, kirkollisessa tilassa. Joillakin paikkakunnilla Hiljaisuuden joogaa on järjestetty myös kirkoissa. Se tuo hiljentymiselle jopa tavallista syvemmän vaikutuksen.
 Tunnin päätyttyä ryhmä kömpii rauhallisesti pystyyn. Kun ohjaaja sanoo, että seuraava kerta on syksyn viimeinen, monet huudahtavat pettyneinä. Kokoontumisia päätetäänkin jatkaa ainakin joulukuulle.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 7.11. kello 23.
 Lue lisää:
 Nuoret naiset istuvat mieluummin lootusasennossa kuin kirkon penkissä – Espoon uuden piispan mielestä kirkon pitää katsoa peiliin
 Turun arkkihiippakunnan piispanvaalin ehdokkaat Jouni Lehikoinen ja Mari Leppänen kohtasivat Turun tuomiokirkossa – katso tallenne keskustelusta

Piispa Mari Leppänen harrastaa ja ohjaa hiljaisuuden joogaa: "Se hoitaa kehoa ja sielua ja on kuin miniretriitti"


Summary: Freetownin pormestarin mukaan onnettomuudessa kuolleiden määrä voi nousta yli sadan.

Länsi-Afrikassa sijaitsevassa Sierra Leonessa lähes ihmistä kuoli ja ainakin kymmeniä loukkaantui vakavasti, kun polttoainetta kuljettanut säiliöauto räjähti maan pääkaupungissa Freetownissa.
 Maan varaterveysministeri  Amara Jambai  kertoo uutistoimisto Reutersille, että räjähdys on vaatinut 99 kuolonuhria. Lisäksi sairaalahoidossa on yli sata ihmistä.
 Valtava räjähdys tapahtui varhain lauantaina liikenneonnettomuuden jälkeen Wellingtonin lähiössä Freetownin itäpuolella. Uutiskuvissa näkyi, että säiliöauton kylkeen oli törmännyt kuorma-auto. Niiden ympäristössä oli muita palaneita ajoneuvoja.
 Freetownin pormestari  Yvonne Aki-Sawyerr  kertoi Facebookissa, että ennen räjähdystä paikalle saapui ihmisiä keräämään vahingoittuneesta säiliöstä valunutta polttoainetta.
 Paikallisen median esittämässä kuvamateriaalissa näkyi useita pahasti palaneita ruumiita onnettomuuspaikan ympäristössä, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Aki-Sawyerr kutsui kuvia riipaiseviksi. Hän sanoi, että kuolleiden määrä voi nousta yli sadan. Sierra Leonen hallitus ei ole toistaiseksi vahvistanut onnettomuuden uhrilukua.
 Riikka Tähtinen / Yle
 Noin kolmenkymmenen pahoja palovammoja saaneen potilaan ei odoteta jäävän henkiin, sanoi Connaught -sairaalan edustaja  Foday Musa  uutistoimisto AP:lle.
 Aiemmin Freetownin ruumishuoneen johtaja  Sinneh Kamara  kertoi uutistoimisto Reutersille, että ruumishuoneelle on tuotu 91 vainajaa, jotka kuolivat onnettomuudessa.
 Punaisen ristin edustajan mukaan järjestö on nouti alun perin ambulansseilla 80 ruumista onnettomuuspaikalta.
 Päivitetty 6.11. klo 16.04: Päivitetty kuolleiden ja sairaalahoidossa olevien määrä.

Säiliöauton räjähdyksessä kuoli lähes sata ihmistä Sierra Leonessa


Summary: Tutkija ja puolustusministeri painottavat maan muuttunutta roolia kritisoidussa Jemenin sodassa.  Marin kritisoi vientiä aiemmin. Itse päätöstä vastusti vain vasemmistoliitto.

Vietävien tarvikkeiden luonne ja muuttunut sotatilanne vaikuttivat siihen, että Suomi myönsi tauon jälkeen asevientilupia Arabiemiraatteihin. Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.) mukaan lupien perusteella vietävät tuotteet eivät ole luonteeltaan ihmisoikeuksien kannalta ongelmallisia.
 Suomen asevientiä seuraava SaferGlobe-järjestö nosti viime viikolla esille, että Suomi on myöntänyt kahdelle yritykselle vientiluvan Arabiemiraatteihin maaliskuussa 2020. Sisu Akselien ja Katsan saamat vientiluvat koskevat akselisto- ja vaihdesettejä sekä niiden varaosia tai huoltoa.
 Viime eduskuntavaalien alla nykyinen pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kritisoi Saudi-Arabiaan tai Arabiemiraatteihin myönnettyjä vientilupia. Hän oli valmis arvioimaan myös näihin maihin aiemmin myönnettyjen lupien perumista.
 – Tässä tilanteessa Suomen ei pidä viedä tuolle alueelle yhtään enempää sotilasmateriaalia, Marin sanoi tuolloin Ylelle.
 Marin ei aluksi halunnut kommentoida hänen hallituskaudellaan tehtyä päätöstä STT:lle työkiireisiin vedoten. Myöhemmin pääministerin esikunnasta viestitettiin, että kyse on puolustusministerin asiasta.
 Ministeri Kaikkonen korostaa, että luvat koskevat komponentteja, joita ei itsessään ole mahdollista käyttää kansalliseen sortotoimintaan tai kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakaviin loukkauksiin.
 – Uusia vientilupia merkittäville järjestelmätoimituksille tai tuhoa tuottavalle materiaalille Arabiemiirikuntiin taikka Saudi-Arabiaan ei ole myönnetty vuoden 2015 jälkeen, Kaikkonen kertoi STT:lle sähköpostitse.
 Vienti tärkeää myös kotimaan puolustukselle
 Asevienti Arabiemiraatteihin nousi julkiseen keskusteluun vuonna 2018, kun kävi ilmi, että maahan vietyjä Patrian miehistönkuljetusvaunuja on käytetty Jemenin sodassa.
 Arabiemiraatit on osallistunut Saudi-Arabian johtamaan liittoumaan Jemenin hallinnon tukemiseksi maan sisällissodassa. Vuoden 2018 lopulla  Juha Sipilän  (kesk.) johtama hallitus totesi, että uusille asevientiluville Saudi-Arabiaan tai Arabiemiraatteihin ei ole edellytyksiä.
 Kaikkonen nostaa esille, että Arabiemiraatit on vähentänyt läsnäoloaan Jemenissä. Myös johtavana tutkijana Ulkopoliittisessa instituutissa toimiva  Charly Salonius-Pasternak  arvioi, että vientiluvan taustalla on se, että Arabiemiraattien suora maaosallistuminen Jemenin sotaan on virallisesti päättynyt.
 Hän tuo esille lisäksi sen, että viennillä Suomi luo edellytyksiä omassa puolustuksessa käytettävien tarvikkeiden tuotannolle.
 – Jos halutaan, että esimerkiksi Patria on Suomen tarpeisiin tarpeeksi vahva ja myös kansainvälinen toimija, niin pitää mahdollistaa sen edellytykset toimia, sanoo Salonius-Pasternak.
 Viennin merkityksen Suomen omille puolustustarpeille nostaa esille myös Kaikkonen.
 – Projektin suorat ja välilliset liikevaihto- sekä työllisyysvaikutukset kotimaiselle teollisuudelle ovat merkittävät. Luvan saaneet yritykset ovat oleellisia järjestelmätoimittajia maavoimien puolustuskyvyn rakentamisessa, hän sanoo.
 Kaikkosen mukaan tietoon ei ole tullut seikkoja, joiden vuoksi luvat täytyisi perua. Lainsäädäntö on mahdollistanut asevientilupien perumisen vuodesta 2012 alkaen.
 Vasemmistoliitto yhä kriittinen
 SaferGlobe kiinnitti huomiota siihen, että maaliskuussa 2020 myönnetyt luvat ovat hyvin pitkäaikaisia. Kymmeniä vuosia voimassaolevat luvat ovat myös arvokkaita, sillä niiden yhteisarvo on 139 miljoonaa euroa.
 Salonius-Pasternak huomauttaa, että pitkään voimassa oleva lupa voi olla tärkeä liiketoiminnan uskottavuudelle. Hän sanoo, että Suomessa on tietyissä tuotteissa maailmanluokan osaamista.
 – Jos syntyy kuva, että hallitus toisensa jälkeen voisi kohdella asiakkaita poukkoilevasti, se tekee helpommaksi ostaa esimerkiksi italialaista tai ruotsalaista.
 Salonius-Pasternak arvioi, ettei kauppa vaikuta alueeseen sotilaallisessa mielessä merkittävästi.
 – Asiakkuuden ylläpitämiseksi sopimukset voivat olla erittäin merkittäviä, mutta ei niillä ole mitään merkitystä Jemenin konfliktin tai minkään sodan lopputuloksen näkökulmasta, hän sanoo.
 Hallituksen päätös vientiluvista viime vuoden maaliskuussa ei ollut yksimielinen, sillä silloinen sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) äänesti niitä vastaan.  Li Andersson  (vas.) ja  Maria Ohisalo  (vihr.) olivat poissa äänestyksestä.
 Vasemmistoliitto toi vastustuksensa asevientilupia kohtaan esille myös eduskunnan kyselytunnilla viime viikolla. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) puolusti päätöstä hallituskumppanin kyselyä vastaan toteamalla, että Suomen asevienti kokonaisuudessaan oli viime vuonna pienemmillään sitten vuoden 2011.
 Kaikkonen ei halua avata, millaista keskustelua lupien myöntämisestä viime vuoden keväällä hallituksessa käytiin.
 – On tärkeää, että tällaisistakin asioista voidaan käydä hallituksen sisällä luottamuksellisia keskusteluja. Tämän vuoksi en koe tarpeelliseksi avata käytyjä keskusteluja.
 Lue myös:
 Raportti: Aseviennin kasvu pysähtynyt viime vuosina
 Raportti: Suomen asevienti ei ole läpinäkyvää

Muutos konfliktissa sai Suomen jatkamaan asevientiä Arabiemiraatteihin


Summary: Ennen porot käytettiin tarkemmin hyödyksi, nyt niistä otetaan monesti vain lihat. Teurastuksen sivutuotteille etsitään Sodankylässä uusia markkinoita.

Kun ennen porotaloudessa otettiin porosta irti kaikki sarvesta saparoon, on nykyinen poronhoito unohtanut sivutuotteet lähes kokonaan.
 Poron teurastuksessa syntyy lihan lisäksi esimerkiksi verta, sisäelimiä, pehmytkudoksia ja konttiluita eli poron sääriluita.
 Nyt Sodankylän Sattasniemen, Syväjärven ja Oraniemen paliskunnat ovat alkaneet kehittää niiden yhteistä teurastamotoimintaa uudessa hankkeessa. Siinä pyritään kaupallistamaan poroteurastuksen sivuvirtoja, ja miettimään poron kokonaisvaltaisempaa hyödyntämistä.
 Sodankylän ruokapalvelukeskus tarvitsee uutta verta jatkuvasti. Vesa Toppari / Yle
 Poronveri on hyvä raaka-aine
 Poronveriä on saatettu kaataa jopa viemäriin, koska sille ei ole ajateltu löytyvän markkinoita. Kuitenkin esimerkiksi Sattasessa teurastetuista poroista veri on jo löytänyt markkinat läheltä.
 Sodankylän kunnan ruokapalvelukeskus ostaa verta ruokien raaka-aineeksi. Keskuskeittiö valmistaa paljon poronveriruokia vanhusten ja koululaisten aterioiksi.
 Verta tarvitaan yhä lisää.
 – Meidän toive olisi, että me tulisimme jatkossakin saamaan verta ainakin nelinkertaisen määrän, ruokapalvelupäällikkö  Merja Ahola  sanoo.
 Tarve on saada verta 80 litraa kerralla, eli Sodankylässä jopa 1000–1500 litraa vuodessa.
 Kun verta otetaan talteen entistä laajemmin Lapissa, on useammassa ruokapöydässä mahdollista nauttia esimerkiksi poronveriruuista. Poronverellä on laajat markkinat, kunhan se osataan markkinoida.
 Poronveriohukaiset ovat lähiruokien aatelia. Jenni Kaaretkoski
 Mahdollisuus suuriin lisätuloihin
 Tavoitteena on saada mahdollisimman paljon myös muuta entistä teurasjätettä hyötykäyttöön.
 – Kyllä tuonne lemmikkirehupuolelle ollaan noista konttiluista ja pehmytkudoksista tosi kiinnostuneita, mutta mikä yllättävää, näitä konttiluita ollaan kiinnostuneita ostamaan biolääkepuolellekin, hanketyöntekijä  Jenni Kaaretkoski  kertoo.
 Jenni Kaaretkoski on täpinöissään uuden mahdollisuuden edessä. Markkinatutkimus lupaa hyvää uusille porotuotteille. Vesa Toppari / Yle
 Poromiehiä kiinnostaa lisätulojen mahdollisuus ja keino vastata ekologisuuden vaatimukseen.
 – Kyllä tässä on tarkoitus, että saataisiin teurastuskuluja pienemmäksi ja sitä kautta enemmän tuloja. Kyllä tämä olisi myös ekologisesti parempi, että saataisiin porosta talteen mitä sitä on saatavissa, Sattasniemen paliskunnan poroisäntä  Matti Riipi  sanoo.
 Kyse voi olla merkittävistä summista.
 – Mikäli onnistutaan tässä, että saadaan kaikki hyvästi hyötykäyttöön, niin tässä puhutaan sadoistatuhansista euroista, Riipi sanoo.
 Sattasniemen paliskunnan poroisäntä on toiveikas poron sivutuotteiden markkinoinnin suhteen. Vesa Toppari / Yle
 Uudet tilat helpottaisivat tavoitteita
 Sattaseen suunnitellaan uutta elintarvikehuoneistoa vanhan teurastamon yhteyteen, jotta toimintaa voitaisiin kehittää. Tiloihin tulisi asianmukaiset lihankäsittely- ja pakkaustilat.
 Niiden myötä koko lihan ketju teurastuksesta lopputuotteeksi saadaan sujuvaksi yhdessä paikassa. Se säästää kustannuksia ja tuo hyötyjä eri toimijoille.
 Yhteisessä teurastamossa teurastetaan keskimäärin yhteensä 7000 poroa vuodessa.
 – Siinä on ihan hyvät määrät, ja logistisesti tämä on ihanteellinen paikka, Kaaretkoski sanoo.
 Tiloja voidaan myös vuokrata muiden paliskuntien käyttöön ja saada siten laajemmat alueet nykyaikaisen teurastus- ja lihanleikkaustoiminnan piiriin. Samalla yhteisöllisyys poronhoitajien kesken lisääntyisi ja mahdolliset kiistat vähenisivät.
 Parasta palkisilta -hanke kestää ensi vuoden kevääseen. Sitä rahoitetaan pääosin EU-rahalla Leader Pohjoisin Lappi -toimintaryhmän kautta.
 Lue myös:
 Kymmenientuhansien porontaljojen päätymisessä jätteeksi ei ole järkeä, sanoo vastuullisuusasiantuntija – materiaali olisi muuta nahkaa ekologisempaa
 Osaammeko hyödyntää ruokaeläimet tarpeeksi hyvin? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  7.11. kello 23 saakka.

Verestä ruokaa lapsille ja vanhuksille, luut kelpaavat lääkkeeksi – poron roippeista haetaan kunnon lisätienestiä poromiehille


Summary: Bioöljystä on puhuttu jo vuosia paljon. Joensuussa Fortumin bioöljytuotanto tyssäsi teknologiapulmiin. Lieksassa Green Fuel Nordicin laitos ei pyöri, koska tuotteelle ei ole kysyntää riittävästi.

Joulukuussa 2020 olivat Pohjois-Karjalassa odotukset korkealla, kun Green Fuel Nordic Lieksa -yhtiön laitos pyörähti käyntiin Kevätniemessä. Bioöljyn raaka-aineena hyödynnettiin sahanpurua lähiseudun sahoilta.
 Jo seuraavana kesänä kuitenkin uutisoitiin, että tuotanto on pysähtynyt ja henkilöstö lomautettu toistaiseksi. Syynä oli tilausten puuttuminen.
 Tällä hetkellä 25 miljoonaa euroa maksanut ja yhteensä lähemmäs kymmenen miljoonaa euroa  julkista avustusta saanut  laitos seisoo hiljaisena Pielisen rannalla eikä muutosta ole näköpiirissä ainakaan lähitulevaisuudessa.
 – Toiminta on edelleen seisahduksissa ja lomautukset jatkuvat. Meillä ei ole tällä hetkellä riittävän suuria toimitussopimuksia, että laitos kannattaisi käynnistää, emoyhtiö Green Fuel Nordicin (GFN) hallituksen puheenjohtaja  Matti Virtaala  toteaa.
 Bioöljyn eli pyrolyysiöljyn valmistaminen puun sivuvirroista kuten hakkeesta, sahanpurusta tai kuoresta on harvinaista sekä Suomessa että maailmalla. Suomessa uraa uursi Fortumin voimalaitos Joensuussa, jossa toiminta kuitenkin päättyi kannattamattomana.
 Muita vastaavia laitoksia Suomessa ei ole ollut. Bioöljyä kuitenkin  tutkitaan vaihtoehtona fossiilisille polttoaineille .
 Maailmalla puupohjaista bioöljyä on valmistettu ja käytetty Hollannissa ja Yhdysvalloissa. Uusin yrittäjä on Ruotsissa Gävlessä syyskuussa avattu laitos, joka kertoo tiedotteessa tekevänsä pyrolyysiöljyä. Pyrolyysiöljy jalostetaan uusiutuvan dieselin ja bensiinin raaka-aineeksi Ruotsissa toimivan öljy-yhtiö Preemin Lysekilin jalostamolla.
 GFN:n toisen tytäryhtiön tontilla Iisalmessa ei ole vielä tuotantorakennuksiakaan.
 – Iisalmeen olemme valmistautuneet laajentumaan. Siellä on ympäristölupa ja rakennuslupa neljälle laitokselle, mutta on varmasti aika kaukana ennen kuin nämä asiat tulevat esille, Virtaala arvioi.
 Käytännössä yhtiöllä ei ole tarvetta rakentaa Iisalmeen, ellei Lieksaan jo rakennetun laitoksen bioöljy mene kaupaksi.
 Lieksan Kevätniemen bioöljyalueen rakentaminen on maksanut kaupungille noin 3 miljoonaa euroa. Green Fuel Nordic on alueen keskeisin toimija.  Green Fuel Nordic Oy
 Lomautetuista osa jättänyt yhtiön
 Usko bioöljyn kysynnän nousuun arveluttaa Lieksassa. Muutamat lomautetuista työntekijöistä ovat jo jättäneet yhtiön. Asia mietityttää myös kaupungin johdossa.
 – Tietysti huolestuttaa. Toimivat yritykset ovat meille elintärkeitä kaupungin toiminnan ja tulevaisuuden kannalta. GFN:n osalta iso toive on, että tuotanto jälleen käynnistyy, jatkuu häiriöttä ja toiminta kasvaa tulevaisuudessa, Lieksan kaupunginjohtaja  Jarkko Määttänen  toivoo.
 Kovimmalla koetuksella on bioöljyteollisuuteen jo sijoittaneiden usko. Joensuulainen Matti Virtaala myöntää pettymyksensä.
 – Kaikki sijoittajat, jotka silloin lähtivät tähän mukaan, ajattelivat aivan toisenlaista tulevaisuutta. On kyllä todella raskasta ollut ja yllättävää – olemme hieman pettyneitä siihen, mitä tässä on tapahtunut, Virtaala tunnustaa.
 Virtaalan mielestä vain aika näyttää, miten sijoitukset GFN-yhtiöön kannattavat. Samalla hän muistuttaa, että start up -yrityksiin sijoittavat ottavat tietoisia riskejä.
 – Start up -maailmassa on hyvin vaikea nähdä tarkasti tulevaisuuteen. Tässäkin tapauksessa sijoittajat ovat ottaneet isoja riskejä ja ne ovat sillä tavalla realisoituneet, että on tarvinnut laittaa lisää rahaa, Virtaala toteaa.
 Sijoittajana ja yhtenä pääomistajista Virtaala vakuuttaa uskovansa yhä bioöljybisneksen nousuun "niin kauan kuin näkymä on positiivinen".
 Yhtiö neuvottelee aktiivisesti potentiaalisten asiakkaiden kanssa, mutta kysyntä ei ole ainakaan vielä lähtenyt kasvuun.
 Tilauksia ei tipu, syynä teknologia
 GFN-yhtiön Matti Virtaalan mukaan paine  vihreään siirtymään  ja biopolttoaineisiin siirtymiseen on suuri, mikä on tullut ilmi myös kansainvälisessä ilmastokokouksessa Glasgow'ssa parhaillaan.
 – Varsin monet ovat siirtymässä tämän tyyppisiin ratkaisuihin, mutta siinä on yllättävän suurta muutosvastarintaa, sen murtaminen ottaa aikansa, Virtaala pohtii bioöljyn mahdollista roolia energiamurroksessa.
 Toisena syynä tilausten puuttumiseen lieksalaisyhtiölle sijoittaja näkee ajoituksen, mutta  länsinaapurissa on jo edistytty .
 – Ollaan vähän etuajassa, jalostamoilla vasta valmistaudutaan teknisesti bioöljyyn. Esimerkiksi Ruotsissa samanlainen laitos kuin Lieksassa valmistaa jo bioöljyä paikallisen jalostamon käyttöön, Virtaala kertoo.
 Mahdollisia asiakkaita bioöljylle hän näkee kahdella taholla.
 – Kotimaisissa lämpövoimaloissa bioöljyä voisi käyttää korvaamaan kevyttä polttoöljyä. Öljynjalostajat voisivat tehdä bioöljystä sopivaa sekoitettavaa toteuttaakseen biopolttoaineiden jakeluvelvoitteen, Virtaala esittää.
 Bioöljyn käyttö esimerkiksi lämpövoimaloissa vaatisi kuitenkin investointeja laitteistoihin, että ne kestäisivät bioöljyn ominaisuuksia. Virtaalan mukaan tällä hetkellä yritetään teknisesti ratkaista, miten asiakkaiden investointitarve eli tarve uudistaa laitteistoa saataisiin kevyemmäksi.
 Odotusaika käy kuitenkin kalliiksi bioöljy-yhtiölle.
 Uudella osakeannilla pidetään laitos tuotantovalmiudessa
 GFN:n toiminta on toistaiseksi ollut tappiollista. Yhtiöllä ei käytännössä ole ollut liikevaihtoa, esimerkiksi viime vuonna vain 2 000 euroa. Tappiota on kuitenkin vuosina 2017–2020 kertynyt joka vuosi, tilinpäätöstietojen mukaan yhteensä noin 700 000 euroa.
 Keväällä yritys sai osakeannilla kokoon noin miljoona euroa maksuvalmiuden parantamiseksi. Marraskuun alussa yhtiö on ilmoittanut uudesta osakeannista.
 – Nyt haetaan useampaa miljoonaa, varmistetaan , että yhtiö pysyy tuotantovalmiudessa. Kun laitos ei pyöri, niin jostakin täytyy rahaa saada, hallituksen puheenjohtaja Matti Virtaala perustelee.
 Green Fuel Nordic on ollut tuulinen paikka. Yhtiön johtajat ja tehdaspäälliköt ovat vaihtuneet taajaan. Tuoreimpana yhtiötä vetämään nimitettiin lokakuussa uusi toimitusjohtaja  Olli Honkanen .
 Virtaala sanoo, että Lieksassa on valmius aloittaa tuotanto heti, kun tuotteelle saadaan riittävästi kysyntää. Hän uskoo, että paikkakunnalta löytyy tarvittaessa lisätyövoimaa ja edelleen raaka-ainetta paikallisilta sahoilta.
 – Kilpailu sahojen sivuvirroista on aina olemassa, mutta olemme varmistaneet materiaalin saannin erityyppisillä sopimuksilla, kun tarvetta alkaa olla, Virtaala vakuuttaa.
 Lue lisää:
 Lieksan Lehti: Bioöljyn tuotanto katkolla Lieksassa – Green Fuel Nordic lomautti tehtaan henkilöstön
 Bioöljy lähtee matkaan Lieksasta
 Lieksan Kevätniemen bioteollisuusalue on valmis
 Bioöljyn tuotanto Joensuussa yhä kaukana tavoitteista
 Bioöljytehdas käy vajaateholla Joensuussa
 Fortum rakentaa ainutlaatuisen bioöljylaitoksen Joensuuhun

25 miljoonan euron laitoksen piti tehdä vihreämpää öljyä, mutta nyt se seisoo tyhjän panttina Lieksassa – bioöljyn kysyntä on ollut olematonta


Summary: Varkaudessa räjähdyksessä ja tulipalossa vaurioituneen kerrostalon asukkaat ovat kaupungin tietojen mukaan löytäneet uudet kodit. Kaikki hotellissa tilapäismajoituksessa olleet ovat kirjautuneet ulos.

Varkaudessa viime sunnuntaina tapahtunut kerrostaloräjähdys on mullistanut monen elämän. Räjähdyksessä ja tulipalossa vaurioituneessa kerrostalossa asui 13 ihmistä.
 Varkauden kaupungin sosiaaliohjaaja  Marja Kelkka  kertoo, että hätätilanne on osoittanut, miten paljon auttajia löytyy ja miten auttajat tukevat toisiaan.
 – Olen ollut auttamisverkoston yhtenä jäsenenä tämän kuluneen viikon. Olen nähnyt konkreettisesti, että tiukassa tilanteessa ihmiset yrittävät auttaa toisiaan, voin siis itsekin turvata siihen. Auttajat tsemppaavat myös toisiaan jaksamaan, minuakin.
 Räjähdys johtui  todennäköisesti höyrystyneestä bensiinistä . Se, oliko teko tarkoituksellinen vai vahinko, ei ole vielä selvillä.
 Kerrostalo vaurioitui pahoin räjähdyksessä ja tulipalossa. Myös pelastustyöt ovat jättäneet jälkensä asuntoihin.  Heikki Haapalainen / Yle
 Ylen tavoittama asukas haluaa pysytellä nimettömänä, mutta välittää vilpittömän kiitoksensa kriisiavusta SPR:lle ja muille apua tarjonneille.
 Asukkaat joutuivat pakenemaan talosta ilman lisävaatteita tai puhelimia. Viikon mittaan he ovat saaneet hakea tavaroitaan talosta, mutta niissä on vahva noen haju.
 Moni asukas on löytänyt asunnon omatoimisesti, mutta myös sosiaalitoimi on ollut tarvittaessa tukena.
 – Olen kaikille asuntonsa menettäneille antanut vinkkejä mistä lähteä kysymään asuntoja. Joidenkin kanssa olemme etsineet vapaita asuntoja netistä sekä soittelemalla vuokranantajille. Olen ollut mukana tekemässä vuokrasopimuksia ja järjestämässä asuntoihin kalusteita ja muita kodin tarvikkeita, Kelkka kertoo.
 Kerrostaloräjähdys ja sitä seurannut tulipalo ovat koskettaneet kaupunkilaisia, mutta myös monenlaisiin tilanteisiin tottuneita viranomaisia ja eri auttajatahoja.
 – Asiat voivat muuttua hetkessä kenellä tahansa meistä. Myös psyykkistä tukea kriisin läpikäymiseen oli tarjolla ja siitä tiedotettiin kaupunkilaisille. Se, että tässä menetettiin nuori ihmishenki on minusta myös hyvin hyvin surullinen asia.
 Räjähdys on paljastanut tiilirakenteen rappauksen alta.  Heikki Haapalainen / Yle
 Valmiiksi sovittua toimintatapaa ei ollut
 Vaikka kriisiavusta on tullut kiittävää palautetta, hätätilanne sisältää aina yllätyksiä. Kokemukset kerrostaloräjähdyksestä opettavat myös viranomaisille ja muille auttajille uutta.
 – Itselleni yllätyksenä tuli, että meillä ei oikeastaan ole tällaista kriisitilanteiden varalle sovittua toimintatapaa. Ovathan kriisitilanteetkin erilaisia, joten ehkä sama toimintatapa ei kävisi kaikkiin kriiseihin, sosiaaliohjaaja Marja Kelkka pohtii.
 Kriisityöntekijät kokoontuivat palaveriin heti tapauksen jälkeisenä päivänä ja jakoivat tietoa tarjolla olevasta avusta, jotta jokainen osasi tarjota sitä tarvitseville.
 Kelkka sanoo yllättyneensä myös siitä, että talon asukasluettelossa oli asukkaita, jotka olivat jo muuttaneet pois ja luetteloon ei ollut myöskään merkitty tietoja tyhjillään olevista asunnoista. Se toi oman haasteensa tavoittaa asianosaiset.
 Lue myös:
 Varkauden kerrostaloräjähdys oli harvinainen poikkeus – yleensä räjähtävien asuntopalojen taustalla on keskuslämmityksen kattila tai kaasuvuodot
 Varkaudessa kerrostalossa tapahtui voimakas räjähdys ja tulipalo, jossa kuoli yksi ihminen – Poliisi: "Kyse ei ollut räjähdysaineesta"
 Varkauden kerrostaloräjähdyksen syy oli höyrystynyt bensiini – Poliisi: "Motiivista ei ole tietoa"

Varkauden kerrostaloräjähdyksestä viikko – asukkaita auttanut sosiaaliohjaaja: "Asiat voivat muuttua hetkessä kenellä tahansa meistä"


Summary: Ähtärin eläinpuisto on ajautunut taloudellisiin vaikeuksiin. Kaupungin omistama yhtiö hakee kiivaasti rahoitusratkaisua, mutta ensi kesään mennessä pandojen kohtalo on oltava selvillä.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Ähtäriin vuonna 2018 saapuneet Lumi- ja Pyry-pandat ovat olleet yleisön suosikkeja, mutta niiden ylläpito nielee vuosittain noin miljoona euroa. Nyt eläinpuisto on taloudellisissa vaikeuksissa, sillä viime vuonna koronarajoitukset veivät kävijöitä.
 Valtion vuonna 2020 lupaamasta 1,5 miljoonan euron tuesta maa- ja metsätalousministeriö maksoi vain 200 000 euroa tämän vuoden heinäkuussa.
 Eläinpuisto on miltei kokonaan Ähtärin kaupungin omistama. Kaupunginjohtaja  Jarmo Pienimäki  toimi vielä kesällä vt. toimitusjohtajana, kun varsinainen toimitusjohtaja oli sairausvapaalla.
 Pienimäen mukaan eläinpuiston taloudellinen tilanne on vakava. Valtion myöntämän tuen jääminen vajaaksi ei ole ainoa syy talousongelmiin, mutta pandojen tilanteen kannalta sillä on on merkitystä.
 Ähtärin eläinpuiston pandoja Lumia ja Pyryä uhkaa palautus Kiinaan mahdollisesti jo vuodenvaihteen jälkeen, mikäli puisto ei saa taloudellista tukea. Asiasta kertoi perjantaina  MTV:n uutiset .
 MTV:n uutisten näkemän sähköpostiviestin mukaan eläinpuiston taloudellinen tilanne on pandojen laadukkaan ylläpitämisen takaamiseksi vakavasti uhattuna.
 Eläinpuistolla on jo pidempään ollut taloudellisia vaikeuksia. Pandojen palauttaminen oli viimeksi otsikoissa  kesällä 2020 .
 Ähtärin eläinpuistossa vierailee normaalivuosina noin 150 000 kävijää. Antti Kettumäki / Yle
 Kaupunki omistaa eläinpuiston
 Eläinpuiston osakkeista 99,6 prosenttia on Ähtärin kaupungin omistuksessa. Kaupunginjohtaja Jarmo Pienimäki kertoo parin vuoden kuluttua 50 vuotta täyttävän yhtiön olleen aiemminkin vaikeuksissa. Aikaa rahoituksen järjestämiseen on enintään ensi kesään, mutta jos vaihtoehtoina on pandojen palautus Kiinaan tai yhtiön konkurssi, niin ratkaisu on selvä.
 – Jos sinne asti joudutaan menemään eikä asiaa saada aiemmin ratkottua, vaikka kaikki kivet on käännetty – ei tässä ole minulla roolissani kuin yksi vaihtoehto, ja se on se, että yhtiötähän ei konkurssiin asti päästetä.
 Eli pandat voivat lähteä takaisin Kiinaan?
 – Kyllä se on yksi valitettavasti todellinen vaihtoehto, jos tämä joudutaan lopullisesti ratkomaan ja muuta ei olla saatu ratkaisun avaimiksi, Jarmo Pienimäki kommentoi lauantaina Yle Uutisille.
 Isopanda syö bambua Ähtärissä. Kanadasta jouduttiin palauttamaan pandoja Kiinaan, kun bambua ei saatu  koronarajoitusten takia toimitettua eläimille. Birgitta Vuorela / Yle
 Kaupunki on lähestynyt yksityisiä rahoittajia, mutta Pienimäen mukaan kymmenistä neuvotteluista huolimatta apua taloudelliseen ahdinkoon ei ole niistä löytynyt.
 Pienimäki arvelee, että valtion kesällä 2020 neljännessä lisätalousarviossa myöntämän 1,5 miljoonan euron koronatuen saamisen esteenä ovat Euroopan unionin valtiontukisäädökset. Asiaa selviteltiin maa- ja metsätalousministeriössä vuoden verran, mutta tuloksena oli, ettei osakeyhtiöpohjaiselle eläinpuistolle voitu myöntää kuin 200 000 euroa.
 Korkeasaaren eläintarhan taustalla on säätiö, jolloin tukea on voitu myöntää helpommin.
 Lue myös
 Ähtärin eläinpuisto hakee oikaisua pandojen valtiontuen roimaan kutistumiseen – toimitusjohtaja: "Ei elämän ja kuoleman kysymys, mutta erittäin merkittävä asia"
 Ähtärin eläinpuiston tulos nousi tappiolta 0,5 miljoonaa plussalle – toimitusjohtaja: Ei yhtä syytä, mutta kulukurikin on ollut huono
 Kuntatalouden asiantuntija Ähtärin kaupungin ja eläinpuiston talouskytköksistä: "Jossakin on raja, kuinka paljon kaupunki voi satsata"

Ähtärin kaupunginjohtaja: Pandojen palauttaminen Kiinaan mahdollista – eläinpuistoa ei päästetä konkurssiin


Summary: Isä ja poika Pöllänen tekevät verkossa viikottain ilmestyvää sarjakuvastrippiä, jossa on fingerporimaisia sanaleikkejä Riihimäen paikannimistä, tapahtumista ja paikallisista julkkiksista.

Kaksi miestä seisoo omenapuutarhassa. Toinen murehtii, kun puu tuottaa vain vähän omenoita.
 –Jalosta lisää, mies kannustaa.
 Ja pian omenapuun juurelle tuodaan kottikärryillä jääkiekkovalmentaja Jukka Jalonen.
 Riksuset syntyi eläkkeelle jäädessä
 Riksuset -nimisestä sarjakuvasta ilmestyy perjantaisin uusi strippi netissä. Kotiseutusarja kertoo Riihimäestä ja sen asukkaista. Sitä tekevät isä ja poika,  Arto  ja  Joel Pöllänen .
 Kotiseutubuumi on viime vuosina ollut nousussa . Rakkautta kotikaupunkiin julistetaan esimerkiksi lähiösukilla tai jopa ottamalla oman kaupungin vaakuna tatuointina pohkeeseen. Riihimäellä innostus kotikulmiin näkyy sarjakuvassa.
 Jäädessään eläkkeelle viime joulukuussa isä Arto tuumi, että nyt voisi aloittaa vaikka oman sarjakuvan. Hänellä ei ollut mitään kokemusta tai tietotaitoa sellaisen väsäämisestä.
 – Ajatus oli tehdä paikallista sarjakuvaa, joka perustuisi valokuviin.
 Isä ja poika tekevät sarjakuvan yhdessä. Ideoidessaan Riksusia Arto (vas.) ja Joel Pöllänen pitävät yhteyttä sähköpostilla ja Whatsappilla. Miki Wallenius / Yle
 Tekijä ei luottanut omaan piirustustaitoonsa, joten idea oli ottaa valokuvia riihimäkeläisistä paikoista ja tietokoneohjelmalla siirtää hahmoja seikkailemaan kuvien päälle. Ajatukseen sopivia, hyvin toimivia ohjelmia ei kuitenkaan löytynyt.
 – Sitten tajusin, että poikani Joel on hyvä piirtäjä. Hän innostui heti ideasta, Arto Pöllänen naurahtaa.
 Paikannimistä voi vääntää huumoria
 Sanoista tekoihin. Ensimmäisessä Riksuset-stripissä oli kolme ruutua, ja se ilmestyi verkossa heti vuoden alussa ennen loppiaista. Siinä pohdittiin Riihimäellä hyvin tiedetyn Puhaltaja-patsaan tarkoitusta. Arveltiin, että se on pystytetty tunnetun myymälävarkaan muistoksi. Siksi patsaan nimi on Puhaltaja.
 Arto Pöllästä on aina huvittanut fingerporimainen sanoilla leikittely. Hänen mielikuvituksessaan Riihimäen Suojalassa kulkee mies turvesuopaakku jalassaan. Siis suo jalassa.
 – Välillä katson Riihimäen karttaa sekä kadunnimiä ja mietin mistä saisin väännettyä vitsin. Aika usein mukaan tulee paikallisia tapahtumia, joista voi keksiä jotain, Arto Pöllänen.
 Siksi Riksuset voi olla välillä yllättävän ajankohtainen.
 Arto Pöllänen pitää fingerporimaisista sanaleikeistä. Miki Wallenius / Yle
 Paikalliset julkimot pääsevät mukaan
 Oma lukunsa ovat paikalliset tunnetut kasvot. Heitä ovat esimerkiksi kiekkovalmentaja  Jukka Jalonen , keikkapaikkana tunnetun Vihreän talon isäntä  Olli Soini , juontaja-näyttelijä  Janne Kataja  ja hänen aisaparinsa  Aku Hirviniemi . Heistäkin on vitsiä väännetty.
 – Linkitämme tunnetut henkilöt Instagramissa mukaan, joten he tietävät, milloin esiintyvät Riksusissa, Arto Pöllänen muistuttaa.
 Riksuset on tässä vaiheessa vielä pitkälti riihimäkeläisten sisäpiirin juttu. Lukijarinki kuitenkin kasvaa koko ajan.
 – Kotisivullamme kävijämäärät ovat viikottain muutamia satoja. Instagramissa on seuraajia reilut viisisataa, Joel Pöllänen laskeskelee.
 Joel Pölläselle Riksuset on ensimmäinen sarjakuva, jota hän piirtää. Miki Wallenius / Yle
 Kaksikko on tarjonnut Riksusia pariin sanomalehteen, mutta vielä ei ole onnistanut.
 – Tuntuu, että tämäkin olisi oikeampi sarjakuva, jos se olisi myös printattuna, Arto Pöllänen huokaa.
 Joka tapauksessa tekijät aikovat koota Riksusista omakustanteisen sarjakuva-albumin. Sitä ennen piirroksia täytyy saada kasaan kolme kertaa nykyistä enemmän.

Jukka Jalonen, Aku Hirviniemi ja Janne Kataja seikkailevat sarjakuvassa – sadat riihimäkeläiset lukevat verkossa viikottain Riksusia


Summary: Skotlanti voi poseerata maailman johtajille Britanniaa edistyksellisempänä ja EU-myönteisempänä.

Skotlanti käyttämää Glasgow'n ilmastokokousta väylänä edistää itsenäisyyshankettaan.
 Maailman johtajien läsnäolo tarjoaa hallitsevalle Skotlannin kansallispuolueelle (SNP) hyvän tilaisuuden muovata maailman mielipidettä itsenäisyyshankkeelle myönteiseen suuntaan ja korostaa alueen eroja suhteessa brittihallintoon.
 Yksi keino Skotlannille erottautua Britanniasta on kunnianhimoinen ilmastopolitiikka ja EU-myönteisyys.
 – Skotlannin hallinto haluaa esittää Skotlannin eteenpäin katsovana ja kansainvälisenä "maana", joka ajaa kunnianhimoista ja progressiivista politiikkaa, arvioi skotlantilainen politiikan tutkija  Anthony Salamone  Politico-lehdessä.
 Toisaalta myös Britannia pyrkii osoittamaan kuningaskunnassa pysymisen etuja kokouksessa, Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Juha Jokela  STT:lle.
 – Britannian hallituksen päätökseen COP26-kokouksen järjestämisestä Glasgow’ssa saattoi vaikuttaa halu korostaa Yhdistyneen kuningaskunnan kansainväliseen asemaan liittyviä hyötyjä itsenäisyyttä ajaville skoteille, Jokela sanoo.
 Skotlannin ajama ilmastopolitiikka on Britannian hallitusta kunnianhimoisempaa. Kuvassa Skotlannissa sijaitseva aurinkopaneelipuisto. Iain Masterton / Alamy/All Over Press
 Kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa
 Skotlanti on ajanut kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, vaikka öljystä vaurautensa saaneelle alueelle asia ei ole helppo. Öljyä on korvattu tuulivoimalla, joka on skottien merkittävin uusiutuvan energian lähde.
 Skotlanti tavoittelee nollatason päästöjä vuoteen 2045 mennessä eli viisi vuotta Britanniaa aiemmin. Se on onnistunut siirtymään sähköntuotannossaan lähes kokonaan uusiutuvan energian käyttöön.
 Skotlannin aluehallinnon tavoite on, että vuoteen 2030 mennessä uusiutuva energia kattaa puolet energiantuotannosta sähkön lisäksi myös lämmityksessä ja liikenteessä.
 Myös Glasgow'n kokouksen alla Skotlannin pääministeri ja kansallispuolueen puheenjohtaja  Nicola Sturgeon  on säännöllisesti puhunut Skotlannin kunnianhimoisesta ilmastopolitiikasta, sanoo Jyväskylän yliopiston irlantilaistaustainen historian tutkija  Andrew G. Newby .
 Sturgeonin pitää kyetä varmistamaan, että hänen tavoitteensa todella onnistuvat, sillä epäonnistuminen voisi laskea hänen kannatustaan etenkin nuorten skottien keskuudessa.
 – Nationalistit toivovat, että jos Skotlanti onnistuu toteuttamaan kunnianhimoiset tavoitteensa ja luomaan uusia vihreitä työpaikkoja öljyn tilalle, skotit uskovat vahvemmin omiin kykyihinsä ja pärjäämiseen myös itsenäisenä valtiona, Newby sanoo.
 Skotlannin itsenäisyyttä vastustavat tahot ovatkin pyrkineet käyttämään öljyyn liittyviä jännitteitä itsenäisyyshankkeen heikentämiseen.
 Esimerkiksi Shetlanti eli Shetlandinsaaret ovat osa Skotlantia, mutta alueella on vahva oma kulttuurinen identiteettinsä. Se on myös perinteisesti suhtautunut epäilevästi itsenäisyyshankkeeseen. Samalla alue on hyötynyt vahvasti alueella sijaitsevan Cambon öljykentästä.
 Skotlannin konservatiivit tukevat vahvasti Britanniaan jäämistä.
 Greenpeacen mielenosoittajat vastustivat Cambon öljykenttää Lontoossa 11. lokakuuta. AOP
 Brexit-energia suunnattu nyt yhtenäisen kuningaskunnan edistämiseen
 Skotlanti äänesti itsenäisyydestä vuonna 2014, jolloin 55,3 prosenttia äänesti sitä vastaan. Tuolloin skotit kuitenkin äänestivät siinä uskossa, että Britannia pysyisi osana EU:ta.
 Nyt brexit on lisännyt itsenäisyyskampanjointia selvästi. Skotlannissa järjestettiin viime toukokuussa vaalit, joissa itsenäisyyttä kannattavat puolueet saivat enemmistön Skotlannin parlamenttiin.
 – Skotlannin hallitus pyrkii kuitenkin hankkimaan äänestykselle Britannian hallituksen hyväksynnän, jotta se olisi oikeudellisesti mahdollisimman pätevä, Ulkopoliittisen instituutin Jokela sanoo.
 Nationalistien puheenjohtaja Nicola Sturgeon on painottanut ilmastokysymyksiä Glasgow'n kokouksen alla. Robert Perry / EPA
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  ei pidä uutta äänestystä ajankohtaisena.
 – Hänen hallituksensa Skotlannin asioista vastaava ministeri on sanonut, että äänestyksen hyväksymistä pitäisi pohtia, jos sen kannatus Skotlannissa ylittää 60 prosenttia, Jokela sanoo.
 Gallupeiden mukaan noin 45 prosenttia skoteista tukee itsenäisyyttä ja noin 48 prosenttia vastustaa. Seitsemän prosenttia ei ole päättänyt kantaansa.

Skotlanti ajaa itsenäisyyshankettaan Glasgow'n ilmastokokouksen kulisseissa – ilmastopolitiikka mahdollisuus erottautua Britanniasta