Summary: – Meillä on ollut monta mahdollisuutta myydä Wolt vuosien varrella, niin että se olisi ollut hyvä juttu perustajile, omistajille ja työntekijöille. Mutta se ei olisi ollut iso juttu Suomelle, Woltin toimitusjohtaja Miki Kuusi sanoo.

Suomesta ei ole myyty vastaavalla hinnalla yritystä.
 Miten startupista kasvoi kymmenessä vuodessa ihmeellinen yksisarvinen eli miljardiluokan yritys? Wolt myydään yhdysvaltalaiselle verkkokauppayhtiö Doordashille ja kauppahinnaksi on ilmoitettu valtava seitsemän miljardia euroa. Kaikki lähti innosta yrittää.
 Suomessa oli kasvava startup-ympäristö.
 Woltin fillarilähetti. Henrietta Hassinen / Yle
 Kuusi nuorta miestä päätti perustaa yrityksen. Sen ideana oli tehdä mobiilisovellus, jonka avulla ihmiset voisivat tilata ruokansa ennakkoon ja hakea ne jonon ohi.
 Wolt Enterprises -yritys perustettiin vuonna 2013.
 Marraskuussa 2014 Slush-yritystapahtuman toimitusjohtaja  Miki Kuusi  ilmoitti irtisanoutuvansa tehtävästään. Kuusi kertoi startup-projektista, jota hän oli käynnistelemässä. Keväällä 2015 julkaistun sovelluksen käyttötapa oli yksinkertainen: Woltilla asiakas pystyi tilaamaan ja maksamaan ruokansa etukäteen. Asiakkaan täytyi vain hakea noutoruokansa ravintolasta.
 Keskiössä olivat kaverukset Miki Kuusi ja  Juhani Mykkänen  sekä  Elias Aalto ,  Mika Aalto ,  Olavi Petás  ja  Lauri Andler .
 Miki Kuusi työskenteli Slush-startup-tapahtuman toimitusjohtajana ja tunsi alan ihmiset. Mykkänenkin toki tunsi, mutta hänet tunnettiin parhaiten Helsingin Sanomien Nyt-liitteen toimituksesta.
 Jo 22-vuotiaana Kuusi oli käynnistänyt Slushia, rinnallaan muun muassa opiskelijakollegansa  Heini Vesander , joka on nykyisin Woltin viestintäjohtaja.
 Supercellin Ilkka Paananen "kummisetänä"
 Woltin liikeidea sai tunnetut sijoittajat liikkeelle. Mukaan rahoittajiksi lähti Supercellin perustaja  Ilkka Paananen , Lifeline Ventures -pääomasijoitusyhtiön perustajat  Petteri Koponen  ja  Timo Ahopelto  sekä Slushin hallituksen silloinen puheenjohtaja  Ilkka Kivimäki . Alkupääoma oli 400 000 euroa. Sijoittajat saivat tuolloin korvaukseksi viidenneksen Woltin osakkeista.
 Supercelllin Ilkka Paanasta voikin kutsua eräänlaiseksi Miki Kuusen ja koko Woltin kasvuyrityskummisedäksi. (Teleoperaattori Softbank ja peliyhtiö Gungho ostivat Supercellistä enemmistön 1,5 miljardilla dollarilla eli noin 1,1 miljardilla eurolla vuonna 2013. Sittemmin yritys myytiin Kiinaan Tencentille.)
 Kuusi sanoo, että Paananen on ollut alusta alkaen hänen tukenaan. Heitä yhdistää hänen mukaansa myös tietynlainen isänmaallisuus, halu kehittää juuri Suomen kasvuyritystoimintaa ja saada sitä kautta maahan uusia työpaikkoja.
 Wolt-ruokakuljettajia Aleksanterinkadulla.  Matti Myller / Yle
 Helsingin Sanominen mukaan osa alkuvaiheen sijoittajista on sittemmin kertonut, että he eivät pitäneet liikeideaa kummoisena, mutta he uskoivat Woltin perustajajoukkoon.
 Tohinasta ja maineesta huolimattta yritys oli kaatua parin vuoden jälkeen
 Pian jonon ohi kahvilaan -applikaatio-idea hylättiin. Tilalle tuli ruoan kotiinkuljetuspalvelu. Ruokaa sai tilata niistä ravintoloista, joissa oli lähettipalvelu. Ja vähitellen myös muista.
 – Nyt sanomme, että Wolt on sovellus, jolla saa ruokaa kotiinkuljetuksena, mukaan tai pöytään. Emme puhu enää ennalta maksamisesta, koska maksu tapahtuu ikään kuin taustalla. Kukaan ei enää välitä siitä, Vuoden 2015 Slush-tapahtumassa Juhani Mykkänen kertoi Yle X:n haastattelussa.
 Wolt oli juuri saanut sijoittajilta kahden miljoonan euron rahoituksen. Tuota ennen yritys oli ollut mennä konkurssiin: kasvusta huolimatta tappiota oli tehty, rahat olivat loppu ja homma täysin kesken.
 – Startupissa pyritään luomaan sellainen konsepti, että jos se lähtee kunnolla lentoon, se monistuu maailmalle ja sillä on mahdollisuus voimakkaaseen kasvuun, Mykkänen sanoi Yle X:n haastattelussa.
 Junani Mykkänen Yle X:n Henry Tikkasen ja Reetta Röngän haastattelussa. Yle / Elina Leino
 Woltin kasvu ja tarina oli parissa vuodessa jo kaikkialla. Wired nimesi syyskuussa 2015 Miki Kuusen Euroopan sadan vaikutusvaltaisimman teknologiavaikuttajan listan sijalle 32. Kuusi nimettiin myös tammikuussa 2016 talouslehti Forbesin 30 merkittävimmän alle 30-vuotiaan kuluttajateknologia-alan vaikuttajan joukkoon.
 Ruokaa koteihin, läheteillä
 Vuonna 2016 Wolt alkoi toimittaa ruokaa kotiinkuljetuksella ravintoloista, joilla ei ollut omia lähettejä.
 Kilpailussa ruokatoimitusen markkinasta wolttilaiset vakuuttivat, että heidän etulyöntiasema on teknologiassa. Woltin ohjelmiston keskiössa on ollut reittien optimointi: algoritmilla optimoidaan kuriirien ja ravintoloiden toimintaa.
 Samana vuonna Wolt aloitti toiminnan naapurimaissa Ruotsissa ja Virossa. Seuraavana vuonna mukaan tulivat Tanska, Latvia ja Liettua. Sittemmin yritys on kasvanut. Nyt yritys toimii 23 maassa ja työntekijöitä on yli 4 000. Alueita on Japanista Azerbaidzaniin.
 Kaikkiaan kasvuun on kerätty sijoittajilta jopa 800 miljoonaa euroa.
 Woltin taivalta on varjostanut kritiikki ruokalähettien kohtelusta.
 Pari viikkoa sitten aluehallintorivasto totesi, että Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa. Wolt kertoi valittavansa päätöksestä hallinto-oikeuteen. Työsuojeluviranomainen katsoi, että Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa ja heidän tekemistään työtunneista tulee pitää työaikakirjanpitoa. Woltin mukaan suurin osa läheteistä ei halua työsuhteeseen.
 Ruokalähettien asemaa on puitu oikeudessa useissa eri maissa ja päätökset ovat vaihdelleet. Ruokalähettien asemasta työmarkkinoilla on kiistelty jo vuosia. Lähetit ovat tehneet töitään yrittäjän asemassa vailla työntekijän työttömyysturvaa tai oikeutta sairastaa menettämättä kaikkia ansioitaan sairausajalta.
 "Wolt säilyy Suomessa", Miki Kuusi sanoo
 Woltin työntekijät omistavat yritystä. Heistä tulee nyt Doordashin omistajia. Ja samalla luvassa on uusia nimiä Suomen huipputuloisten listalle.
 Miki Kuusi kertoo, että kauppa Doordashin kanssa alkoi ajatuksesta: tehdäänkö jotain kivaa yhdessä?
 Ylelle hän kertoo, että Woltin tiimin ja päämajan on tarkoitus pysyä Suomessa. Helsingistä tulee eräänlainen Doordashin kansainvälisen toiminnan keskus. Samalla laajennuksia on esimerkiksi Berliiniin.
 Kaupassa Wolt saa kannattavan ison yrityksen taustalleen, lähinnä Yhdysvalloissa toimiva Doordash taas väylän kansainvälistyä.
 Kuusi sanoo, että tarjouksia Woltista on tullut aiemminkin usein. Ja niistä on aina kietäydytty.
 – Meillä on ollut monta mahdollisuutta myydä Wolt vuosien varrella, niin että se olisi ollut hyvä juttu perustajile, omistajille ja työntekijöille. Mutta se ei olisi ollut iso juttu Suomelle, Kuusi sanoo.
 Ajatus oli viedä Wolt pörssiin. Ja tämän ajatuksen hylkääminen oli Kuusen mukaan hänen elämänsä vaikein päätös.
 – En enää uskonut, että voisi tulla sellaista kombinaatiota, josta me itse olisimme innostuineita, hän sanoo kaupoista.
 Hän korostaa, että Woltin perustajatiimi oli tekemässä päätöstä.
 Woltin isoin pullonkaula kasvussa ovat Kuusen mukaan ihmiset. Esimerkiksi Piilaaksosta löytyy ihmisiä ja osaamista, joka pystyy suoraan hyppäämään tekemään vastaavia töitä. Suomessa vastaavaa osaajamäärää ei ole. Kuusi toivoo, että Woltin hyöty Suomelle jatkossa on juuri olemassaolevat osaajat ja osaajien kasvattaminen.
 – Me nostamme Suomen kasvuyritysten kunnianhimon tasoa.
 – On ollut mahtava matka, ja tästä se vasta alkaa, Miki Kuusi sanoi kansainvälisessä lehdistötialisuudessa kaupan julkaisemisen aamuna.
 Kuusen oma matka käy nukkumaan, kunhan hän ensin soittaa päivän päätteeksi puhelut kansainvälisillle sijoittajille. Univelkaa on kuulemma kertunut melkoisesti.

 Voit keskustella artikkelista 11.11. klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Analyysi: Woltin miljardikauppa kertoo siitä, että Suomessa osataan rakentaa modernin bisneksen onnistumisia – Mutta miksi yhtiö ei mennytkään pörssiin?
 Wolt-kuskit kuulivat miljardien yrityskaupasta toimittajalta – "Onhan se valtava summa!"
 Woltin toimitusjohtaja Miki Kuusi ei olisi ennustanut Doordash-kauppaa vielä muutama kuukausi sitten: "Henkilökohtaisella tasollakin aika vaikea päätös"

Woltin ihmeellinen tarina: Näin pienen porukan ideasta kasvoi Suomen suurin yrityskauppa


Summary: YK:n apulaispääsihteeri Ulrika Modéer katsoo, että nuorille pitäisi antaa vahvempi rooli, kun ilmastokriisiä torjutaan.  Hän kertoo Ylen haastattelussa uskovansa silti, että COP26-kokous voi vielä johtaa tuloksiin.

Onko YK:n COP26 ilmastokokous Skotlannissa pelkkää "blaa-blaa-blaata", kuten ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  on tapaamista pilkannut?
 – Onhan siellä puhetta paljon, myöntää YK:n apulaispääsihteeri  Ulrika Modéer  Ylen haastettelussa.
 – Voin kyllä ymmärtää nuoria, jotka näkevät COP-26 kokouksen vain puhemyllynä. Mutta meidän pitää muuttaa tuo puhe teoiksi, ja muutettava siellä esitetyt maiden sitoutumukset toimintasuunnitelmiksi ja vaikutukseksi, sanoo Modéer.
 YK:n apulaispääsihteeri Ulrika Modéer vieraili Helsingissä tiistaina.  Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Modéer kävi Helsingissä keskustelemassa ilmastoasioista, tavaten Ulkoministeriön väkeä, kansanedustajia ja kansalaisjärjestöjä. YK:n kehitysjärjestö UNDP:n edustaja keskusteli myös suomalaisten opiskelijoiden kanssa.
 Samaan aikaan on Glasgow'n ilmastokokous etenemässä kohden päätöstään.
 UNDP:n tehtävä on tukea ihmiskunnan köyhintä osaa, mikä kuuluu apulaispääsihteerin puheessa.

 Vauraimpien maiden on otettava vastuu
 Modéerin mukaan maailman vauraimmat maat, G20 -ryhmä, ovat vastuussa 80 prosentista päästöistä.
 – Niinpä niiden on otettava paljon suurempi vastuu sekä ilmastonmuutoksen seurausten lieventämisestä että investoinneista vähiten kehittyneisiiin maihin.
 Tehtävää on paljon, sillä maailma on matkalla kohdenilmastokatastrofia.
 – Kansainvälisen ilmastopaneelin IPCC:n raportin mukaan ilmasto uhkaa lämmetä 2,7 astetta, Modéer muistuttaa.
 Greta Thunberg: "Johtajat eivät tee mitään"
 Ruotsalaisaktivisti Greta Thunberg on arvostellut ilmastokokousta siitä, että välittömien muutosten sijasta päästötavoitteita asetetaan vuosien päähän.
 Ruotsalainen ilmastoaktivisti Greta Thunberg mielenosoituksessa Glasgow'ssa.  Adrian Dennis / AFP
 – Johtajat eivät tee mitään, vaan keskittyvät luomaan porsaanreikiä, syytti Thunberg brittiläisen  Guardian-lehden mukaan .
 – Heidän tarkoituksenaan on hyötyä tästä tuhoisasta järjestelmästä.
 Apulaispääsihteeri Modéer sanoo, että nuorten turhautuminen on havaittu. UNDP:n tekemän selvityksen mukaan 65 prosenttia maailman nuorista on todella huolissaan tulevaisuudestaan.
 Modéer muistuttaa, että ilmastokatastrofin myötä maailman vauras osa on vaikeuttanut köyhien elämää.
 – Ilmastokatastrofin myötä myös tulevat sukupolvet ovat joutumassa ahdinkoon, sanoo Modéer.
 "Nuorten tulisi saada paikka kokoushuoneissa"
 – Meidän on otettava tästä vastuu, ja saatava nuoret entistä paljon vahvemmin mukaan, kun tulevaisuutta kaavaillaan, sanoo Modéer.
 Glasgow'n kokouksessa mieltään osoittavat aktivistit ovat tuoneet julki tyytymättömyyttään siihen, ettei heillä ole todellista mahdollisuutta vaikuttaa asioihin. Nuoret kokevat, että heitä käytetään ympäristöystävällisyyden symboleina – samaan aikaan, kun viralliset kokousedustajat tekevät päätöksiä.
 Modéerin mielestä nuorten tulisi saada paikka kokoushuoneissa. Hän ei kuitekaan halua lähteä neuvomaan ilmastoaktivisteja menettelytavoissa.
 Nuoret painottavat arvoja enemmän kuin ennen
 – Nuorten on itse päätettävä osallistumisensa keinot. Näemme varmaan monien nuorten tulevan mukaan, kuten he jo kaduilla vaativat tekoja.
 Modéer arvioi, että nuoria kiinnostaa sekä politiikka, tiede että toimiminen yrityksissä, mutta omien arvojen mukaisesti.
 Ilmastoliike on osoittanut kärkevästi mieltään Glasgow'n kokouksen aikana.  Ewan Bootman / AOP
 – Myös sijoittajien ja yhtiöiden on sovittauduttava kestävään liiketoimintaan, muuten nuoret eivät ole kiinnostuneita. He painottavat arvoja enemmän kuin ennen.
 Onko kokous viherpesufestivaali?
 Thunberg on kritisoinut COP26 -ilmastokokousta tiukasti. Hän julisti, että meneillään ei ole konferenssi, vaan maailmanlaajuinen maapallon pohjoisosaa painottava viherpesufestivaali.
 Modéer katsoo, ettei keskeneräistä kokousta voi vielä tuomita. Hän muistuttaa, että COP26 -tapaamisessa on jo nähty hyviä esimerkkejä hiilestä luopumisesta ja uusiutuvan energian käytöstä.
 – Ratkaisevaksi tekijäksi voi muodostua myös huomion kiinnittäminen siihen, kuinka köyhimpiä maita tuetaan mukautumisessa ilmastonmuutokseen, arvioi Modéer.
 YK:n apulaispääsihteeri vaatii kuitenkin osanottajilta toistaiseksi nähtyä kunnianhimoisempia tavoitteita ja sitoutumista niiden toteuttamiseen.
 – Hyvin paljon pitää vielä tehdä, että Glasgow'n kokouksessa äästään myönteiseen tulokseen, sanoo Ulrika Modéer.
 Lue lisää:
 Glasgow’n ilmastokokous on myös kansalaisjärjestöjen areena, ilmastoaktivisti uskoo: “Muutos parempaan on järjestöjen ansiota, ei valtionjohtajien”
 Nuoret kertovat, miten ilmastokriisi ratkeaa – Maija Kuivalainen edustaa Suomea YK:n kokouksessa Skotlannissa: "Oikeudenmukainen siirtymä, joka huomioi elinkeinot"
 Katso myös:
 Suomen partiolaisten COP26-edustajan tunnelmia Glasgow'sta

Onko Glasgow'n kokous pelkkää "blaa-blaa-blaata" – vai ilmastokriisin taltuttaja?


Summary: Länsi-Pohjan pandemiatyöryhmä totesi keskiviikkona, että alueen epidemiatilanne on nyt leviämisvaiheessa. Tilanne halutaan saada kuriin, koska tartuntojen lisääntyessä riskinä on sairaanhoidon ylikuormittuminen. Riskiä lisää myös suuri rokottamattomien määrä.

Koronatilanne on pahentunut Länsi-Pohjassa viime viikkoina merkittävästi ja alueella siirrytään epidemian leviämisvaiheeseen. Myös rajoituksia on tulossa.
 Länsi-Pohjassa todettiin viime viikolla 84 koronatartuntaa ja kuluvalla viikolla tautitapauksia on jo 27. Vaikka tartunnanjäljitys toimii alueella edelleen hyvin, viidennes viime viikon tartuntojen lähteistä jäi selvittämättä.
 Ilmaantuvuus Länsi-Pohjan alueella nyt noin 220 sataatuhatta asukasta kohden. Tartuntoja on todettu myös kaksi kertaa rokotetuilla.
 Sairaalahoidossa on tällä hetkellä muutamia koronapotilaita, mutta tehohoitoon ei ole jouduttu turvautumaan. Koronapotilaita on hoidossa myös terveyskeskusten vuodeosastoilla.
 Epidemiatilanne on vaikeutunut alueella viime viikkoina nopeasti. Tartunnanjäljitys on jo ylikuormittunut, ja jos tilanne edelleen pahenee, vaarana on myös sairaalahoidon ylikuormittuminen.
 THL tiedotti keskiviikkona , että Suomessa on nyt saavutettu kahden koronarokoteannoksen osalta 80 prosentin rokotuskattavuus 12 vuotta täyttäneillä.
 Lapin sairaanhoitopiirit jäävät valtakunnallisesta kattavuudesta hivenen alle, Länsi-Pohjassa täyden rokoteannoksen on saanut 78,8, ja Lapin sairaanhoitopiirissä 79,7 prosenttia yli 12 vuotiaista.
 Ravintolarajoituksista päättää valtioneuvosto
 Pandemiatyöryhmän mukaan Länsi-Pohjan alueella on todettu ravintolalähtöisiä tartuntaketjuja, jotka ovat johtaneet myös sairaalahoitoon.
 Alueen kuntia edustava työryhmä vetoaa nyt valtioneuvostoon ja esittää koko alueelle ravintolarajoituksia. Koronapassilla esimerkiksi ravintoloissa ja yökerhoissa olisi mahdollista asioida rajoituksista huolimatta.
 – Esitys valtioneuvostolle on lähdössä tänään. On tietysti hieman vaikea vielä ennakoida, kuinka pian se ottaa tähän kantaa, sanoo vs. johtajaylilääkäri  Petra Portaankorva.
 Kunnille pandemiatyöryhmä suosittelee, että ne rajoittaisivat yleisiin kokouksiin ja yleisötilaisuuksiin osallistumista. Kunnat päättävät itse varsinaisista kokoontumisrajoituksista. Ne tulevat voimaan, kun ne on käsitelty kuntien päätöksenteossa.
 Länsi-Pohjan tilanne eroaa muusta Lapista
 Muualla Lapissa on viime aikoina todettu vain muutamia yksittäisiä tartuntoja.
 Kummassakaan sairaanhoitopiirissä ei ole ollut käytössä kokoontumis- eikä muitakaan rajoituksia, ainoastaan suosituksia koronaturvallisuustoimista, kuten maskin käytöstä ja turvaväleistä.
 Taudin leviämiselle ei löydy syytä myöskään Ruotsista, sillä rajalla koronatodistukset Suomeen tulevilta tarkastetaan ja Norrbottenissa taudin ilmaantuvuus on reilusti Länsi-Pohjaa pienempi.
 Lisäksi taudin sairastaneita on länsinaapurissa enemmän kuin rajaseudulla Suomessa.
 Lue myös:
 Osa ravintoloista käyttää koronapassia vain kun niille parhaiten sopii, MaRan Timo Lappi ihmettelee terveysviranomaisen tyrmääviä lausuntoja
 Juttua täydennetään

Länsi-Pohja siirtyy epidemian leviämisvaiheeseen, ravintoloihin esitetään rajoituksia – muualla Lapissa tilanne on rauhallinen


Summary: Alustatalous ei ole lupa painaa rahaa. Woltin on parempi yhdistää voimat yhdysvaltalaisyhtiön kanssa kuin päätyä kilpailemaan verissäpäin sitä vastaan, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Vielä vähän aikaa sitten sijoittajien sormet syyhysivät aina, kun joku mainitsi sanan “alustatalous”.
 Airbnb on hotelliyhtiö, jolla ei ole ensimmäistäkään hotellia.
 Uber on taksiyhtiö ilman takseja.
 Ja suomalainen Wolt toimittaa ravintolaruokaa kotiovelle, vaikka yhtiöllä ei ravintoloita eikä lähettejä – sanan  perinteisessä merkityksessä .
 Alustataloudessa taksikuskit ja lähetit ovat yhtiöille alihankkijoita.
 Toiminnan keskiössä on kännykkäsovellus, jonka ulkoasua ja toimintaa hiotaan loputtomiin. Taustalla taas on hienostunut tietojärjestelmä, joka tuottaa yhtiöille sitä enemmän kilpailuetua mitä enemmän käyttäjiä ne onnistuvat houkuttelemaan.
 Alustatalouden lupaus on skaalautuvuus. Kiinteät kulut on painettu absoluuttiseen minimiin ja se synnyttää kovan kannattavuuden – kunhan markkinat on vallattu ja kriittinen massa saatu palvelujen piiriin.
 Kunhan.
 Karsintaa tulee tapahtumaan
 Viime aikoina on käynyt selväksi, että alustatalous ei ole lupa painaa rahaa. Taksiyhtiö Uber on lähtenyt  Venäjältä ,  Kiinasta  ja  Kaakkois-Aasiasta  ja saman yhtiön Uber Eats -lähettipalvelu on sammuttanut valot esimerkiksi Tsekeissä, Egyptissä ja  ainakin kuudessa muussa maassa .
 Foodora  kertoi sulkevansa  palvelunsa Kanadassa, ja brittiläinen Deliverookin  jätti Saksan .
 Googlen ja Facebookin kaltaiset alustayhtiöt voivat kasvaa kohisten ja kannattavasti, koska ne toimivat  vain internetissä . Taksikuskien, lähettien, ravintoloiden ja ruokakauppojen kanssa toimimiseen sen sijaan liittyy paljon enemmän työtä.
 Siksi 23 maassa toimivalla Woltillakin on 4000 työntekijää – eikä tässä ole mukana ruokalähettejä.
 Korona-aika on opettanut kuluttajat tilaamaan ruokaa kotiin, mutta kilpailu Woltin ja Doordashin toimialalla on armotonta. Karsintaa tulee tapahtumaan. Ja se tulee tapahtumaan yrityskaupoin.
 Kiitotie loppui kesken
 Woltin perustaja  Miki Kuusi  on puhunut useasti pörssilistautumisesta, mutta yhtiöön satoja miljoonia euroja panostaneet pääomasijoittajat saattoivat ajatella toisin. Jos Wolt ei olisi lyönyt hynttyitä yhteen yhdysvaltalaisen Doordashin kanssa, siitä olisi ennen pitkää tullut jälleen uusi kilpailija eurooppalaisille markkinoille.
 Kuusi  kertoo Talouselämälle , että yhtiön suurin omistaja oli ruotsalainen pääomasijoittaja EQT, perässään brittiläinen 83North ja yhdysvaltalainen ICONIQ Capital.
 Kuusen mukaan pääomasijoittajat eivät kauppaa sanelleet, perustajat saivat päättää asiasta itse.
 Epäilen Woltin perustajien ymmärtäneen, että pörssilistautumisen kannalta kiitotie loppuu kesken. Yhdistymisten ja yrityskauppojen aika on käynnistymässä.
 Doordashin laajentumista Eurooppaan osattiin jo odottaa. Useimmille suomalaisille Doordash on tuntematon yhtiö, mutta Yhdysvalloissa se on hyvin tunnettu.  Bloomberg Second Measuren mukaan  yhtiöllä oli syyskuussa 57 prosentin markkinaosuus.
 Nyt yhtiöllä on Woltin ansiosta hyvä jalansija 23 maassa. Yhtiön osakekurssi nousi noin viidenneksen pre-market-kaupankäynnissä, mikä viittaa siihen, että  sijoittajat olivat mielissään .
 Mitä kauppahintaan tulee, seitsemän miljardia on kova summa. Suurin suomalaisyhtiöstä koskaan maksettu.
 Toisaalta kyse on osakevaihdosta ja kahdesta saman alan yhtiöstä. Doordashiin sijoittaneet ovat jo valmiiksi sitä mieltä, että tämän alan yhtiöistä kannattaa maksaa paljon.
 Unohtuuko Suomi?
 Yli 20 maassa toimiva lähettipalvelu Wolt on esimerkki siitä, että myös Suomesta kyetään synnyttämään alustatalouden tarinoita.
 Siinä mielessä yhtiön myynti on harmi. Moni olisi toivonut, että Wolt olisi päätynyt piristämään Helsingin pörssiä.
 Toisaalta Wolt lupaa, että tuotekehitys ja kotipaikka säilyvät Suomessa ja myös yhteisöverot maksetaan Suomeen. Yhteisövero voi olla paljon tai vähän, riippuen yhtiön menestyksestä ja siitä miten verotusta järjestellään.
 Se on lupaava merkki, että  erinomaisena yhteisöveronmaksajana tunnetun  Supercellin perustaja  Ilkka Paananen  on ollut Woltin rahoittaja ja Miki Kuuselle ainakin jonkinasteinen kummisetä.
 Esimerkki on ainakin annettu.
 Kauppa toteutuu vasta ensi vuonna, joten verolistoilla wolttilaiset komeilevat aikaisintaan vuonna 2023.
 Todennäköisesti he maksavat veroja vasta myydessään kaupassa saamiaan Doordashin osakkeita.
 Voit keskustella artikkelista 11.11. klo 23 saakka.

 Lue myös:
 Woltin toimitusjohtaja Miki Kuusi ei olisi ennustanut Doordash-kauppaa vielä muutama kuukausi sitten: "Henkilökohtaisella tasollakin aika vaikea päätös"
 Wolt-kauppa tuo verojen jättipotin, yli 600 miljoonaa euroa – ministerit riemuitsevat
 Miki Kuusi ja muut omistajat myyvät kotiinkuljetuksistaan tunnetun Woltin ulkomaille Suomen kaikkien aikojen yritysmyynnillä

Analyysi: Woltin miljardikauppa kertoo siitä, että Suomessa osataan rakentaa modernin bisneksen onnistumisia – Mutta miksi yhtiö ei mennytkään pörssiin?


Summary: Helsingin poliisi epäilee kahta 18-vuotiasta ja yhtä 19-vuotiasta miestä törkeästä ryöstöstä ja törkeästä vapaudenriistosta. 15-vuotias poika pakotettiin syyskuussa autoon Helsingin Itäkeskuksessa.

Helsingin poliisilaitoksen esitutkinta 20. syyskuuta Helsingissä tapahtuneista epäillystä törkeästä ryöstöstä ja törkeästä vapaudenriistosta etenee. 15-vuotias poika pakotettiin autoon Itäkeskuksessa aseella uhaten, ja häneltä vietiin omaisuutta.
 Poliisilla on ollut pidätettynä kolme nuorta miestä rikoksista epäiltyinä. Poliisi sai tiedon yhdestä epäillystä julkaistun valvontakameran kuvan avulla ja selvitti tämän jälkeen kahden muun epäillyn henkilöllisyyden.
 Kaksi pidätetyistä on 18-vuotiaita ja yksi on 19-vuotias. Poliisi epäilee, että he toteuttivat teot yksissä tuumin.
 Poliisin saamien tietojen mukaan tapahtumien taustalla oli Snapchat-sovelluksessa sovittu kaupankäynti tupakasta. Kun epäillyt saapuivat kauppapaikalle, he pakottivat asianomistajan autoonsa. Miehet pitivät hänestä kiinni ja uhkasivat aseella.
 Epäillyt olivat viitanneet paikan olevan niin sanotusti heidän reviiriään.
 – He olivat tiedustelleet, miksi asianomistaja myi tupakkaa heidän alueellaan, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Marko Forss  Helsingin poliisilaitoksen  tiedotteessa.
 Uhri oli autossa noin 20 minuuttia kestäneen ajelun ajan. Epäillyt anastivat häneltä erilaista omaisuutta ja tupakat, joista käytiin kauppaa. Uhkailu aseella jatkui autossa.
 – Lisäksi uhria nöyryytettiin esimerkiksi niin, että häntä käskettiin haukkumaan itseään. Osa tapahtumista kuvattiin videopuheluun, sanoo Forss.
 Epäiltyjen käyttämän aseen epäillään olleen kuulapyssy. Poliisi ei ole saanut asetta vielä haltuunsa tarkempia tutkimuksia varten. Poliisilla on hallussa video, jossa epäillyt käsittelevät tuntomerkkeihin sopivaa asetta autossa tapahtumapäivänä.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi tunnisti vapaudenriistosta epäillyn yleisövihjeiden perusteella – 15-vuotias poika pakotettiin aseella uhaten autoon syyskuussa

15-vuotias pakotettiin aseella uhaten autoon ja kehotettiin haukkumaan itseään videolle – taustalla kiista tupakkakauppa-alueista Helsingissä


Summary: Jyväskyläläinen Joni Kettunen on Firstbeat Technologies -yhtiön perustajajäseniä. Osakkaat myivät noin puolet yhtiöstä viime kesänä amerikkalaiselle Garminille.

On luonnollista antaa takaisin yhteiskunnalle, kun menestystä tulee. Näin ajattelee jyväskyläläinen  Joni Kettunen , 48, joka ampaisi Suomen neljänneksi suurituloisimmaksi yrityskaupan myötä.
 Hän tienasi lähes 28 miljoonaa euroa ja maksoi 9,5 miljoonaa euroa veroja viime vuonna.
 – Näin sen kuuluu ollakin, hän kommentoi suomalaista verotusta.
 Kettunen on psykologian tohtori ja Firstbeat Technologies -yrityksen perustajajäsen. Yhtiö kehittää kehon analyysiteknologiaa. Siihen tarvitaan korkeaa osaamista, joten yritys on Kettusen mielestä hyötynyt suomalaisen yhteiskunnan panostuksista.
 "Todella paljon kasvupotentiaalia"
 Kettunen ja muut osakkaat myivät noin puolet Firstbeatin liiketoiminnasta kesällä 2020. Amerikkalainen satelliittipaikannusyhtiö Garmin osti kuluttajalaitteisiin erikoistuneen osuuden yhtiöstä.
 Kettunen kumppaneineen jatkaa työhyvinvoinnin ja huippu-urheilun palveluiden kehittämistä yrityksille.
 Hänen mukaansa kauppa oli luonnollinen jatko yrityksen kuluttajaliiketoiminnalle ja mahdollisti Firstbeatin keskittymisen ammattitason ratkaisuihin.
 – Työhyvinvoinnissa ja ammattiurheilussa on todella paljon kasvupotentiaalia. Se on huomattavasti isompi kuin kuluttajalaitteiden potentiaali. Rakennamme vielä isoja asioita.
 Hyvinvoinnin mittaaminen on bisnes, joka kasvaa vauhdilla maailmanlaajuisesti.
 Kettunen näkee teknologiassa mahdollisuuksia, jotka auttavat ymmärtämään itseämme biologisina olentoina.
 – Tässä piilee suuri mahdollisuus saada paitsi parempaa elämänlaatua ja enemmän terveyttä myös olla tuotteliaampia yhteiskuntanakin.
 Firstbeatin laite analysoi käyttäjänsä hyvinvointia EKG:n, liikkumisen, stressin ja unen laadun mittaustulosten perusteella.
 – Meillä on melkein moraalinen velvollisuus tuoda teknologia nykyistä laajempaan käyttöön. Pystymme tuomaan tosi paljon hyvää ihmisille, työpaikoille ja urheiluunkin. Eihän sitä voi jättää tekemättä, Kettunen toteaa.
 Urheilutähdet käyttävät laitetta
 Kettunen teki aikanaan väitöskirjansa stressin mittaamisesta ja mallintamisesta. Siitä lähti myös yritysidea.
 Hän perusti kahden muun osakkaan kanssa Firstbeatin vuonna 2002. Tavoite oli tuotteistaa tutkimustietoa ja viedä sitä ihmisten käyttöön.
 Alkuvuodet kuluivat teknologian kehittämiseen ja testaamiseen. Sitten alkoi kertyä kaupallista menestystä.
 Nykyään Firstbeatin mittareita hyödyntävät  kymmenet tuhannet ihmiset  maailmalla. Niitä käyttävät muun muassa monet NHL- ja valioliigajoukkueet.
 Yrityksen liikevaihto kasvoi noin 18 miljoonaan euroon 2019. Viime vuonna se laski lähinnä yrityskaupan mutta myös koronapandemian takia.
 Kettunen oli ennen kauppaa yhtiön suurin omistaja reilun kolmanneksen osuudella. Hän on työskennellyt yrityksen toimitusjohtajana ja siirtyi elokussa sen hallituksen puheenjohtajaksi.
 – Tietyllä tavalla yritys on vielä samassa tilanteessa kuin alussakin. Mahdollisuudet ovat merkittävän isot suhteessa siihen, missä olemme nyt. Tarina jatkuu ja kasvaa. Uusi kappale on alkanut.
 Lue lisää:
 Peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja ylsi yli 93 miljoonan euron tuloihin vuonna 2020 – katso tuhannen suurituloisen suomalaisen lista
 Mikä ihmeen veropäivä ja kenen tulot näkyvät listoilla? "Suomessa on rehellisiä ja vähän unohtelevaisia kansalaisia", sanoo professori
 Teknologiayhtiöiden osakemyynti toi miljoonatulot ja -verot Keski-Suomeen – Firstbeat ja Admicom tuottivat omistajilleen eniten
 Voit keskustella aiheesta 11.11. klo 23.00 saakka.

Psykologian tohtori kehitti stressiä mittaavan laitteen, myi osan yhtiöstä ja ampaisi suurituloisimpien joukkoon: "Rakennamme vielä isoja asioita"


Summary: Pandemian aikana suomalaisille tutuksi tulleet Mika Salminen, Kirsi Varhila ja Asko Järvinen tienasivat koronavuonna suurin piirtein saman verran kuin aiemminkin.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Kohta kaksi vuotta maailmaa runnellut koronapandemia on pannut asiantuntijat myös Suomessa koville. Viikko toisensa jälkeen Suomen koronatoimia on julkisuudessa esitellyt Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) johtaja  Mika Salminen .
 Hänen ansiotulonsa valtion verotuksessa olivat viime vuonna 103 703 euroa. Tulot ovat suunnilleen samalla tasolla kuin edeltävänä vuonna, jolloin koronasta ei vielä ollut huolta. Pääomatuloja Salmisella ei ollut.
 Kriisin hoidon ytimessä ovat olleet THL:n sekä sosiaali- ja terveysministeriön johtavat virkamiehet kuten myös sairaanhoitopiirien johtajat. He ovat antaneet kriisin hoidolle kasvot ja saaneet osakseen paitsi arvostusta myös arvostelua.
 Esimerkiksi Salminen on kertonut  haastatteluissa , että hänen oli aluksi vaikea sopeutua julkiseen arvosteluun ja rooliinsa koko kansan koronakriisin kasvoina.
 Näin HUSin keskeiset johtajat tienasivat
 Koronavuosi ei juuri näy muidenkaan keskeisten koronakasvojen tuloissa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  tienasi ansiotuloja viime vuonna 145 130 euroa.
 Tulilinjalla olleen HUSin johtajista ylilääkäri  Asko Järvinen  tienasi ansiotuloa 153 572 euroa, apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  116 716 euroa ja diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  194 726 euroa.
 Toimitusjohtajaa tänä vuonna sijaistanut johtava ylilääkäri  Markku Mäkijärvi  pääsi viime vuonna 191 482 euron ansiotuloille. Toimitusjohtajan paikalta kesällä väistyneen  Juha Tuomisen  ansiotulot olivat viime vuonna 212 386 euroa.
 Rokotuksista julkisuuden valokeilassa ollut THL:n ylikääkäri  Hanna Nohynek  ansaitsi viime vuonna 97 184 euroa verrattuna edeltävän vuoden 88 218 euroon.
 STM:n strategiajohtajaksi vastikään valittu  Pasi Pohjola  puolestaan tienasi 110 315 euroa. Ministeriön osastopäälliköksi siirtynyt  Taneli Puumalainen , joka työskenteli aiemmin THL:ssä, ansaitsi viime vuonna 109 964 euroa.
 THL:n pääjohtaja  Markku Tervahauta  ansaitsi viime vuonna 140 634 euroa.
 Perustuslakivaliokunnan lausuntopyynnöt näkyivät oikeusoppineiden tuloissa
 Terveyspomojen lisäksi kriisi nosti mediaan oikeusoppineet, joita esimerkiksi eduskunnan perustuslakivaliokunta käytti ahkerasti asiantuntijoinaan esimerkiksi valmiuslain käyttöönottoa ja soveltamista käsitellessään.
 Perustuslakivaliokunnan lisääntyneet asiantuntijatarpeet näkyvät myös asiantuntijoiden tuloissa.
 Usein kuultuna olleelle valtiosääntöoikeuden professorille  Tuomas Ojaselle  maksettiin eduskunnan kanslian mukaan vuonna 2019 reilut 25 000 euroa palkkioita, mutta viime vuonna summa ylitti jo 40 000 euroa.
 Ojanen tienasi viime vuonna kaikkiaan 208 068 euroa, kun vielä edellisenä vuonna hän tienasi 158 452 euroa.
 Myös muiden oikeusoppineiden tulot nousivat. Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden professorina työskentelevä  Veli-Pekka Viljanen  tienasi viime vuonna ansio- ja pääomatuloja yhteensä 112 863 euroa. Emeritusprofessori  Kaarlo Tuori  tienasi yhteensä 340 559 euroa ja  Olli Mäenpää  384 660 euroa.
 Maskikaupoista tutun Sarmasteen tulot yli puoli miljoonaa euroa
 Huoltovarmuuskeskuksen (HVK) epäonnisista maskikaupoista julkisuuteen nousseella  Onni Sarmasteella  oli viime vuonna 533 534 euroa verotettavia ansiotuloja.
 Koronavuosi oli ainakin verotietojen valossa Sarmasteelle menestyksekäs, sillä vuotta aiemmin hän tienasi 57 183 euroa. Tulot lähes kymmenkertaistuivat.
 Maskikaupat tulivat julkisuuteen Suomen Kuvalehden uutisoitua, että sopimuksia oli tehty ulosottovelkaisen liikemiehen Onni Sarmasteen yrityksen ja talousrikoksista aiemmin tuomitun kauneusklinikkayrittäjän  Tiina Jylhän  yrityksen kanssa.
 HVK:n mukaan Sarmasteen toimittamat maskit eivät soveltuneet sairaalakäyttöön, ja HVK teki kaupasta tutkintapyynnön.
 Elokuussa kerrottiin , että Sarmastetta epäillään törkeästä petoksesta. Sarmaste on kiistänyt epäilyt.
 Ravintola-alan näköalapaikoilla palkat jopa nousivat
 Koronavuosi on nostanut valokeilaan monia muitakin toimijoita.
 Matkailu- ja ravintola-alaa puolustanut etujärjestö MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi  pääsi koronavuonna 271 478 euron ansiotuloille. Edeltävänä vuonna hänen ansiotulonsa olivat 257 928 euroa.
 Ravintolarajoituksista voimakkaasti kärsineen pörssiyhtiö NoHo Partnersin tulos painui koronavuonna tappiolle ja liikevaihto romahti. Toimitusjohtajan tuloissa koronakriisi ei kuitenkaan näkynyt.  Arttu-Pekka Vikström  tienasi viime vuonna ansiotuloa 447 526 euroa. Nousua kertyi selvästi edeltävän vuoden 277 875 eurosta.
 Pääomatuloja hän tienasi viime vuonna 48 424 euroa.
 Myös ruokalähettiyhtiö Woltille  vuosi on ollut vilkas . Toimitusjohtaja  Miki Kuusen  pääomatulot olivat viime vuonna 2 022 473 euroa ja ansiotulot 181 885 euroa.
 Lue myös:
 Seuraa täältä veropäivän etenemistä – kovatuloisimmat somevaikuttajat tienasivat jopa yli 200 000 euroa
 Peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja takoi 93 miljoonan tulot vuonna 2020 – katso lista eniten tienanneista ja maakuntien suurituloisimmista
 Toimittajalta: Tulotietojen piilottaminen julkisuudelta vaikeutui – Yle etsii jälleen puuttuvat suurituloiset listalleen

Ympäripyöreät päivät eivät kasvattaneet tuttujen koronakasvojen tuloja – maskikauppias Onni Sarmaste kuitenkin tienasi puoli miljoonaa


Kymmenen koronarokotuksesta kieltäytynyttä ja sen vuoksi palveluksesta vapautettua upseeria on haastanut Viron valtion oikeuteen. He vaativat, että oikeus kumoaa heidän irtisanomisensa. Asiasta kertoo mm. Viron yleisradio ERR.
 Viron armeijasta on erotettu kaikkiaan 46 henkilöä, jotka eivät ole esittäneet todistusta koronarokotuksesta.
 Viron puolustusvoimien henkilökunnan piti esittää syyskuussa todistus rokotuksesta tai perustelut sille, mikseivät voi ottaa rokotusta.
 Viron pääesikunnan mukaan kyse on vastarinnasta nimenomaan kororokotetta kohtaan. Erotetuista 13 oli palvellut kriisinhallintaoperaatioissa Afganistanissa, Malissa, Libanonissa tai Bosniassa, joissa kaikissa oli vaadittu hepatiitti- ja muita rokotuksia.

Virolaiset koronarokotuksesta kieltäytyneet upseerit saivat potkut ja haastavat valtion oikeuteen


Summary: Uuden-Seelannin pääministeri Jacinda Ardern oli kertomassa kuulijoille koronarajoitusten höllentämisestä, kun arkielämä tuli väliin.

Uuden-Seelannin pääministerin  Jacinda Ardernin  livelähetys Facebookissa keskeytyi maanantaina, kun hänen kolmivuotias tyttärensä  Neve  päätti panna asiat uuteen tärkeysjärjestykseen.
 Ardern oli juuri kertomassa tärkeistä koronarajoituksia koskevista muutoksista, kun pikkutytön ääni keskeytti lähetyksen: Äiskä!
 – Nyt on nukkumaanmenoaika, menepä takaisin sänkyyn. Tulen ihan kohta katsomaan sinua, Ardern vakuutteli.
 – Enkä mene, tytär vastasi napakasti.
 Ardern yritti vielä jatkaa lähetystä, mutta tytärtä moinen ei miellyttänyt.
 – Mikä siellä nyt kestää, kuului kohta taustalta.
 Tässä vaiheessa pääministeri luovutti ja kertoi menevänsä panemaan tyttärensä sänkyyn, koska nukkumaanmenoaika oli jo aikoja sitten.
 Ardern oli puhumassa koronarajoitusten höllentämisestä Uudessa-Seelannissa. Maan suurimmassa kaupungissa Aucklandissa kaupat ja ostoskeskukset avasivat tänään keskiviikkona taas ovensa kolmen kuukauden sulun jälkeen.
 Lue lisää:
 Tarkastelimme viiden kansainvälisen poliitikon Instagram-tilejä: Sanna Marinin imago ei olekaan niin rento kuin syksyn kohuissa on kauhisteltu
 Uusi-Seelanti kiristää terrorismilakia veitsi-iskun jälkeen – poliisin seurannassa ollut mies vapautui vankilasta ja puukotti useita
 Elokuva Uuden-Seelannin moskeija-iskusta keskittyy vääriin asioihin ja on ajoitukseltaan huono, arvostelee maan pääministeri

"Mikä siellä nyt kestää?" – Pääministerin tytär sotki äidin livelähetyksen Uudessa-Seelannissa


Summary: Finnairin Tokioon lähdössä ollut rahtikone liukui osin ulos rullaustieltä liukkauden vuoksi viime helmikuussa Helsinki-Vantaan lentokentällä. Otkes on antanut vaaratilanteen vuoksi kolme turvallisuussuositusta.

Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) vaatii, että lentokenttäalueen turvallisuus on varmistettava myös poikkeusoloissa.
 Finnairin Tokioon lähdössä ollut Airbus A350 -rahtikone liukui rullaustieltä osin ulos liukkauden vuoksi 21. helmikuuta tänä vuonna Helsinki-Vantaan lentokentällä.
 Lentokentän kunnossapitohenkilöstöä oli vähennetty koronapandemian supistaman lentoliikenteen vuoksi puoleen vuoden 2020 lopulla.
 Otkes on antanut vaaratilanteen vuoksi kolme turvallisuussuositusta. Yksi niistä kohdistuu lentokenttiä hallinnoivalle Finavialle, jota kehotetaan kehittämään selkeät päätöksentekokriteerit lentoasemien kenttäalueiden tai niiden osien sulkemiseen keliolosuhteiden vuoksi.
 Lisäksi Otkes suosittelee Liikenne- ja viestintävirastoa kehittämään valvontaa ilmailuorganisaatioiden toimintakentän nopeiden ja merkittävien muutosten varalta sekä tukemaan olemassa olevien organisaatioiden omavalvontaa.
 Lisäksi Liikenne- ja viestintäviraston tulee varmistaa, että lentoyhtiöiden käytännön toimintaohjeistukset sisältävät lennonrekisteröintilaitteiden varmistamisen.
 Lue myös:
 Vakava vaaratilanne Helsinki-Vantaan lentokentällä: drooni lensi läheltä lentokoneen siipeä 400 metrin korkeudessa

Finnairin kone liukasteli ulos rullaustieltä helmikuussa – kunnossapitohenkilöstöstä oli vähennetty puolet koronapandemian takia


Summary: Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki syyttää Venäjää siirtolaiskriisin lietsomisesta. Hänen mukaansa Valko-Venäjä pani operaation toimeen, mutta sen takana on presidentti Vladimir Putin.

BIALYSTOK, PUOLA  Vapaaehtoistyöntekijä  Anna Chmielewska  järjestelee avustustarvikkeita pienen kerrostalon autotallissa illan pimeydessä. Hyllyillä on retkimuonaa, makuupusseja, talvikenkiä, pipoja ja peittoja. Hengitys höyryää, lämpötilat ovat ensimmäistä kertaa laskeneet tällä viikolla pakkasen puolelle.
 – Ihmiset ovat innostuneet auttamaan. Jokainen kudottu sukka- tai lapaspari menee suureen tarpeeseen, Chmielewska selvittää.
 Chmielewska työskentelee Puolan pääkaupungissa Varsovassa pakolaisten ja maahanmuuttajien auttamiseen keskittyvässä Ocelanie-säätiössä. 4-vuotiaan tyttären äiti on kuullut lukemattomia tarinoita. Kuukausi sitten jokin muuttui.
 – Että tällaista voi tapahtua minun kotimaassani. Että ihmiset ovat täysin vailla apua rajalla.
 Naiset lämmittelivät nuotion äärellä Valko-Venäjän ja Puolan rajalla. Leonid Scheglov / EPA
 Chmielewska otti vapaata työstään ja tuli auttamaan avun jakelussa. Niin tekevät monet.
 Häntä oudoksuttaa rajatilanteen ympärillä leijuva huhujen ja disinformaation määrä. Ihmiset lähtevät matkaan monista syistä, turvapaikan tai paremman elämän toivossa. Verkossa lähtijöitä houkutellaan väärillä tiedoilla.
 – Monet kuvittelevat, että he pääsevät Saksaan heti ja että ylitys käy noin vain, sanoo Chmielewska.
 Chmielewska kertoo, että sosiaalisessa mediassa vakuutetaan, että “älä kuole kuten Välimerellä, valitse turvallinen reitti pohjoisen kautta”.
 Monet eivät tiedä, että Saksan välissä sijaitsee muita maita, kuten Puola tai Liettua, Chmielewska sanoo. Informaatiovaikuttaminen on rajua.
 Tilanne rankka paitsi auttajille myös rajavartijoille
 Osa puolalaisista pitää tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa oikeana ja katsoo, ettei Puolaa voida käyttää puskurina Valko-Venäjän politiikalle.
 Chmielewska valvoo työpaikallaan maahanmuuttajapalvelun sähköpostia.
 – Saamme päivittäin satoja posteja, mutta toistaiseksi vain kahdessa on ollut viesti, että puolalainen yhteiskunta ei tarvitse tämän kaltaista toimintaa.
 Avustustyöntekijät ovat raja-alueella avustustöissä maksimissaan kolme päivää. Tilanne on rankkaa auttajille, myös rajavartijoille ja sotilaille. Joskus tarinat tulevat kokeneellekin auttajalle uniin.
 – Muistan yhden nelihenkisen perheen isän vetoavat silmät. Hän katsoi minuun ja sanoi, että eihän enää palautuksia eikä Valko-Venäjää. Sitä en voinut luvata. Ei ole tavallisen ihmisen asia päättää, ketkä käännytetään ja keitä ei, mutta kaikki ansaitsivat tulla kuulluksi, Chmielewska sanoo.
 Uusi lasti kohti hätätilarajoitusten alla olevaa rajaa lähtee jälleen aamulla. Vapaaehtoiset yrittävät löytää reittejä metsissä piileskelevien ihmisten luo. Tilanteeseen yritetään hakea ratkaisua tänään myös poliittisella tasolla, kun EU-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel  saapuu Varsovaan.
 Lue myös :
 Puolan pääministeri sanoo Vladimir Putinin olevan siirtolaiskriisin takana
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset
 “EU yrittää voittaa julmuuskilpailussa Valko-Venäjän”, sanoo tutkija, jonka opeilla Eurooppa löysi ratkaisun edelliseen pakolaiskriisiin
 Haavisto tilanteesta Puolan rajalla: Suomi voisi sulkea rajansa väliaikaisesti hybridiuhkan vuoksi

Yhtenä päivänä Annan mitta täyttyi: “Tiesin vain, että minun on lähdettävä” – siirtolaisia Puolassa auttava vapaaehtoinen kertoo kokemuksistaan


Summary: Viime vuonna videobloggaajat tekivät isot tilit. Yhä useampi somevaikuttaja pyörittää liiketoimintaansa osakeyhtiön kautta.

Sosiaalisella medialla tienataan koko ajan suurempia summia. Viime vuonna erityisesti videobloggaajat tekivät isoa tiliä. Kymmenestä parhaiten tienanneesta somevaikuttajasta peräti kuusi tunnetaan ensisijaisesti tubettajana tai striimaajana.
 Suurimmat tulot itselleen kääri jälleen TheRelaxingEnd-nimellä Youtube-videoita tekevä  Lauri Puttonen .
 Miljoonat katselevat, kun tubettaja avaa paketteja tai pelaa
 Puttonen oli jo vuonna 2018 Suomen ainoa yli 160 000 euroa tienannut tubettaja. Toissa vuonna hän ylitti 230 000 euron rajapyykin ja viime vuoden verotietojen mukaan hän tienasi noin 249 000 euroa, joista 3 500 oli pääomatuloja.
 36-vuotias Puttonen aloitti uransa pelivideoilla, mutta viime vuosina hän on keskittynyt unboxingiin eli pakettien avaamiseen. Hänen Youtube-tilillään on 7,92 miljoonaa seuraajaa ja liki 22 miljoonaa katsojaa on nähnyt  videon, jossa hän avaa Minecraft-teemaisen pelikonsolipaketin .
 Lauri Puttonen ei esiinny julkisuudessa kasvoillaan.
 Toiseksi eniten somessa tienasi vuonna 1995 syntynyt  Beata Rodas . Hänen Youtube-kanavansa Paqpa rikkoo ennakkoluuloja tyttöjen pelaamisesta. Videoilla on 315 000 tilaajaa, joista suurin osa on peruskouluikäisiä.
 Vuonna 2020 Rodas tienasi noin 225 000 euroa.
 Beata Rodas tuottaa pari videota päivässä ja saattaa vastata fanien viesteihin jopa kolmen tunnin ajan.  Pasi Takkunen / Yle
 Lue myös :  Jo yli miljoona tilaajaa: Pelivideoista tuli työttömän Laurin leipätyö – eikä hän ole ainoa Lue myös :  "Meitsi on Paqpa!" Huippusuosittu tubettaja sai kuulla nuorena nörttipuheita mutta nyt häntä fanittavat tytöt ja pojat
 Suurin osa kovatuloisten tubettajien tilistä muodostuu tavallisesti markkinointiyhteistyöstä eli tuotteiden ja palveluiden mainostamisesta. Sen lisäksi Youtube maksaa kanavien ylläpitäjille videoilla näytetyistä mainoksista.
 Lue myös:   Sometähdet tienaavat yhä suurempia summia – Youtuben oikut tekevät kuitenkin tienaamisesta haastavaa
 Kolmanneksi eniten tienasi White Trash Disease -blogia kirjoittava mediayrittäjä  Natalia Salmela . 33-vuotias Salmela tienasi viime vuonna reilut 197 000 euroa, joista pääomatulojen osuus oli lähes 20 000 euroa.
 Bloggari Natalia Salmela on puhunut viime viikkoina somessa varhaiskasvatuksen tilasta Helsingissä. Marraskuun alussa hän osallistui lapsensa Benkun kanssa Helsingin kaupunginvaltuuston kokoukseen.  Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Anssi Huovinen tienaa striimaamalla arkeaan
 Sadat tuhannet ihmiset seuraavat Twitchissä, kun Anssi Huovinen pelaa, juo kahvia tai kärsii krapulasta . Hänet tunnetaan paremmin nimimerkillä AndyPyro.
 Twitch on suoratoistopalvelu, jossa sisällöntuottajien lähetyksiä voi seurata suorana. Se on alun perin tarkoitettu pelaamisen striimaamiseen, mutta nykyään suosittuja ovat myös arkiseen elämään keskittyneet striimit.
 Pääkanavansa lisäksi Huovinen tuottaa sisältöä myös muille somealustoille kuten Youtubeen ja Instagramiin.
 Huovinen tienasi somevaikuttajista neljänneksi eniten 181 000 euron tuloilla.
 Anssi Huovinen ei suunnittele elämäänsä kovin pitkälle ja se viehättää hänen yleisöään. Reissustriimejä varten hän osti naapuriltaan toisen auton hetken mielijohteesta.  Timo Sihvonen / Yle
 Twitchissä ja Youtubessa elämästään ja pelaamisesta videobloggaamalla tilinsä tekee myös somevaikuttajien tulokärjen viidenneksi yltävä  Eetu Pesonen  eli Eeddspeaks. Viime vuonna hänen tulonsa olivat lähes 123 000 euroa.
 Tulokärkeen mahtuu myös lifestylebloggaajia
 Kuudenneksi eniten somella tienasi  Sara Vanninen , joka aloitti muotiin ja hyvinvointiin keskittyvän Sara Tickle -bloginsa jo vuonna 2009.
 Nykyään Vanninen pyörittää markkinointiin ja viestintään keskittyvää osakeyhtiötä, jonka liikevaihto vuonna 2020 oli 286 000 euroa. Sara Vannisen henkilökohtaiset tulot olivat liki 113 000 euroa.
 Bloggaaja ja sosiaalisen median vaikuttaja Sara Vanninen aloitti maalausharrastuksen koronan saavuttua Suomeen keväällä 2020.  Matti Myller / Yle
 Lue myös:   Kun Sara Vanninen otti suttuisia peilikuvia työpaikan vessassa, kukaan ei osannut vielä kuvitella, miten iso juttu blogeista tulisi
 Niin ikään osakeyhtiön kautta toimintansa järjestää nykyään tulolistan seitsemäs alun perin Salattujen elämien näyttelijänä tunnettu somevaikuttaja  Sara Parikka . Hänen henkilökohtaiset tulonsa olivat lähes 102 000 euroa. Parikan johtaman SP Lifestyle -yhtiön liikevaihto oli 357 000 ja tilikauden tulos 184 000 euroa.
 Tulolistauksen kahdeksanneksi yltää tubettaja-juontaja  Eric Savolainen  eli @Officiallakko. Hänen ansiotulonsa olivat liki 91 000 euroa. Savolaisen johtaman Lakko-yhtiön liikevaihto vuonna 2020 oli 199 000 ja tulos 81 000 euroa.
 Eric Savolainen on yksi monista somevaikuttajista, joka on kertonut intensiivisen työn vaikuttavan negatiivisesti hänen mielenterveyteensä.  Timo Korhonen  / AOP
 Turkulainen tubettaja  Justus Jokinen  on somevaikuttajien tulolistauksen yhdeksäs 83 000 euron tuloillaan. Hänet tunnetaan pelaamiseen keskittyvästä Laeppavika-kanavasta Youtubessa ja Twitchissä.
 Muotibloggaaja  Alexa Dagmar  tienasi viime vuonna reilut 76 000 euroa, mikä tekee hänestä kymmenenneksi eniten tienanneen somevaikuttajan.
 Lue myös :  Bloggaaja Alexa Dagmar: "Somessa on parasta, kun löytää yksinäisille ystäviä ja omille ongelmilleenkin vertaistukea"
 Viestintätoimisto Manifeston julkaisemassa  Somevaikuttaja 2020  -barometrissä todetaan, että somevaikuttajat hyödyntävät yhä enemmän podcasteja sisältöjensä esille tuomisessa. Kymmenen kärkeen tulojensa perusteella mahtuneista somevaikuttajista Sara Parikka ja Alexa Dagmar tunnetaan myös podcastjuontajina.
 Yhtiöittäminen selittää kymmenen kärjestä pudonneiden vaikuttajien tulojen muutokset
 Somevaikuttajien eniten tienaavan kymmenen tulokärjestä putosi viime vuonna tubettajat  Janne Naakka ,  Tuure Boelius , Miisa Rotola-Pukkila  ja  Sita Salminen.
 Eniten laskivat Naag-nimellä muoti- ja lifestylesisältöä tuottavan Janne Naakan tulot. Toissa vuonna hän tienasi reilut 131 000 euroa ja viime vuonna tulot putosivat vajaaseen 44 000 euroon. Osa tulojen muutoksista voi selittyä yritysjärjestelyillä. Naakka perusti viime vuonna osakeyhtiön, jonka liikevaihto oli 54 000 euroa.
 Miisa Rotola-Pukkilan tulot laskivat reilusta 119 000 eurosta vajaaseen 33 000 euroon. Pudotusta selittää niin ikään Rotola-Pukkilan toiminnan yhtiöittäminen. Hänen nimimerkkiään Mmiisas kantava yritys vaihtoi viime vuonna 205 000 euroa tuloksen yltäessä 102 000 euroon.
 Myös ASMR-artistina tunnetun Sita Salmisen tulojen vajoamisen taustalla lienee myös omaa nimeä kantava yritys. Vuonna 2019 Salminen tienasi liki 96 000 euroa ja 2020 reilut 31 000. Viime vuonna hänen yrityksensä liikevaihto oli 177 000 ja tulos 116 000 euroa.
 Poplaulajan uraan panostavan Tuure Boeliuksen tulot putosivat merkittävästi. Vuonna 2019 hän tienasi liki 126 000 euroa ja viime vuonna reilut 69 000. Boelius on muiden kymmenen kärjestä pudonneiden tapaan perustanut yhtiön liiketoiminnalleen. Yhtiön taloustietoja ei ole julkisesti saatavilla.
 Voit keskustella aiheesta 11.11. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Verottaja haluaa omansa bloggaajien ilmaisista vaatteista, matkoista ja kosmetiikasta – someyrittäjä Sita Salminen: "Tuntuu, että aika harva niitä ilmoittaa"
 "Meitsi on Paqpa!" Huippusuosittu tubettaja sai kuulla nuorena nörttipuheita mutta nyt häntä fanittavat tytöt ja pojat
 Keski-ikäinen mies sopi somessa treffit 13-vuotiaan tytön kanssa – mies astui tubettajien ansaan, ja nyt videota on katsottu 382 000 kertaa

Salaperäinen tubettaja, joka ei paljasta kasvojaan, tienasi viime vuonna 250 000 euroa – katso tästä somevaikuttajien tulokärki


Summary: Koronavuosi oli monelle yritykselle takkuinen, mutta kaikkiaan vuosi 2020 meni yrityksillä pelättyä paremmin.

Verottajan julkaisemien vuoden 2020 verotietojen mukaan yhteisöveroa maksoi eniten valtion oma sijoitusyhtiö Solidium. Kaikkiaan veroja kertyi yli 95 miljoonaa euroa.
 Yhteisöverojen kärki muuttuu, jos huomioidaan myös konsernien maksamat verot. Verottaja listaa yhteisöveronmaksajat osakeyhtiöittäin, mutta Finanssiala ry:n mukaan Suomen suurin yhteisöveron maksaja oli lääkeyhtiö Bayer, joka maksoi 124 miljoonaa veroja.
 Toisena on K-ryhmä (118 miljoonaa euroa) ja kolmantena Nordea (110 miljoonaa euroa).
 Koronavuosi kohteli hyvin eri tavoin eri aloja ja yrityksiä. Monella liikevaihto pieneni, mutta liikevoitto kuitenkin kasvoi kululeikkauksien ja koronatukien ansiosta. Kauppalehden  selvityksen  mukaan nettotulostaan paransi selvästi yli puolet yrityksistä ja keskimäärin yli kuusi prosenttia.
 Kaikkiaan yritysten maksaman yhteisöveron määrä putosi edellisvuodesta 0,4 miljardia euroa ja jäi 5,4 miljardiin euroon.
 Valtion maksama koronatuki on yrityksille veronalaista tuloa. Sekin on osaltaan vaikuttanut siihen, että yhteisöverotulot eivät pudonneet nyt nähtyä enemmän.
 Katso oman kuntasi tilanne
 Alla olevasta yhteisöverokoneesta voit katsoa, mikä yritys omassa kunnassasi on ollut suurin verojen maksaja.
 Yhteisövero on osakeyhtiöiden ja muiden yhteisöjen maksama tulovero. Se on suuruudeltaan 20 prosenttia yhteisön verotettavasta tulosta. Veron kertymä vaihtelee huomattavasti yhtiöiden tekemästä tuloksesta riippuen.
 Listalle nousevat yritykset, jotka ovat tehneet eniten voittoa ja siten maksavat myös eniten veroa. Yhteisövero jakaantuu niin, että valtiolle siitä menee noin 70 prosenttia ja loput noin 30 prosenttia yrityksen kotikunnalle.
 Koneessa on tuhannen koko maassa eniten yhteisöveroa maksaneen yrityksen tiedot ja sadan yrityksen tiedot kunnittain. Listassa on mukana yli 5 000 euroa veroa maksaneiden yhtiöiden tiedot, mutta ei konsernien yhteenlaskettuja tietoja.
 Valitse ensin kunta, jonka tiedot haluat nähdä. Hakukentässä voit myös hakea yrityksen tietoja.
 Yhteisöverokone on tehty yhdessä Svenska Ylen kanssa.

Valtion oma Solidium on suurin yksittäinen yhteisöveron maksaja – katso, mikä yritys maksaa muhkeimman veropotin sinun kunnassasi


Summary: Jos rokotuskattavuus jää 80 prosenttiin, koronan vaikeat tapaukset jatkuvat vielä ainakin vuoden loppuun, arvioi HUSin Asko Järvinen.

Suomessa saavutettiin tänään 80 prosentin rokotuskattavuus yli 12-vuotiaissa,  kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL . Hallituksen tavoitteena oli luopua rajoituksista, kun vähintään 80 prosenttia 12 vuotta täyttäneistä on rokotettu kahdesti tai heillä on ollut mahdollisuus ottaa molemmat annokset.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin infektiosairauksien ylilääkärin  Asko Järvisen  mukaan tavoitteen saavuttaminen ei muuta merkittävästi Suomen epidemiatilannetta.
 – Noin 30 prosenttia väestöstä on edelleen vailla rokotussuojaa, joten tautia esiintyy meillä jatkossakin. Rokotteet eivät kykene poistamaan tautia, mutta ne estävät tehokkaasti vakavia tautimuotoja, Järvinen sanoo.
 Rokotuskattavuuden toivotaan nousevan mahdollisimman korkeaksi. Jos kattavuus jää 80 prosenttiin, vaikeat tautitapaukset jatkuvat Järvisen mukaan vielä ainakin syksyn ja talven.
 – Meillä jatkuu vielä turhat sairaalahoidot ja vakavat tautimuodot, jotka olisi voitu rokotuksilla estää. Tauti etenee rokottamattomien keskuudessa niin kauan, kunnes siellä on saavutettu riittävä immuniteetti, Järvinen sanoo.
 Viruksen kanssa opittava elämään
 Järvisen mukaan on todennäköistä, että iso osa ihmisistä tarvitsee kolmannen rokotteen, mutta sekään ei auta poistamaan virusta kokonaan. Terveydenhuollossa pitää siis varautua siihen, että koronapotilaita on jatkossakin.
 – Viruksen tukahduttaminen näyttää mahdottomalta. Meidän pitää oppia elämään taudin kanssa ja se tulee sitä helpommaksi, mitä useampi ihminen on rokotettu.
 Hyvä uutinen on se, että ainakaan vielä ei ole nähty sellaisia koronaviruksen muunnoksia, jotka pystyisivät täysin kiertämään rokotteiden tarjoaman suojan.
 – Näyttäisi siltä, että virus olisi löytänyt tarttuvimmat muotonsa, Järvinen sanoo.
 Suomen rokotustahti hidastunut
 Rokotustahti on viime aikoina jonkin verran hidastunut Suomessa. 80 prosentin tavoitteen odotettiin ylittyvän jo viime viikolla.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtava asiantuntija  Mia Kontio  sanoo, että rokotuskattavuus pitäisi saada vieläkin korkeammaksi.
 – Meillä on vielä täysin rokottamatta 14 prosenttia 12 vuotta täyttäneistä ja siihen päälle alle 12-vuotiaat, mikä tekee yhteensä noin 1,3 miljoonaa rokottamatonta, Kontio sanoo.
 Kontion mukaan on vaikea arvioida, kuinka korkealle rokotuskattavuuden pitäisi nousta, jotta epidemia saataisiin kuriin.
 – Suuret määrät tartuntoja ovat edelleen mahdollisia, koska rokotteet eivät täysin estä tarttumista eteenpäin. Vaikka meillä olisi täydellinen rokotuskattavuus, voi edelleen tulla uusia tartuntoja, Kontio sanoo.
 Suomessa todettiin viikonlopun aikana yli 2 000 uutta tartuntaa. Sairaalassa oli maanantaina yli 250 potilasta, joista 34 tehohoidossa.
 Lue aiheesta lisää:
 Hallitus linjaa keskiviikkona koronan hätäjarrusta ja rajoitusten jatkosta pahentuvassa tautitilanteessa
 Tutkimus: Influenssa on tartuttavimmillaan nollakelillä, koronavirus tarttuu herkimmin +10 asteessa
 Yli 12-vuotiaiden rokotuskattavuus saavuttaa Suomessa pian 80 prosentin rajan – entä sitten?
 Päivitämme tähän juttuun uusimmat tiedot koronavirustilanteesta maailmalta ja Suomesta.

Suomi saavutti rokotustavoitteen, mutta epidemia jatkuu – HUSin ylilääkäri: "Meidän pitää oppia elämään taudin kanssa"


Summary: Verohallinnon tuoreen kyselyn mukaan jopa 95 prosenttia suomalaisista pitää veroja tärkeänä kansalaisvelvollisuutena. Nuorille verokarhu koittaa viestiä verojen merkityksestä heitä puhuttelevin keinoin.

Kaupassa työskentelevä  Aada Aug Sarmiala , 21, näkee melko itsestään selvänä, että hyvinvointiyhteiskuntaa rakennetaan veroilla. Jokainenhan veroja maksaa, jos ei muuten, niin arvonlisäverona ruokaostoksistaan kaupan kassalla.
 – Näin se meidän hyvinvointiyhteiskuntamme mahdollistuu. Jos emme maksaisi sellaisia veroja kuin nyt, olisimme Yhdysvaltain tilanteessa. Ellei ole varaa maksaa vakuutuksia, menee ambulanssikyydistä henkilökohtaiseen konkurssiin, miettii Sarmiala.
 Hän ilmoittautui iloiseksi veronmaksajaksi, kun Yle sellaisten perään kyseli. Sarmiala kertoo pohtineensa asiaa, kun toisinaan törmää päinvastaisiinkin mielipiteisiin.
 – Ilolla maksan juuri sairaanhoidosta, koulutuksesta, liikenteestä. Jos emme maksa veroja, niin millä me maksamme meidän opettajiemme palkat, millä rakennetaan tiet, se olisi todella haastavaa.
 Ainoastaan ympäristölle haitallisten hankkeiden kustantaminen verovaroista ei innosta Aada Aug Sarmialaa. TOP 3 -listalleen hän nostaakin liikenteen sijaan ympäristön, ja toivoo enemmän ilmastoystävälliseen ja kestävään kulutukseen ohjaavaa verosääntelyä. Hän esimerkiksi kannattaa lihaveroa.
 Sarmialan TOP 3 -listalta löytyvät terveydenhoito, koulutus ja ympäristö. Johanna Manu / Yle
 Sarmiala myöntää toisinaan olevansa vähän opettaja kaveripiirissä, jos joku suhtautuu penseästi veroihin. Kovin kärkästä kritiikkiä niitä kohtaan ei hänen lähipiiristään ole noussut, vaikka perheenkin kanssa on välillä saanut vähän vääntää.
 – Olen tehnyt ihan selväksi, että maksan mielelläni veroja. Monissa asioissa teen itse omat päätökseni ja valintani, ajattelen omilla aivoillani. Eli ei minua ole manipuloitu iloiseksi veronmaksajaksi, Sarmiala nauraa.
 Selkeä enemmistö maksaa verot mielellään, vaikka toisaalta harmittaa
 Sarmiala ei ole yksin.  Verohallinnon tuoreen asennetutkimuksen  mukaan 95 prosenttia suomalaisista pitää verojen maksamista kansalaisen tärkeänä velvollisuutena.
 Verohallinnon palvelupäällikkö  Janne Myyry  kertoo, että valtakunnallisissa kyselytutkimuksissa on tasaisin väliajoin kysytty muun muassa kantaa väittämään "maksan mielelläni veroja".
 – Suomessa suhtaudutaan verojen maksamiseen ainakin sanojen tasolla ja meidän mittauksissamme positiivisesti. Viimeisen kahdeksan vuoden aikana noin neljä viidestä suomalaisesta on ollut samaa mieltä väitteen kanssa, sanoo Myyry.
 Aivan koko totuus se ei välttämättä kuitenkaan ole. Yli kolmasosa vastaajista toisaalta ruksittaa olevansa usein vihainen tai turhautunut maksaessaan veroja.
 Janne Myyryn mukaan tuloksista on havaittavissa, että myönteisyys on riippuvaista lähellä olevista palveluista. Kielteisesti veroihin suhtautuvia löytyy kaikista yhteiskuntaluokista.
 – Olen joskus sanonut, että se riippuu vähän lähimmän bussipysäkin sijainnista. Mutta ei ole mitään yhtenäistä, kriittistä porukkaa, joka suhtautuisi verojenmaksuun kielteisesti.
 Nuorille viestitään ikäryhmälle tutuin keinoin
 Aada Aug Sarmialan tavoin ehdoton valtaosa suomalaisista ymmärtää, että veroja kerätään hyvinvointiyhteiskunnan ylläpitoon. Janne Myyry kertoo saman kysymyksen nousseen olennaiseksi motivaattoriksi maksuinnolle verohallinnon aiemmissakin kyselyissä.
 Nuorten ymmärrys verotuksesta vaihtelee, ja siinä verohallinto onkin nähnyt tarpeen viestiä ikäryhmää puhuttelevin keinoin. Viime keväänä tehdyssä  nuorten asennetutkimuksessa  myönteisimmin verojen maksamiseen suhtautuivat nuoret, jotka kokivat saavansa riittävästi hyötyä ja tietoa verorahojen käytöstä.
 Verorahojen käyttöä esittelevä  Happy Taxpayer  -sivusto muistuttaa suoratoistopalvelua. Nuoret ovat tottuneet kuluttamaan esimerkiksi elokuvia, sarjoja ja musiikkia kuukausimaksullisista palveluista.
 Guilty Pleasure – Follow the money, julistaa verottajan nuorille suunnattu sivusto. Kuvakaappaus / Verohallinto
 – Samalla logiikalla toimii myös hyvinvointivaltio. Maksamme kerran kuussa veroja ja veroluontoisia maksuja ja saamme vastineeksi kattavan valikoiman erilaisia palveluita, toteaa viestintäjohtaja  Kati Kalliomäki  verohallinnon tiedotteessa.
 Myös verottajan kekseliäs ja humoristinen viestintä somessa on kerännyt runsaasti kiitosta.
 Verohallinnon palvelupäällikkö Janne Myyryn mukaan nuorten suhtautuminen veroihin ei tuoreen, syyskuussa tehdyn kyselyn mukaan olennaisesti poikkea muista ikäryhmistä.
 – Tietenkin, kun nuoret saavat ensimmäistä palkkaa, veroprosentti ei välttämättä ole huikean korkea. Voi jopa nollaveroprosentilla mennä aika montakin ensimmäistä palkkaa. Mutta pikkuhiljaa, kun tulot nousevat nuorillakin, nousee verotuskin, miettii Myyry.
 Aada Aug Sarmiala toteaa katsovansa tilinauhasta, paljonko verokarhu on vienyt palkasta. Toisinaan hän kauppareissulla katsastaa kuitista, kuinka suuri osa ostoksista meni veroa.
 – Yhteen en ole laskenut, koska olen ihan tyytyväinen kaikkeen, minkä voin käyttää veroihin.
 Aada Aug Sarmiala keskustelee mielellään veroasioista kaveripiirissäänkin. Johanna Manu / Yle
 Sarmiala sanoo maksavansa ilolla veronsa siksikin, että hän tietää muidenkin kuin itsensä hyötyvän niistä.
 – Kaikki eivät ole yhtä onnekkaassa asemassa kuin minä. Eli minun verojen maksamisesta on hyötyä myös heille, joilla ei välttämättä ole varaa maksaa oman hyvinvoinnin huolehtimisesta samalla tavalla kuin itselläni.
 Nuoret ja iäkkäät toivovat verotuksen hoituvan huomaamatta
 Yksi asia yhdistää nuorimpia ja vanhimpia ikäluokkia Verohallinnon kyselyjen mukaan. Verotuksen toivotaan hoituvan mahdollisimman automaattisesti. Ja niinhän se pitkälti nykyään hoituukin.
 – Ei olla ehkä itse niin kiinnostuneita hoitamaan veroasioita, vaan toivottaisiin, että joku muu hoitaa, asiat tulisivat mahdolisimman annettuina, sanoo palvelupäällikkö Janne Myyry.
 Hän tietää, että nuorilla voi olla tilanteita, joissa kaivataan henkilökohtaista apua.
 – Jos opinnot ovat kesken, saa opintotukea ja on useampia työnantajia, on verojen hoitaminen aika hankalaa. Kun pitää olla monta eri verokorttia ja veroprosenttia, niin verkkopalveluissa sen hoitaminen on ollut vähän haastavaa. Mutta OmaVero taipuu nykyään aika hyvin jo siihenkin.
 Verohallinnon kyselyn mukaan selkeä enemmistö, eli 82 prosenttia luottaa verotuspäätöksen oikeellisuuteen. Myyryn mukaan 30–50-ikävuoden välillä täysautomaatiota ei nähdä niin toivottuna asiana.
 Veropäivänä raharikkaat voivat näyttää esimerkkiä
 Keskiviikko on jälleen kansalliseksi kateuspäiväksikin ristitty viime vuoden verotietojen julkistuspäivä.
 Aada Aug Sarmiala ei myönnä olevansa tiedoista kovinkaan kiinnostunut. Toki jos hän sattuu näkemään jonkun tunnetun raharikkaan piilottelevan rahojaan veroparatiisissa, nousee pieni ärtymys.
 – Mutta en lähde kyttäämään, mieluumin olen tyytyväinen, että voin maksaa omat veroni kunnialla, Sarmiala naurahtaa.
 Verohallinnon palvelupäällikkö Janne Myyry puolestaan iloitsee, että viime vuosina esiin on noussut yhä enemmän suurituloisia, jotka maksavat mukisematta muhkeat veropotit.
 – He näyttävät ehkä esimerkkiä, että tämä on hyvä juttu. Vaikka summat ovat isoja, nähdään oma rooli, miten tätä yhteiskuntaa pidetään yllä ja osallistutaan verojenmaksamiseen, sanoo Myyry.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 11.11. kello 23.
 Lue myös:
 Peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja ylsi yli 93 miljoonan euron tuloihin vuonna 2020 – katso tuhannen suurituloisen suomalaisen lista
 Seuraa veropäivän etenemistä – korona kuritti muusikkoja epätasaisesti: Vesalan ja Tuiskun tulot nousivat, Kaija Koo ja Mikael Gabriel menettivät
 Toimittajalta: Tulotietojen piilottaminen julkisuudelta vaikeutui – Yle etsii jälleen puuttuvat suurituloiset listalleen

Aada Aug Sarmiala, 21, on iloinen veronmaksaja kuten valtaosa suomalaisista: "Näin se meidän hyvinvointiyhteiskuntamme mahdollistuu"


Summary: Netflixin kaikkien aikojen katsotuimmaksi sarjaksi noussut eteläkorealaisen sarja on saamassa toisen tuotantokauden, kertoo sarjan luoja.

Eteläkorealainen Squid Game -sarja on ollut tämän vuoden puhutuimpia viihdemaailman ilmiöitä. Suoratoistopalvelu Netflixin sarjassa joukko tuntemattomaan paikkaan kaapattuja ihmisiä pistetään kilpailemaan valtavista rahasummista väkivaltaisissa peleissä.
 Netflixin Squid Game -sarja niittää hurjaa suosiota – se tarjoaa myös yllättäviä näkymiä eteläkorealaiseen yhteiskuntaan, jolla on  pimeä puolensa
 Squid Gamesta on tullut Netflixin kaikkien aikojen katsotuin sarja. Ennennäkemättömästä suosiota huolimatta tähän asti ei ole vielä ollut varmaa, saako sarja jatkoa. Viimein odotettu uutinen on tullut: sarjaan tehdään myös toinen tuotantokausi.
 Käsikirjoittaja-ohjaaja  Hwang Dong-hyuk  on nyt kertonut, että seuraavaa kautta kehitellään parhaillaan.
 – Päässäni on valmiina perusjuoni ja suuremmat kaaret. Olemme nyt ideointivaiheessa, sarja luoja kertoo Reutersin mukaan.
 Sarjan luoja ei osannut vielä kertoa mitään toisen kauden tuotanto- tai julkaisuaikataulusta.
 Suoratoistopalvelu Netflixin sarja nousi syksyn aikana katsotuimmaksi yli 80 maassa ja katsojia on ollut jo lähes 150 miljoonaa. Squid Game saavutti suosiota etenkin näkymällä sosiaalisessa mediassa.
 Lue myös:
 Katsoitko Squid Gamen ja haluat kunnolla mukaan K-buumiin? Viisi vinkkiä, joiden avulla sukellat korealaiseen kulttuuriin
 Netflixin Squid Game -sarja niittää hurjaa suosiota – se tarjoaa myös yllättäviä näkymiä eteläkorealaiseen yhteiskuntaan, jolla on  pimeä puolensa
 Daebak! Korealaisen kulttuurin suosio nosti parikymmentä lainasanaa Oxfordin sanakirjaan

Supersuosittu Squid Game -sarja saa jatkoa


Summary: Aluevaalien kampanja-avauksessaan kokoomus torjuu maakuntaveron, arvostelee sote-uudistusta ja painottaa yritysten roolia palveluiden tuottajana.

Kokoomus jatkoi hallituksen sote-uudistuksen arvostelua, kun puolue avasi aluevaalikampanjansa keskiviikkona.
 Kokoomuksen mielestä hallituksen sote-uudistus jäi byrokraattiseksi hallintouudistukseksi, jonka käytännön toteuttamisessa kaivataan kokoomuslaista "tervettä maalaisjärkeä".
 – Kokoomus ei juuri tätä mallia halunnut. Mutta kun eduskunta on sen hyväksynyt, niin pulinat pois ja lähdetään hommiin, kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Ei maakuntaveroa, "tarkoituksenmukainen" palveluverkko
 Kokoomuksen mukaan vastuullisen taloudenpidon on toteuduttava myös tulevilla hyvinvointialueilla. Puolue torjuu hallituksen valmisteleman maakuntaveron ehdottomasti.
 – Jokainen ymmärtää, että se kiristäisi verotusta entisestään, puheenjohtaja Orpo sanoi.
 Palveluverkon laajuuteen puolue ei vielä ota suoraa kantaa, mutta puheenjohtajan mukaan sen on oltava "tarkoituksenmukainen". Digitalisaatiota ja etäpalveluja on syytä hyödyntää nykyistä paremmin.
 – Meidän pitää ottaa digitaalisuudesta kaikki se hyöty irti, mikä siitä on otettavissa irti, sanoi puolueen varapuheenjohtaja  Elina Valtonen .
 Kokoomus ei halua sitoutua  keskustalaiseen lupaukseen , jonka mukaan kaikista nykykunnista pitää jatkossakin löytyä ainakin yksi sosiaali- ja terveysasema ja saada lääkäripalveluita.
 – Varmaan jotakin sote-palvelua jatkossakin saa kaikissa nykyisissä kunnissa, Orpo sanoo.
 Terapiatakuu voimaan ja panoksia omaishoitoon
 Kokoomus tekee myös joukon palvelulupauksia, joista keskeisin on ajastus "jonosta hoitoon".
 Puolue toteuttaisi pitkään vaatimansa lakisääteisen terapiatakuun ja satsaisi ennaltaehkäiseviin palveluihin.
 – Mitä varhaisemmin ongelmat hoidetaan kuntoon, sitä vähemmillä inhimillisillä ja taloudellisilla kustannuksilla selvitään, puolueen aluevaaliohjelmassa lukee.
 Kokoomus lupaa turvata lapsiperheiden tukipalvelut, panostaa kotihoidon ja palveluasumisen laatuun sekä parantaa omaishoitajien asemaa.
 – Tarjotaan riittävästi tukea ja palveluita kotona asuville esimerkiksi palveluseteleiden avulla.
 Valinnanvapaus edelleen kokoomuksen tavoite
 Edellisen hallituksen sote-uudistus kaatui aikanaan kokoomuksen ajaman, laajan valinnanvapauden oikeudellisiin ongelmiin.
 Puolue ilmoittaa toimivansa mahdollisimman suuren valinnanvapauden ja monituottajamallin puolesta myös nyt valitussa sote-mallissa.
 – Ihmisten mahdollisuus valita oma palveluntarjoajansa kirittää hyvinvointialuetta järjestämään palvelut laadukkaasti ja saavutettavasti, puolueen vaaliohjelmassa lukee.
 Kokoomus vaatii palveluseteleiden laajaa käyttöä tulevilla hyvinvointialueilla ja vastustaa kiivaasti yksityisen hoidon kela-korvauksen leikkaamista tai siitä luopumista.
 – Me haluamme säilyttää ja kehittää kela-korvausta. Sitä pitäisi enemminkin korottaa kuin leikata, Orpo sanoo.
 Pelastustoimi ei saa jäädä soten varjoon
 Kokoomus kasvattaisi koulutuspaikkojen määrää, jotta pelastus- ja ensihoitoon riittäisi työntekijöitä.
 Kokoomuksen varapuheenjohtajan  Antti Häkkäsen  mukaan vanhus- ja lääkäripalvelut saavat julkisessa keskustelussa runsaasti huomiota, mutta kokoomus haluaa panostaa myös "ensilinjan turvallisuuspalveluihin".
 – Haluamme turvata palokunta- ja ensihoitopalvelut niin pienillä paikkakunnilla kuin suurissa kaupungeissakin, Häkkänen sanoi.
 Nämäkin palvelut on kokoomuksen mukaan tuotettava "mahdollisimman kustannustehokkaasti", jotta niitä olisi saatavilla mahdollisimman laajasti.
 Lue lisäksi:
 Keskusta vaatii vähintään yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan – päävastustajina aluevaaleissa ovat keskittäminen ja kokoomus
 SDP lupaa, että terveydenhoitoa saa aina tarvittaessa – puolue ei kuitenkaan takaa yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan
 Vasemmistoliitto peräänkuuluttaa sote-alan ammattilaisille nykyistä parempia työoloja
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista

Kokoomus vaatii aluevaaleissa sote-palveluihin "tervettä maalaisjärkeä", valinnanvapautta ja palveluseteleitä


Summary: Kulttuurialan tunnetuimpien nimien tuloihin korona vaikutti vuonna 2020 epätasaisesti. Suurituloiset pitivät pintansa, ja tv- sekä elokuvanäyttelijät tienasivat jopa aiempaa paremmin.

Koronavuosi 2020 näkyi epätasaisesti kulttuuriväen tulossa. Erityisesti esiintyville taiteilijoille pandemia-aika on ollut dramaattista, koska esiintymispaikat ovat olleet suljettuina pitkiä aikoja.
 Paula Vesala  piti tapahtumateollisuuden ahdinkoa näkyvästi esillä koronasulun aikana ja vaati alalle tasa-arvoisempaa kohtelua. Esiintyvien alojen ahdinko näkyi hänen tuloissaan vajaan 12 000 euron laskuna. Vesalan tulot vuonna 2020 olivat 245 730 euroa. Vielä vuonna 2019 Vesala oli muusikkonaisista suurituloisimpia yhteensä 257 626 tuloillaan.
 Vuonna 2019 pop-musiikissa suurituloisimpia olivat miehet. Saksassa suosittu Sunrise Avenuen keulahahmo  Samu Haber  nettosi tuolloin yhteensä  375 149 euroa . Vuotta myöhemmin hänen tulonsa olivat 396 678. Kasvua oli noin 21 500 euroa.
 Muusikko  Antti Tuiskun  tienestit nousivat viime vuonna roimasti, noin 109 000 euroa.Tuiskun Olympiastadionin Bailantai-konsertteja on siirretty useaan otteeseen viime vuonna ja tänä vuonna, mutta tuloja toi muun muassa hänen albuminsa  Valittu Kansa , joka julkaistiin keväällä 2020. Tuisku tienasi vuonna 2020 yhteensä 189 056 euroa. Vuonna 2019 Tuiskun yhteenlasketut tulot olivat 79 461 euroa.
 Pop-muusikoilla laskua jopa satoja tuhansia
 Putoajiakin oli muusikoiden joukossa.  Kaija Koon  tulot laskivat vajaat 20 000 euroa. Viime vuoden yhteenlasketut tulot olivat 180 966 euroa, kun ne edellisenä vuonna 2019 olivat vielä 200 682 euroa.
 Samoin  Jenni Vartiaisen  tulot laskivat roimasti, noin 108 000 euroa. Viime vuonna hänen tulonsa olivat 137 854 euroa, kun ne vielä 2019 olivat 246 089 euroa.  Mikael Gabrielin  tulojen kohdalla pudotus on erityisen rankka, yli 200 000 euroa. Hänen tulonsa olivat 93 171 vuonna 2020 ja 302 580 euroa vuonna 2019.
 Kapellimestarien tulot lähes entisellään
 Monet klassisen musiikin kotimaisista huippukapellimestareista johtavat ulkomaisia orkestereita, eivätkä heidän ansionsa näy suomalaisen verottajan tilastoissa. Joitain nimiä kuitenkin listoilta löytyy.
 Nuoren kapellimestaristamme  Klaus Mäkelän  tulot kasvoivat hieman yli 12 000 euroa. Hän tienasi viime vuonna 233 906 euroa ja edellisenä vuonna 2019 hänen tulonsa olivat 221 588 euroa. Mäkelä on Turun musiikkijuhlien taiteellinen johtaja, Oslon filharmonikkojen ylikapellimestari sekä Pariisin orkesterin musiikillinen johtaja.
 Myös muilla kapelleilla tulot olivat koronasta huolimatta nousujohteisia. Radion sinfoniaorkesterin ylikapellimestarin,  Hannu Linnun  tulot nousivat noin 20 000 euroa. Ne olivat 193 120 euroa vuonna 2020 ja 172 106 euroa 2019.
 John Storgårdsin  tulot sen sijaan putosivat lähes 200 000 euroa. Ne olivat 97 554 vuonna 2020 ja 290 018 vuonna 2019. Storgårds on BBC:n filharmonikkojen ja Ottawan National arts centre -orkesterin päävierailija, Münchenin kamariorkesterin taiteellinen partneri ja Lapin kamariorkesterin taiteellinen johtaja.
 Laura Birn näytteli viime vuonna useissa elokuvissa kuten Eden, Seurapeli ja Helene. Se näkyi tuloissa, jotka kasvoivat hänellä noin 120 000 euroa.  Jorge Gonzalez / Yle
  Tv-sarjojen näyttelijät voittivat
 Korona hankaloitti vailla vakikiinnitystä olevien freelance-näyttelijöitä elämää. Tämä näkyy muun muassa näyttelijä  Martti Suosalon  kohdalla. Hänen tulonsa putosivat yli 112 000 euroa. Suosalo on aiempina vuosina kiertänyt esiintymässä eri puolilla Suomea ja kivunnut kovapalkkaisimpien näyttelijöiden listalle. Viime vuonna Suosalo tienasi yhteensä 190 390. Vuonna 2019 hänen tulonsa olivat 303 367 euroa.
 Vaikka teatterit olivat kiinni, elokuvia ja tv-sarjoja tahkottiin kotisohville tuomituille katsojille. Se näkyi muun muassa  Krista Kososen  tuloissa. Ne kasvoivat koronavuonna lähes 60 000 euroa.
 Kosonen nähtiin viime vuonna kahdessakin kotimaisesta suurnaisesta kertovasta elokuvassa:  Tovessa , joka keskittyi  Tove Janssoniin  ja  Helenessä , jonka keskiössä oli  Helene Schjerfbeckin  elämä. Sen lisäksi Kosonen on kuvannut useita tv-sarjoja kuten Beforeignersia myös ulkomailla. Kososen tulot viime vuonna olivat 194 092. Edellisenä vuonna ne olivat 134 995 euroa.
 Myös  Laura Birnin  tulot nousivat huimasti, noin 120 000 euroa. Ne olivat 242 940 vuonna 2020 ja 122 320 vuonna 2019. Hän näytteli viime vuonna muun muassa  Seurapeli ,  Eden  ja  Viimeiset -elokuvissa.
 Juontajien tulot laskivat, ohjaajien nousivat
 Näyttelijä-juontaja  Roope Salmisen  tilipussiin tuli suuri, lähes 75 000 euron lovi. Hänen tulonsa olivat viime vuonna vain 35 630 euroa, kun ne vielä edellisenä vuonna olivat 110 568 euroa. Myös toisen näyttelijä-juontajan,  Mikko Leppilammmen  tulot putosivat vajaat 119 000 euroa. Tuloja hänellä oli 147 556 vuonna 2020 ja 266 200 vuonna 2019.
 Ohjaaja  Antti J. Jokinen  jättäytyi marraskuussa 2020 pois  Omerta -elokuvan kuvauksista. Hänen tulonsa olivat silti viime vuonna 224 757 euroa ja nousivat edellisestä vuodesta noin 56 000 euroa. Vuonna 2019 Jokisen tulot olivat 168 595.
 Aku Louhimies  siirtyi Jokisen paikalle  Omertaa  ohjaamaan. Hänen tulonsa nousivat viime vuonna roimasti, noin 111 000 euroa. Ne olivat 156 400 euroa vuonna 2020 ja 44 589 euroa vuonna 2019.
 Ohjaajista myös  Saara Cantellin  tulot nousivat huimasti, lähes 70 000 euroa. Cantellin tilipussi oli 100 209 euroa 2020 ja 30 492 euroa 2019.
 Kirjailija Pajtim Statovcin tulot nousivat koronavuonna noin 126 000 euroa. Kimmo Brandt  / AOP
 Lastenkirjailijat edelleen kärjessä
 Tatu ja Patu  -lastenkirjasarjaa tekevä pariskunta  Aino Havukainen  ja  Sami Toivonen  tienasivat  Tatulla ja Patulla  viime vuonna 186 032 (Havukainen) ja 186 029 (Toivonen). Pudotusta edelliseen vuoteen 2019 oli noin 29 000 euroa. Vuonna 2019 Aino Havukaisen tulot olivat yhteensä 215 710 ja Sami Toivosen 215 372.
 Pajtim Statovcin  tulot kasvoivat viime vuonna huimasti, 126 294 euroa. Kirjailijan tuorein teos  Bolla  sai Finlandia-palkinnon vuonna 2019. Tuolloin Statovcin tulot olivat 38 138 euroa. Hänen teoksiaan on käännetty englanniksi ja ne ovat saaneet hyvän vastaanoton mm.  Yhdysvaltojen markkinoilla . Vuonna 2020 Statovcin tulot olivat 164 432 euroa.
 Aikuisten proosan puolella myös  Jari Tervon  tulot kasvoivat, noin 135 000 euroa.Tervon kirjoittama  Loiri -elämäkerta julkaistiin 2019. Tuona vuonna hänen tulonsa olivat yhteensä 103 604 euroa. Viime vuonna kirjailijalta ei ilmestynyt uutta teosta, mutta tulot nousivat silti 239 323 euroon.

Koronavuosi ei vain kurittanut taiteilijoita: monen tähden tulot kasvoivat merkittävästi, vaikka keikkapaikat ja teatterit olivat kiinni


Summary: Onnettomuus sattui elokuisena yönä 2020 Nokialla, kun nuoret olivat palaamassa Yyteristä.

Kolme nuorta kuoli elokuussa 2020, kun auto törmäsi puuhun Nokialla. Nyt on selvinnyt, että onnettomuuden käsittely jatkuu Turun hovioikeudessa.
 Vähillä vammoilla selvinnyt  kuski tuomittiin lokakuussa 5,5 vuodeksi vankeuteen Pirkanmaan käräjäoikeudessa . Tuomio tuli kolmesta törkeästä kuolemantuottamuksesta nuorena henkilönä. Hänet tuomittiin myös törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta nuorena henkilönä.
 Sekä tuomittu että syyttäjä ovat valittaneet käräjäoikeuden ratkaisusta. Myös asianomistajia löytyy valittajien listalta.
 Syytteet olivat alunperin kovemmat
 Alunperin kuskiksi epäiltyä syytettiin taposta. Syyte tapoista oli harvinainen ja kova, sillä tieliikenteen tapahtumissa tuomitaan harvoin henkirikoksista.
 Syyttäjä  Pasi Vainion  mukaan kuljettaja ajoi poikkeuksellisen hengenvaarallisesti, eikä jarruttanut ennen törmäystä puuhun. Hän myös syyttäjän mukaan tiesi olevansa humalassa.
 Syytetty kielsi käräjäoikeudessa ajaneensa autoa. Puolustus vetosi siihen, että kuljettajia vaihdettiin kesken ajon.
 Puolustuksen mukaan päihtyneen kuljettajan reaktioaika voi olla moninkertainen normaalin verrattuna, mikä voi selittää, miksi jarrua ei käytetty.
 Hovioikeuteen aikaisintaan vuonna 2022
 Kolari tapahtui Porintiellä sunnuntain vastaisena yönä 16. elokuuta vuonna 2020. Nuoret olivat Yyterissä käymässä ja ajoivat sieltä myöhään takaisin Tampereelle.
 Kolarissa kuoli kaksi vuonna 2002 syntynyttä tyttöä ja vuonna 2003 syntynyt poika. Lisäksi vuonna 2002 syntynyt, tapahtuma-aikaan 17-vuotias poika joutui sairaalahoitoon.
 Hovikeudessa juttua käsitellään aikaisintaan ensi vuoden aikana eli vuonna 2022.
 Lue lisää:
 "Mä varmaan kuolen" – Snapchat-viestit kertovat, miten hauskaksi tarkoitettu ajelu johti usean nuoren kuolemaan
 Kolme nuorta kuoli Nokialla, kun auto törmäsi puuhun – autoa kuljettanut 19-vuotias tuomittiin 5,5 vuodeksi vankeuteen, mutta ei tapoista
 "Yritin estää sen ajamiseen lähtemisen", kaveri sanoo – kolmesta taposta syytetyn puhelimesta lähti vain hetki ennen ulosajoa itsetuhoinen viesti
 Yksi uhreista lähetti autosta viestin, jossa hän kertoi pelkäävänsä – kolme nuorta kuoli Nokialla Snapchatiin kuvatun hurjastelun jälkeen, syytteet taposta
 18-vuotias mies saa syytteet kolmesta taposta Nokian viime kesän kuolonkolarissa – turmassa kuoli kolme alle 20-vuotiasta nuorta

Öinen kolari vaati kolmen nuoren hengen Nokialla – kuskiksi epäilty ja syyttäjä valittivat käräjäoikeuden vankeustuomiosta


Summary: Vuoden isä -palkinnon saavat tänä vuonna sipoolainen Dan Wickholm, helsinkiläinen Sergei Silkin sekä kouvolalainen Marko Oikarainen. Palkitut ovat tehneet työtä monikulttuuristen lasten harrastuskerhossa, monikkoperheiden yhdistyksessä sekä puolison omaishoidossa.

Arjessa on tiettyjä hetkiä, joissa  Marko Oikaraisen  viisivuotiaat kaksoset  Aleksi  ja  Topias  haluavat ehdottomasti olla mukana. Sellaisia ovat takan sytytys ja autonpesu.
 Vuoden isäksi valitun Oikaraisen mukaan parasta isyydessä on juurikin lasten vilpittömyys – se että pienet ilahtuvat pikkuasioista, kuten autopesulan pyöröharjoista. Kaksosten lisäksi perheeseen kuuluu isoveli, 7-vuotias  Olli .
 – Parasta on nähdä, kuinka kolme rakasta poikaa kasvaa ja kehittyy. Jos olisimme vaimon kanssa kahdestaan, olisi elo paljon ohuempaa, sanoo kouvolalainen Oikarainen.
 Vuoden isä -palkinto luovutettiin keskiviikkona kolmelle isälle, jotka ovat edistäneet tasa-arvoa arkisin keinoin. Palkinnon saivat kouvolalaisen Oikaraisen lisäksi helsinkiläinen  Sergei Silkin  ja sipoolainen  Dan Wickholm . Isänpäivää vietetään sunnuntaina.
 Palkitsemisperusteiden mukaan nämä isät ovat tehneet tärkeää työtä monikulttuuristen lasten harrastustoiminnassa, monikkoperheiden yhdistyksessä sekä puolison omaishoidossa. Palkinnot jakaa sosiaali- ja terveysministeriö.
 Marko Oikaraiselle oli itsestäänselvyys, että hän haluaa joku päivä lapsia. Ulkovaatteita pukevat kaksoset Aleksi ja Topias. Antro Valo / Yle
 Monikkoperheiden asiat ovat lähellä Oikaraisen sydäntä. Hän on tuonut isän ja isyyden näkökulmaa Monikkoperheet-yhdistyksen valmennuksiin ja toimintaan.
 Vuoden isäksi valitun Marko Oikaraisen mukaan isyyteen ei tarvita pakosti kasvatuskirjoja, vaan terveellä maalaisjärjellä pärjää. Antro Valo / Yle
 Oikarainen on pitänyt täydet perhevapaat sekä vanhimman lapsen että kaksosten kanssa. Perheen ja työn yhteensovittaminen on aiheuttanut ajoittain riittämättömyyden tunnetta: sekä töissä että kotona on tunne, että pitäisi tehdä enemmän.
 Sisäinen perfektionisti on hieman laantunut vanhemmuuden myötä.
 – Aina ei tarvitse tehdä kymppiä. Välillä 9- riittää.
 Sergei näyttää eronneen isän mallia venäläisessä yhteisössä
 Helsinkiläinen neljän lapsen isä Sergei Silkin jakaa puolestaan kokemuksiaan isyydestä venäjänkielisessä yhteisössä. Hän toimii monille vanhemmille mallina hyvin toimivasta yhteisvanhemmuudesta myös nyt, kun parisuhde on päätynyt eroon.
 Sergei Silkinin perheeseen kuuluu neljä lasta. Sergei Silkinin kotialbumi
 Silkinin mukaan Venäjällä on edelleen yleistä, että eron jälkeen lapset ovat äidin vastuulla. Asennemuutos lähtee isojen kaupunkien euroopalaismielisistä asukkaista.
 – Meidän perheessä äiti päättää enemmän kouluasioista, minä taas harrastuksista, sanoo Silkin.
 Pedagogiksi opiskellut Silkin ryhtyi vapaaehtoisena vetämään harrastuskerhoja monikielisille lapsille Itä-Helsingissä. Nykyään hän tekee töitä saman asian parissa lastenkulttuurikeskuksessa.
 Vaikeinta suuren perheen isänä on rahan riittäminen kaikkien lasten harrastuksiin ja tarpeisiin, Silkin sanoo. Hänen neljästä lapsestaan nuorin on 6-vuotias ja vanhin 19-vuotias. Silkin pitää tärkeänä, että yhteiskunta tukisi monilapsisia ja pienituloisia perheitä.
 Silkinin nuorin lapsi on 6-vuotias. Sergei Silkinin kotialbumi
 Silkin oppi lapsen hoitamisen jo nuorena, sillä hän hoiti huomattavasti nuorempaa pikkusiskoaan.
 – Jos vertaa ihmistä puuhun, ovat vanhemmat juuret, ihminen itse on runko ja lapset ovat oksia. Jos yhden osan ottaa pois, puun elämä ei lopu - mutta ei se ole täyttä elämää, Silkin pohtii.
 Dan on vaimonsa omaishoitaja ja päävastuussa lapsista
 Kolmas palkittu isä, Dan Wickholm, asuu perheineen Sipoossa. Hän on päävastuussa kahden tyttären, 12-vuotiaan  Edithin  ja 10-vuotiaan  Fannyn , kasvattamisesta ja toimii samalla vaimonsa omaishoitajana. Työt merillä jäivät, kun vaimo sairastui vuonna 2014.
 Dan Wickholmin perheeseen kuuluvat 12- ja 10-vuotiaat tyttäret ja vaimo. Dan Wickholmin kotialbumi
 Wickholmilla on kokemusta siitä, että ympäröivä yhteiskunta on tottunut kääntymään lapsiin liittyvissä asioissa äidin puoleen, ja isä sivuutetaan. Wickholmin mukaan suunta on kuitenkin jo parempaan, kun isät ottavat yhä aktiivisemman roolin lasten elämässä.
 Parasta isyydessä on Wickholmille lasten pyyteetön rakkaus.
 – Iloa on paljon. Huutoakin on, mutta enemmän naurua ja iloa, sanoo Wickholm.
 Dan Wickholm kannustaa miehiä miettimään lapsien hankkimista tarpeeksi nuorena. Dan Wickholmin kotialbumi
 Wickholmilla on tärkeä viesti muille miehille.
 – Lapsen näkökulmasta isä ja äiti ovat yhtä arvokkaita, varsinkin vauvaiän jälkeen. Toivon, että iskät olisivat lasten kanssa niin paljon kuin mahdollista.
 – Jos puolestaan harkitset lasta, älä odota. Tehkää lapset mieluummin nuorena kuin vanhana. Ei tarvitse odottaa, että kaikki on elämässä kohdallaan.

"Välillä 9- riittää isyydessäkin", sanoo Vuoden isäksi valittu Marko Oikarainen


Summary: Suomi haluaa houkutella maahan entistä enemmän kansainvälisiä turisteja, mutta samalla pitäisi vaalia luontoa ja leikata päästöjä. Ei onnistu, sanovat kestävyysasiantuntijat.

Lokakuun lopun iltapäiväaurinko ei enää lämmitä, mutta puiden latvojen välistä lammen pintaan osuvat säteet houkuttelevat vangitsemaan hetken kameralle. Häränsilmän suppalampi on pienen pieni luontokeidas lähellä Lahden keskustaa. #thisisfinland #visitfinland.
 Suomea on myyty maailmalle aina puhtaalla luonnolla, rauhalla ja hiljaisuudella. Nyt luontokuvien rinnalle on noussut uusi muotisana, kestävyys.
 Suomi haluaa ottaa kaiken irti kestävän matkailun megatrendistä. Matkailun kestävä kasvu on työ- ja elinkeinoministeriön laatiman  Suomen matkailustrategian  ytimessä. Srategia ulottuu tämän vuosikymmenen loppupuolelle.
 Strategiaa toteuttavan Business Finlandin mukaan kestävyys matkailussa tarkoittaa muun muassa vähähiilisyyteen pyrkimistä, luonnon monimuotoisuuden haalimista, paikallisten kulttuurien kunnioittamista ja taloudellisesta kilpailukyvystä huolehtimista.
 Kestävän elämäntavan asiantuntijoiden mukaan kestävyys ja pyrkimys lisätä matkailun määrää on kuitenkin hankala, ellei mahdoton yhdistelmä.
 – Kyllä siinä aika haastava yhteensovittaminen on. Miettisin, onko matkailu ylipäätään se asia, mihin meidän kannattaa niukkoja resurssejamme käyttää, sanoo  Lassi Linnanen , ympäristötalouden ja -johtamisen professori LUT-yliopistosta.
 Kestävyyspuheissa keskitytään epäolennaiseen
 Oli kestävä kasvu realistista tai ei, esimerkiksi Lahden seutu haluaa siitä osansa. Visit Lahti on mukana Business Finlandin  Sustainable Travel Finland -ohjelmassa . Sen tarkoitus on kasvattaa koko Suomesta kestävän matkailun mallimaa.
 – Kyse on arvomaailmasta. Siitä, että ymmärrämme luonnon hyödyntämisen matkailussa niin, että se on kestävää, muotoilee Lahden seudun matkailun ykkösnainen, Lahti Regionin toimitusjohtaja  Raija Forsman .
 Puhdas luonto on maailmalla yhä arvokkaammaksi muuttuvaa pääomaa. Matkailualalle se on myyntivaltti. Kuva on Linnaistensuon luontopolulta Lahdesta. Elina Rantalainen / Yle
 Forsmanin mukaan kestävyys ei ole markkinointikeino, mutta jotta valveutuneet matkailijat voisivat tehdä arvojensa mukaisia valintoja, kestävyysasioista pitää viestiä.
 – Ihmiset ovat entistä tietoisempia asioista. Ei sekään ole hyvä, jos ei kerrota.
 Forsman osaa vakuuttaa, kun hän kertoo kuinka Lahden seutuun voi tutustua luontoa kunnioittavasti: matkailija voi valita ympäristösertifioidun majapaikan, suosia lähiruokaa, kulkea jalan tai vaikkapa sähköautolla eri kohteiden välillä.
 Mutta jos kestävyyttä tarkastellaan matkailun synnyttämien ilmastopäästöjen näkökulmasta, paikallisten palveluiden ympäristösertifikaattien merkitys on hyvin pieni. Matkailun suurimmat päästöt kun tulevat itse matkustamisesta, käytännössä lentämisestä.
 Vähähiilisen elämäntavan konsultti, tutkijatohtori  Michael Lettenmeier  on juuri julkaissut työryhmänsä kanssa uuden  tutkimusraportin , jonka mukaan lentäminen muodostaa noin 13 prosenttia suomalaisten henkeä kohti lasketusta hiilijalanjäljestä.
 – Tietysti kaikella on merkitystä, mutta toiset asiat ovat pienempiä ja toiset isompia. Ja jos puhutaan lentämisestä, se on yksi isoimmista.
 Katso viedolta, mikä mittakaavassa mättää, kun puhutaan kestävästä matkailusta. Juttu jatkuu videon jälkeen.

 Hyvä omatunto ympäristösertifikaateilla
 Ekologinen kestävyys ei ole kestävyyden ainoa kriteeri eikä ekologista kestävyyttä voi mitata pelkästään ilmastopäästöjen osalta. Jos tarkastellaan vaikka paikallisen luonnon monimuotoisuutta tai vesien kuormitusta, matkakohteessa tehtävät valinnat voivat olla hyvinkin tärkeitä.
 Silti kokonaisuuteen peilaten kyse on pienistä asioista. Professori  Linnasen  mukaan kokonaisuus onkin se, mikä kestävyyspuheesta usein unohtuu.
 – Tietysti vähemmän ympäristöä kuormittava valinta on aina parempi. Mutta jos vertaa kokonaisuuteen, ympäristösertifikaateilla voi ehkä ostaa vähän omaatuntoa tai edistää markkinointia.
 Turismin arvioidaan synnyttävän jopa 8 prosenttia globaaleista ilmastopäästöistä. Alla olevasta grafiikasta näet, miten turismin päästöt jakautuvat. Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Linnanen lähestyy kestävyysasioita globaalin oikeudenmukaisuuden näkökulmasta. Siitä vinkkelistä tuomio on kova koko matkailualalle.
 – Turismi nykymuodossaan on globaalin eliitin lisänautintoa ja turhaa kuluttamisen lisäämistä. Ja vaikka matkailussa on hyviäkin puolia, olemme jo aikaa sitten ylittäneet sen rajan, jonka jälkeen haitat ylittävät mahdolliset hyödyt.
 Kestävyys-sanan käyttöä matkailun markkinoinnin yhteydessä hän pitää harhaanjohtavana.
 – Kestävyys on varmaankin yksi eniten väärin käytetyistä sanoista, hän huokaa.
 Lentämiseen perustuvan matkailun on loputtava
 Sekä Lettenmeier että Linnanen toteavat, että nykymuotoisen, halpaan lentämiseen perustuvan matkailun on loputtava. Mitä nopeammin, sen parempi. Silti Suomen matkailuviennin kasvusuunnitelmat nojaavat suurilta osin näppäriin lentoyhteyksiin.
 Tutkijatohtori Michael Lettenmeier ei usko, että lentäminen loppuu kokonaan.
 – Mutta koko bisnes ei voi perustua siihen, että lennätetään ihmisiä jostakin kaukaa ja sitten takaisin. Tai jos perustuu, niin sitten ajamme vain kovempaa päin seinää.
 Hänkin kuuluttaa kokonaisuuden perään, joka hahmotetaan edelleen huonosti. Hyviä esimerkkejä ovat talouden näkökulmasta tehdyt uutiset, joissa kerrotaan lentoalan elpymisestä koronarajoitusten jälkeen.
 – Ajatus on, että mitä enemmän Finnair lentää, sitä paremmin meillä menee. Eihän se näin ole. On aikamoinen karhunpalvelus meidän lapsille ja nuorille, että ei osata yhdistää asioita vieläkään.
 Professori Lassi Linnasen mukaan ajatukset kestävästä matkailusta kertovat siitä, että ihmiskunta haluaisi edelleen kieltää tosiasiat.
 – Haluamme syödä kakun ja samalla säilyttää sen. Ei luonnon kanssa voi käydä sellaista kauppaa. Kuluva vuosikymmen on ratkaiseva. Päästöjen kasvu on saatava taittumaan.
 Voit keskustella kestävästä matkailusta keskiviikkoiltaan klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Raportti: Maailman hiilidioksidipäästöt palaamassa pandemiaa edeltävälle tasolle – Kiinan kontolla jo lähes kolmasosa kokonaispäästöistä
 Finnair aloitti historialliset lennot Tukholmasta – sinne saattavat päätyä myös yhtiön uudet koneet
 Ovatko Etelä-Suomen maisemat Unesco-leiman arvoisia? Salpausselkä Geopark hakee paikkaa kansainvälisestä verkostosta

Suomi haluaa kestävän matkailun ykkösmaaksi, mutta asiantuntijat pitävät sitä viherpesuna: "Matkailun haitat ylittävät sen hyödyt"


Summary: Lasten- ja nuortekirjallisuuden Finlandia-palkinnosta kisaa kuusi teosta. Palkintosumma on 30 000 euroa.

Suomen kirjasäätiö on julkistanut kuusi ehdokasta tämän vuoden lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi. Tässä jutussa esitellään teokset ja valintalautakunnan perusteluja.
 Anne-Maija Aalto: Mistä valo pääsee sisään (Otava)
 Anne-Maija Aallon  kolmas nuortenromaani on itsenäinen jatko-osa  Korento -romaanille. Dystooppinen tarina käsittelee useita ajankohtaisia aiheita kuten valeuutisia, syrjintää, poliittisen ilmapiirin kiristymistä ja ilmastokriisiä. Kirja sijoittuu Japaniin.
 Turkulainen Aalto kirjoitti esikoisteoksensa  Syvään veteen  vuonna 2016.
 Esikarsinnan tehneen valintalautakunnan mukaan romaani kuvaa taitavasti ihmisyyttä, oli kyse sitten yksilön halusta hallita, alistaa tai olla välittämättä.
 Mistä valo pääsee sisään sijoittuu Japaniin. Otava
 Laura Ertimo, kuvitus Mari Ahokoivu: Aika matka! Lotta, Kasper ja luontokadon arvoitus (Into Kustannus)
 Laura Ertimon  ja  Mari Ahokoivun  värikäs lasten tietokirja valottaa luontokadon kehitystä aina kivihiilikaudelta tähän päivään. Kirjassa käydään läpi, miten ihminen on vaikuttanut ympäristöön ja luonnon monimuotoisuuteen.
 Laura Ertimo on maantieteilijä ja tietokirjailija. Hän on kirjoittanut lukuisia tietokirjoja, joista suurin osa on suunnattu lapsille. Mari Ahokoivu on kuvittaja ja sarjakuvataiteilija. Hän on myös Sarjainfo-lehden entinen päätoimittaja.
 Valintalautakunta ihastui kokonaisuuteen, joka on kuin eloisa runsaudensarvi. Kirja houkuttelee tutkimaan, palaamaan ja vaikuttamaan.
 Kirjan päähenkilöt seikkailevat aikakapselissa. Into Kustannus
 Malin Kivelä, Martin Glaz Serup ja Linda Bondestam. Suomentaja Malin Kivelä: Om du möter en björn / Jos kohtaat karhun (Förlaget / Teos)
 Nimensä mukaisesti tässä lastenkirjassa neuvotaan lapsille, miten toimia, jos ihan oikeasti kohtaa karhun. Alun perin ruotsiksi, tanskaksi ja suomeksi tehdyssä kirjassa on palkitun  Linda Bondestamin  kuvitus. Karhun kohtaamisen lisäksi kirjassa pohditaan laajemmin ihmisen ja eläimen suhdetta.
 Malin Kivelä  on kirjoittanut useita romaaneja ja lastenkirjoja.  Martin Glaz Serup  on tanskalainen kirjailija.
 Valintalautakunnan mielestä taidokkaasti kuvitetun ja kerrotun kirjan jokainen aukeama on itsenäinen elämys.
 Jos kohtaat karhun on julkaistu myös ruotsiksi ja tanskaksi. Förlaget / Teos
 Pia Krutsin, kuvitus Jani Ikonen: Kaupunki Kukaties (WSOY)
 Lasten runokirjassa tutustutaan runokaupunkiin, joka on täynnä riimejä ja erilaisia runopoljentoja. Esi- ja alakouluikäisille suunnattu kirja innostaa lukemaan.
 Pia Krutsin  on sanataidekasvattaja ja lastenkulttuurituottaja. Ehdokaskirja on hänen esikoisteoksensa.  Jani Ikonen  on kuvittaja ja graafinen suunnittelija.
 Valintalautakuntaa miellytti, miten kuva ja teksti kasvavat saumattomasti yhteen ja synnyttävät teokseen yhteisen rytmin.
 Kukaties on runokaupunki. WSOY
 Timo Parvela, kuvitus Pasi Pitkänen: Kepler62 Terra: Kloonit (WSOY)
 Kepler62 -sarja sai alkunsa jo vuonna 2015. Nyt suositussa lastensarjassa on meneillään kolmas "tuotantokausi", ja kirjoja on ilmestynyt jo 13. Sarja kertoo avaruuteen lähetetyistä uudisraivaajalapsista. _Kloonit-_kirjassa lapset palaavat Maahan, mutta tekoäly on ottanutkin vallan kotiplaneetasta.
 Sarja syntyi alun perin  Timo Parvelan , kuvittaja  Pasi Pitkäsen  ja norjalaisen kirjailijan  Bjørn Sortlandin  yhteistyönä. Nykyään Parvela ja Sortland vuorottelevat kirjoittajina.
 Raatia ilahdutti osaavien tekijöiden kyky löytää sarjaan uusia kierteitä. Pelimaailmasta inspiroituva kerrontatapa imaisee lukijan nopeasti mukaansa.
 Kirjailija Timo Parvela on myynyt yli kolme miljoonaa kirjaa – silti häneltä kysytään vain kahdesta asiasta
 Kepler62 on suosittu kirjasarja, josta on jo 13 osaa. WSOY
 Dess Terentjeva: Ihana (WSOY)
 Ihana  on säeromaani, ja se kertoo yhdeksäsluokkalaisesta Liljasta, joka on panseksuaali. Tarinassa Lilja ihastuu Ihanaan, joka osoittautuu isän uuden naisystävän lapseksi. Teoksessa käsitellään ennakkoluuloja ja pinttyneitä asenteita.
 Dess Terentjeva on suomenvenäläinen kirjailija, joka asuu Tampereella.  Ihana  on Terentjevan ensimmäinen nuortenromaani, ja se voitti Taajuus Z -kirjoituskilpailun. Derentjeva on kirjoittanut yhdessä  Susanna Hynysen  kanssa  Neonkaupunki -sarjaa.
 Raadin mukaan teoksen kiihkeärytminen kieli onnistuu tavoittamaan tarkasti ja uskottavasti nuorten kokemukset ja tunteet.
 Kaksikko kirjoittaa väkivallan ja lesbosuhteiden kyllästämää fantasiaa, ja keskiössä on yllättävä ryhmä: Neonkaupunki-sarja kertoo suomenvenäläisistä
 Ihana voitti WSOY:n järjestämän kirjoituskilpailun. WSOY
 Ehdokkaat valitsi kolmihenkinen lautakunta, johon kuuluivat tänä vuonna elokuva-alan asiantuntija, toimitusjohtaja  Petri Kemppinen , kirjastoalan asiantuntija  Päivi Jokitalo  ja Lukukeskuksen kehittämispäällikkö  Emmi Jäkkö .
 Voittajan valitsee kuuden ehdokkaan joukosta tietokirjailija, futuristi  Perttu Pölönen .
 Huomenna torstaina julkistetaan kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat. Voit seurata suoraa lähetystä klo 9.55 alkaen  täältä .
 Lasten- ja nuortenkirjallisuuden sekä muiden Finlandia-palkintojen voittajat selviävät keskiviikkona 1. joulukuuta. Palkintojuhlaa voi seurata Ylen TV1:ssä ja Areenassa.
 Lue lisää:
 Tässä ovat tietokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana teokset kuluttamisesta, nykymusiikista ja ruokahistoriasta

Tässä ovat lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana kirjoja luontokadosta, karhun kohtaamisesta ja panseksuaalisuudesta


Summary: Woltin ja Doordashin yrityskauppa on yksi historian suurimmista Suomessa.

Woltin ja Doordashin yrityskauppa tuli pienoisena yllätyksenä jopa Woltille itselleen.
 Woltin ensisijaisena tulevaisuuden suunnitelmana ei ollut omistajan vaihto vaan listautuminen pörssiin. Jos Woltin toimitusjohtaja  Miki Kuuselta  olisi kysytty muutama kuukausi sitten, voisiko Woltin tulevaisuudessa häämöttää yrityskauppa, hän olisi pitänyt sitä epätodennäköisenä.
 – Tämä oli henkilökohtaisella tasollakin aika vaikea päätös, Kuusi kommentoi.
 Kauppahinnaksi on tulossa noin seitsemän miljardia euroa. Sen myötä kauppa on yksi Suomen yrityshistorian suurimmista.
 "Onhan se innostava mahdollisuus"
 Kuusen mukaan Woltilla on ollut pitkään läheiset välit Doordashiin. Hän on esimerkiksi tuntenut Doordashin toimitusjohtajan  Tony Xun  jo monta vuotta.
 – Emme olleet tajunneet, kuinka samanlaisia firmoja me olemme ja kuinka samanlainen tyyli ajatella meillä on, Kuusi perustelee.
 Myös Doordashin asema isona kansainvälisenä toimijana houkutteli. Doordash on Yhdysvaltain suurin ruoan kuljetuspalvelu, joka on yli arviolta 50 miljardin arvoinen.
 – Onhan se innostava mahdollisuus, Kuusi sanoo.
 – Me olemme aina olleet pienestä kotimarkkinasta ponnistava firma, joka on kilpaillut itseään kymmenen tai sata kertaa rahoitettuja yrityksiä vastaan.
 Kaupan jälkeen Wolt jatkaa toimintaansa nykyisellä nimellään ja tuotteellaan. Woltin asiakkaiden, kauppiaiden ja lähettien näkökulmasta palvelu jatkaa entiseen tapaan.
 Lue lisää:
 Miki Kuusi ja muut omistajat myyvät kotiinkuljetuksistaan tunnetun Woltin ulkomaille Suomen kaikkien aikojen yritysmyynnillä
 Wolt-kauppa tuo verojen jättipotin, yli 600 miljoonaa euroa – ministerit riemuitsevat

Woltin toimitusjohtaja Miki Kuusi ei olisi ennustanut Doordash-kauppaa vielä muutama kuukausi sitten: "Henkilökohtaisella tasollakin aika vaikea päätös"