Summary: Hallitus pääsi yksimielisyyteen siitä, että kahden metrin turvavälivaatimuksesta luovutaan. Muutoksen uskotaan helpottavan erityisesti kulttuuri- ja tapahtuma-alaa. Helpotuksesta huolimatta ristiriitaiset viestit rajoitusten purkamisesta muistuttavat Kansallisteatterin pääjohtaja Mika Myllyahon mukaan farssia tai tragikomediaa.

Kansallisteatterin pääjohtaja  Mika Myllyaho  kommentoi illan A-studiossa turvaväleistä luopumista helpottuneena.
 – Lopulta, vihdoin saatiin tämä ilmoitus, jota on odotettu. Nyt odotellaan sitten aikataulua, miten laki tulee voimaan.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi aiemmin päivällä Twitterissä, että hallituspuolueet ovat sopineet kahden metrin turvavälistä luopumisesta. Tarkoitus on helpottaa erityisesti kulttuuri- ja tapahtuma-alan tilannetta.
 Muutos on sosiaali- ja terveysministeriön valmistelussa ja se viedään pääministerin mukaan eduskunnan käsittelyyn mahdollisimman pian.
 – Sanotaanko, että vaikka huomenna sopisi kaikille hyvin, vitsaili Myllyaho aikatauluista.
 Realistisesti Myllyaho toivoo muutoksen tulevan voimaan syyskuun puolivälissä.
 Farssi vai tragikomedia
 Viestintä rajoitusten purkamisesta ei ole ollut suoraviivaista. Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  lupaili jo aiemmin, että turvaväleistä luovutaan, minkä jälkeen Aluehallintovirastot puolestaan ilmoittivat pitävänsä rajoitukset voimassa.
 – Farssi tulee ensimmäisenä mieleen. Mutta täytyy muistaa, että tässä on todellisuus taustalla, paljon ikäviä asioita ja haastava tilanne. Niin ehkä tragikomedia ja tragedia tämä lopulta kuitenkin on, Myllyaho kuvailee rajoitusten purkamista.
 Sekavasta viestinnästä huolimatta Myllyaho luottaa siihen, että turvaväleistä todella tällä kertaa luovutaan ja kulttuuriala pääsee jaloilleen.
 “Koronapassi tuntuu turhalta”
 Myös koronapassiehdotus on hallituksen pöydällä valmistelussa. Koronapassilla voitaisiin rajata esimerkiksi tapahtumien kävijät ainoastaan rokotettuihin, testattuihin ja koronan sairastaneisiin. Kulttuuri- ja tapahtuma-alalla tuetaan ajatusta koronapassista, mutta Myllyahon mukaan turvaväleistä luopumisella on suurempi vaikutus.
 – Koronapassi tuntuu turhalta, jos turvaväleistä päästään pois.
 Myllyahon mielestä tapahtumia voidaan järjestää turvallisesti myös ilman koronapassia ja keinoja turvallisiin tapahtumiin etsitään aktiivisesti.

Kansallisteatterin pääjohtaja A-studiossa rajoitusten purkamisesta: "Farssi tulee heti ekana mieleen"


Summary: Useissa suomalaisissa korkeakouluissa palataan lähiopetukseen, mutta myös etäopiskelua hyödynnetään. Pitkä koronatauko on verottanut sosiaalista kanssakäymistä ja opiskelijaelämää. Itä-Suomen yliopistossa koronaturvallisuudesta on tarkat ohjeet.

Askelten vilinää, puheensorinaa. Kymmeniä ihmisiä samoilla käytävillä.
 Itä-Suomen yliopistossa koettiin keskiviikkona asioita, joita monella opiskelijalla ehti olla ikävä. Noin puolentoista vuoden etäopiskelun jälkeen oppilaitoksessa palattiin kohti tuttua kampuselämää.
 Lukuvuoden 2021–2022 alussa linjana on, että lähiopetusta yritetään mahdollisimman paljon.
 – Kampukselle tullaan vain terveenä, käsidesiä käytetään, kasvomaskia suositellaan ja riittävän turvavälin pitämistä myös. Lisäksi kättelyä ja halaamista pyydetään välttämään, opintopalveluiden johtaja  Miia Turtiainen  kertoo varotoimista.
 Viime kädessä lähiopetuksen määrästä päättävät opettajat. Biologian yliopistonlehtori  Vesa Paajanen  kuvailee tilannetta riittävän lähiopetuksen ja terveysturvallisuuden kanssa tasapainoiluksi – eräänlaiseksi hybridimalliksi.
 – Selvästi useimmat opettajat uskovat, että tämä ratkaisu on oikea. On ihanaa päästä tapaamaan opiskelijoita ja kokemaan oppimisen riemua paikan päällä, ilman vääränlaista etäisyyttä, Paajanen sanoo innoissaan.
 – Kun hygieniasta huolehditaan, maskit ovat naamalla ja ei istuta ihan sylikkäin, en usko, että tästä mitään koronalinkoa tulee.
 Vesa Paajanen (keskellä) on opettanut Itä-Suomen yliopistossa biologiaa yli kymmenen vuotta. Hän on lähiopetuksen paluuseen kaikin puolin tyytyväinen. Ari Haimakainen / Yle
 "Etäopiskelu aiheutti yksinäisyyttä"
 Joensuussa ja Kuopiossa toimivaan Itä-Suomen yliopistoon on valittu täksi lukuvuodeksi vajaat 3 000 uutta tutkinto-opiskelijaa. Heistä yksi on psykologian opinnot keskiviikkona aloittanut  Riina Remes .
 Itä-Suomen yliopiston uudet opiskelijat saapuivat Joensuun kampukselle keskiviikkona sankoin joukoin. Ari Haimakainen / Yle
 Remes sanoo odottavansa paitsi opiskelua, myös siihen liittyvää sosiaalista elämää juhlineen. Ainejärjestö Oidipus ry:n tapahtumavastaavan  Sara Ruokolaisen  mukaan opiskelijarientoja aiotaan järjestää.
 – Itse aloitin yliopistossa vuosi sitten ja kyllä vähän tuntui, että jotain jäi puuttumaan. Etäopiskelu ja kotona pänttääminen aiheutti monelle varmasti yksinäistä oloa, Ruokolainen sanoo.
 – Yhteenkuuluvuuden tunne on olennainen osa opiskelijaelämää. Siksi luvassa on taas sitsejä, aluksi koronaturvallisesti ulkotiloissa, hän jatkaa.
 Ruokolainen ei epäile, etteivätkö uudet yliopistolaiset pitäisi koronavarotoimista kiinni. Korkeakoulutaipaleensa aloittaville korostetaan, ettei ryhmäytymään kannata kiirehtiä.
 – Jos on vähänkään kipeä, pitää jäädä yhteisestä tekemisestä pois. Kavereita ehtii saada myöhemminkin, orientaatiota järjestetään pitkälle syksyyn, myös vertaistuutorina toimiva Ruokolainen sanoo.
 Opettajille tekninen haaste
 Itä-Suomen yliopisto ei ole ainoa korkeakoulu, jossa yritetään palata kohti entistä normaalia. Myös Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Savossa toimivat ammattikorkeakoulut Karelia ja Savonia tavoittelevat syksyltään aiempaa enemmän etäopetusta. Kampusten avautumisesta on kertonut myös muun muassa  Helsingin yliopisto .
 Korkeakoulujen lukuvuosi alkaa ilman viranomaisten turvavälimääräyksiä. Luennoilla voi siis joskus olla tiivistäkin. Ari Haimakainen / Yle
 Yliopistonlehtori Vesa Paajasen mukaan opettajien suurimmat epävarmuudet liittyvät koronan sijasta tekniikkaan. Hän itse kuuluu viime talvena perustettuun opettajatiimiin, joka valmentaa Itä-Suomen yliopiston opetushenkilöstöä lähi- ja etäopetuksen yhdistelyyn.
 – Kun osa porukasta on luokassa ja osa kotona, pitää hallita aika monta tietoteknistä asiaa. Mutta korona-aika on osoittanut, että paketti on mahdollista pitää oikein hyvin kasassa, Paajanen sanoo.
 Paajasen mukaan kursseille, joilla on läsnäolopakko, on mahdollista osallistua valvotusti myös etänä. Hän ei odota ongelmia tilanteista, joissa osa luokasta joutuisi esimerkiksi korona-altistumisen vuoksi karanteeniin.
 – Odotan tältä lukuvuodelta opetuksellisesti itse asiassa erittäin paljon. Kun on lähiopetusta ja sen lisäksi mahdollisuus etä- ja virtuaalitekemiseen, lähtökohdat ovat todella hyvät, Paajanen ennakoi.
 Aiheesta voi keskustella 2.9.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 "On luonnotonta, ettei saa tavata kavereita hyvällä omallatunnolla" – tutkija lataa 5 syytä, miksi nuoret ovat kärsineet koronasta suhteettoman paljon
 Lapin yliopisto avaa kampusta porrastetusti, tavoite palata normaaliin lähiopetukseen lokakuussa
 Milloin Suomessa on rokotettu riittävästi ja miten lasten rokotuksiin pitäisi suhtautua? Lue kymmenen kysymystä ja vastausta koronarokotuksista

Tuhannet parikymppiset aloittivat korkeakoulussa tänään – luvassa on lähiopetusta, bileitä ja koronan vuoksi puuttunutta opiskelijaelämää


Summary: Kevytyrittäjyys on laskutuspalveluiden käyttämä markkinointitermi. Laissa tällaista vaihtoehtoa ei ole, vaan jokainen on joko yrittäjä tai työntekijä. Yle selvitti ilmiötä ja löysi muun muassa outoja viranomaislinjauksia sekä liiketoimintakieltoja.

Bussien kyljessä, metrotunneleissa ja verkossa laajasti mainostettavaa kevytyrittäjyyttä tarjotaan vaihtoehdoksi monelle aloittavalle yrittäjälle. Laskutuspalvelut mainostavat kevytyrittämistä “huolettomana vaihtoehtona”, jonka avulla välttää “turhan byrokratian”.
 Totuus ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen.
 Kevytyrittäjyys ei ole vaihtoehtoinen yritysmuoto, vaan laskutuspalveluiden keksimä markkinointitermi. Kevytyrittäjällä tarkoitetaan tässä artikkelissa itsensätyöllistäjää, joka työskentelee yrittäjämäisesti, mutta jolla ei ole yritys- ja yhteisötunnusta eli y-tunnusta.
 Tällainen kevytyrittäjä laskuttaa työnsä laskutuspalvelun kautta. Kevytyrittäjyydestä puhutaan muissakin tapauksissa. Esimerkiksi OP markkinoi kevytyrittäjyyspalvelua, jossa perustetaan toiminimi.
 Puuseppä Heikkisen tapaus osoittaa erinomaisesti sen, kuinka Suomen lain mukaan jokainen henkilö on työelämässä joko yrittäjä tai työntekijä.
 – Kevytyrittäjyys-termi voi olla harhaanjohtava. Meillä on Suomessa kaksi vaihtoehtoa, joko olet yrittäjä tai työntekijä, mitään kevytyrittäjyyden kaltaista välimallia ei ole, kommentoi Helsingin yliopiston työoikeuden dosentti, oikeustieteen tohtori  Jaana Paanetoja.
 Laskutuspalveluyrityksiä edustavan Uusi Työ Ry:n puheenjohtaja ja laskutuspalvelu FREE.fi -kevytyrittäjyyspalvelun toimitusjohtaja  Joonas Tuompo  sanoo, että jokaiselle laskutuspalvelun käyttäjälle tehdään selväksi, että he tekevät töitä yrittäjästatuksella.
 Uusi Työ Ry:n  tilastot osoittavat, että vuonna 2019 laskutuspalveluyrityksiin oli rekisteröitynyt 150 000 suomalaista. Ei kuitenkaan ole varmaa, kuinka moni käyttäjistä on aktiivisia. Kevytyrittäjyyttä on monilla aloilla kuten rakentamisessa, kulttuurialalla ja koulutuksessa. Myös julkisuudessa esillä olleista ruokaläheteistä osa on kevytyrittäjiä.
 Yle selvitti kevytyrittäjä-ilmiötä ja löysi monta aiheeseen liittyvää haastetta. Ilmiöön liittyy muun muassa pakkoyrittäjyyttä, harmaan talouden riskejä sekä pakkotyösuhteita.
 Esimerkkilaskelma näyttää tulot ja menot
 Laskutuspalveluiden käyttäminen aiheuttaa Mankan kaltaisille kevytyrittäjille monesti paljon kuluja, jos vertailua tehdään toiminimiyrittäjään. Kevytyrittäjä nimittäin menettää useita veroetuja ja joutuu maksamaan osan tuloistaan laskutuspalveluille.
 Kevytyrittäjyyden ja toiminimen menoista on tehty esimerkkilaskelma. Laskelma on tehty tamperelaisen 35-vuotiaan henkilön mukaan, sanotaan häntä vaikkapa Markukseksi.
 Alla lasketaan, kuinka paljon rahaa Markukselle jää käteen jos hän laskuttaa 31 000 euroa vuodessa kevytyrittäjänä Ukko.fi-palvelun kautta tai jos hän laskuttaisi saman summan toiminimiyrittäjänä ilman laskutus- tai kirjanpitopalvelua.
 Markukselle jää siis käteen toiminimiyrittäjänä lähes 3 500 euroa enemmän. Laskelmasta puuttuu vielä vähennysten vaikutus. Toiminimiyrittäjä pystyy vähentämään tekemistään hankinnoistaan arvonlisäverot ja vähentämään yritystoiminnan kustannuksia verotuksessa.
 Kevytyrittäjän mahdollisuudet tehdä vähennyksiä henkilökohtaisessa verotuksessa taas ovat rajatummat. Toisaalta toiminimiyrittäjä joutuu joko itse huolehtimaan kirjanpidosta, käyttämään kirjanpitopalvelua tai etsimään tilitoimiston.
 – Kevytyrittäjämallin on tarkoitus tarjota käyttäjälleen mielenrauhaa ja helppoutta, kertoo SLP Group Oy:n (Ukko.fi) toimitusjohtaja  Sami Ranta .
 Hän sanoo, että palvelu hoitaa automaattisesti kirjanpidon ja lisämaksuun sisältyy koulutusta sekä tapaturma-, vastuu- ja oikeusturvavakuutukset.
 – Siinä kohtaa kun liikevaihto ylittää muutaman tonnin ehdotan yleensä asiakkaalle sitä, että kannattaisiko kuitenkin perustaa oma toiminimi, kertoo Uusyrityskeskuksen yritysneuvoja  Mirja Taipale
 Hänen mukaansa kevytyrittäjyys on monelle hyvä tapa kokeilla yrittäjyyttä, mutta ei sovellu päätoimiseen yrittäjyyteen kovin hyvin.
 Taipale sanoo, että aina tärkeintä on miettiä, mikä on omaan tilanteeseen paras tapa tehdä liiketoimintaa ja että tapaa voi myös muuttaa. Voi esimerkiksi aloittaa kevytyrittäjänä ja siirtyä toiminimiyrittäjäksi myöhemmin. Vaihtoehtoja pohtiessa voi hakea asiantuntijanäkemystä sekä sparrausta esimerkiksi paikallisesta uusyrityskeskuksesta.
 Laskutuspalveluita edustava Uusi Työ ry kertoo verkkosivuillaan olevansa “itsensätyöllistämisen ja kevytyrittäjyyden puolestapuhuja”. Yhdistyksen puheenjohtaja Joonas Tuompon mielestä kevytyrittäjyys on helppo ja turvallinen vaihtoehto.
 – Monella on ollut aikaisemmin esimerkiksi toiminimi tai osakeyhtiö, mutta heitä ei kiinnosta hallinnolliset asiat, joten he päättävät alkaa käyttämään kevytyrittäjyyspalveluita, Tuompo kertoo.
 Laskutuspalveluiden käyttäjistä osa on pakotettuja yrittäjiä
 Laskutuspalveluiden käyttäjiin kuuluu Heikkisen lisäksi henkilöitä, joilta työnantaja on edellyttänyt laskutuspalvelun käyttöä. Osa työnantajista saattaa tarkoituksella pakottaa työntekijänsä käyttämään laskutuspalveluita, vaikka työsuhteen tunnusmerkit täyttyisivätkin. Tällä tavalla työnantaja haluaa välttyä työnantajamaksuilta kuten työeläkkeen maksamiselta.
 Käytännössä tämä tarkoittaa työnantajan vastuiden ulkoistamista työntekijälle.
 Yle  pyysi nettisivuillaan  ihmisiä kertomaan kokemuksiaan laskutuspalveluista. Vastauksia tuli 155. Selkeä enemmistö ilmoitti käyttävänsä laskutuspalvelua vapaaehtoisesti, mutta mukaan mahtui henkilöitä, joilta työnantaja oli edellyttänyt palvelun käyttöä.
 Leipomossa työskennellyt vastaaja kertoo tienanneensa laskutuspalveluyrityksen kautta vähemmän kuin palkkatyössä. Työnantaja edellytti laskutuspalvelun käyttöä.
 Tapaus ei ole ainoa laatuaan. Lounais-Suomen aluehallintoviraston työsuojelulakimies  Aki Eriksson  kertoo esimerkin kuulostavan valitettavan tyypilliseltä.
 – Kaikista valitettavinta on, että tapaukset tulevat tietoomme liian myöhässä. Usein meidän päivystykseen tullaan vasta kun työsuhde on jo päättynyt, Eriksson kertoo.
 Apua näennäisyrittäjyyteen kannattaisi hakea jo ajoissa esimerkiksi  työsuojeluhallinnon neuvontapuhelimesta , Eriksson ohjeistaa.
 Erikssonin mukaan laskutuspalvelut ovat suhteellisen tuore ilmiö, joka on tullut markkinatilanteeseen, jossa pakkoyrittäjyys oli jo kasvussa.
 – En ole varma, ovatko laskutuspalvelut syy vai seuraus. Ne tulivat markkinatilanteeseen, jossa työllistäminen oli jo muuttumassa. Laskutuspalvelut kuitenkin helpottavat huomattavasti tällaisen näennäisyrittäjyyden syntymistä, Eriksson sanoo.
 Toinen Ylen haastattelema henkilö työskentelee hoitoalalla ja kertoo joutuneensa pakolla myös kevytyrittäjäksi.
 Ulkomaalaiset henkilöt ovat usein suuremmassa riskissä joutua näennäisyrittäjäksi, vahvistaa ulkomaalaisen työvoiman valvonnassa Etelä-Suomen aluehallintovirastossa työskentelevä  Riku Rajamäki.
 – Tämä ei ole kovin selkeää juridisesti suomalaisellekaan, joten henkilölle joka ei puhu suomea tämä on vielä epäselvempää, Rajamäki sanoo.
 Rajamäki osaa kertoa myös esimerkkitapauksista. Kerran rakennusalalla ukrainalaisia työntekijöitä oli vaihdettu työntekijöistä kevytyrittäjiksi ilman, että työntekijöille itselleen olisi ilmoitettu.
 Rajamäki myös sanoo, että alalle on alkanut muodostua myös pienempiä laskutuspalveluyrityksiä, joista osa on epäilyttäviä. Osan näistä yrityksistä koko toiminta saattaa liittyä yhteen yritykseen ja sen työntekijöiden kevytyrittäjyysjärjestelyyn.
 – Uskon, että pieniä ja hämäriä toimijoita tulee alalle myös lisää, Rajamäki kommentoi.
 Laskutuspalveluiden edustaja: Väärinkäytöksiä yritetään estää
 Uusi Työ ry:n puheenjohtajan ja FREE.fi-laskutuspalvelun toimitusjohtaja Joonas Tuompon mukaan heidän jäsenyrityksensä tekevät paljon toimia väärinkäytösten estämiseksi.
 – Olemme kouluttaneet asiakaspalvelumme työntekijät ymmärtämään työsuhteiden tunnusmerkistöä, Tuompo sanoo.
 Tuompon sanoo, että työsuhteen tunnusmerkistö on selvä ja asiakassuhde voidaan lopettaa, jos laskutuspalveluja käytetään väärin. Ukko.fi-palvelun toimitusjohtaja Sami Ranta on samaa mieltä ja sanoo, että väärinkäytökset on myös helppo tunnistaa.
 Pakkoyrittäjyyttä suurempi ongelma on Tuompon silmissä pakkotyösuhteet. Osa yrityksistä ei hänen mukaansa suostu ottamaan alihankkijoita, vaan pakottaa henkilöt työsuhteeseen.
 – Usein taustalla on tilanne, jossa työnantaja ei tarjoa tekijälle täysiä työtunteja, mutta voi työsuhteen avulla asettaa kuitenkin kiellon tehdä töitä kilpailijoille, laskutuspalveluiden kattojärjestön puheenjohtaja kertoo.
 Hänen mielestään suuri ongelma suomalaisessa sosiaaliturvassa on se, että työssäoloehtoa voi kerryttää vain yhteen kassaan kerrallaan joko työntekijän tai yrittäjän työttömyyskassaan.
 – Mikäli henkilö tienaa kuukauden aikana yhteensä 2 500 euroa, mutta tekee puolet siitä työntekijän roolissa ja toisen puolen kevytyrittäjänä tai yrittäjänä, lasketaan työttömyyden sattuessa sen kuukauden bruttotuloksi vain toinen niistä, eli 1 250 euroa, Tuompo kommentoi. Hän haluaisi ottaa käyttöön yhdistelmävakuuttamisen, jolloin työssäoloehtoa kertyisi samaan aikaan sekä työntekijänä että yrittäjänä.
 Verottaja: Maksujen pirstaloituminen lisää harmaan talouden riskejä
 Laskutuspalveluihin liittyy myös harmaan talouden riskejä. Verottajan harmaan talouden selvitysyksikkö on aikaisemmin julkaissut  selvityksen  laskutuspalveluista ja niiden käyttäjistä. Selvityksessä todetaan, että “suurimpina laskutuspalveluiden käyttäjiin liittyvänä harmaan talouden riskinä on, että joka kymmenennellä heistä oli ulosottovelkaa ja 75 käyttäjää oli liiketoimintakiellossa.”
 Veronmaksujen sirpaloituminen on ongelmallista, sanoo Verohallinnon harmaan talouden selvitysyksikön johtaja  Janne Marttinen.
 Laskutuspalveluyritykset avaavat mahdollisuuksia myös erilaiselle kikkailulle. Selvityksessä todetaan, että osa käyttäjistä saattaa käyttää useita laskutuspalveluita, jolloin he voivat hyödyntää samaa nollaprosentin tai alhaisen veroprosentin verokorttia usealla maksajalla ilman että tuloraja vastaa todellista vuosituloa.
 Marttinen huomauttaa, että moni laskutuspalveluita käyttävä hyötyy palvelusta ja ne voivat vähentää hallinnollista taakkaa. Hän haluaisi selkeyttää sitä, miten viranomaiset soveltavat sääntöjä kevytyrittäjiä kohtaan. Erityisesti yrittäjäroolin ja työntekijäroolin selkeyttäminen olisi tarpeellista. Tätä selvitetään nyt työ- ja elinkeinoministeriössä osana harmaan talouden toimenpideohjelmaa.
 Onko kevytyrittäjä työntekijä vai yrittäjä?
 Lainsäädäntö ei tunne kevytyrittäjää ja pahimmassa tapauksessa kevytyrittäjältä palvelun tilanneesta voi tulla haluamattaan oikeudellisesti kevytyrittäjän työnantaja.
 – Pakottavasta työlainsäädännöstä johtuen tällainen riski on olemassa, työoikeuden dosentti Jaana Paanetoja kertoo.
 Suomessa on pakottava työlainsäädäntö, mikä tarkoittaa että työlakiin liittyvistä asioista ei saa sopia työntekijän kannalta huonommin. Yrittäjän vastuita ei siis voi ulkoistaa työntekijälle.
 – Esimerkiksi sellainen siirtymä, jossa työnantaja ilmoittaisi, että kaikista työntekijöistä tulee nyt kevytyrittäjiä kuulostaa hyvin epäilyttävältä. Jos tosiasiallisesti mikään ei työn tekemisessä muutu, niin työsuhde jatkuu yhä, Paanetoja kommentoi.
 Suomen lainsäädännössä tärkeää on rajanveto yrittäjän ja työntekijän välillä. Tämä johtuu siitä, että yrittäjän velvollisuudet ja vastuut esimerkiksi eläkemaksujen ja vakuutusten suhteen ovat suuremmat kuin työntekijän.
 Puuseppä Heikkisen tapaus osoittaa, millaisia epäselvyyksiä tästä saattaa syntyä. Monia laskutuspalvelun asiakkaita kohdellaan verotuksessa palkansaajina, mutta eläkkeiden ja työttömyysturvan osalta yrittäjinä.
 Tuhkauurnia valmistava Heikkinen on nyt selkeästi työntekijä ollessaan työnvuokrausyrityksen palkkalistoilla, eikä hän joudu kantamaan yrittäjän vastuita.
 Muiden kevytyrittäjien osalta tilanne saattaa kuitenkin olla yhä epäselvä.

Yle selvitti: kevytyrittäjyys voi tulla kalliiksi – 35 000 euron tuloista käteen voi jäädä 3500 euroa vähemmän kuin toiminimellä


Summary: Arvovaltainen palkintolautakunta esitteli edesmenneen presidentin Mauno Koiviston muistolle järjestetyn patsaskilpailun parhaimmiston Helsingin pääkirjastossa. Tilaisuus oli lähes maskiton. Näin THL:n korona-asiantuntija kommentoi tapahtunutta.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Presidentti  Mauno Koiviston  muistopatsaan suunnittelukilpailun julkistamistilaisuudessa ehdokkaat ottivat vastaan tunnustukset ilman maskeja. Myös kilpailun palkintolautakunta esiintyi tilaisuudessa ilman maskeja.
 Palkintoraadin puheenjohtajana toimi entinen pääministeri  Paavo Lipponen , 80. Julkistamistilaisuus pidettiin Helsingin pääkirjastossa Oodissa suljetussa tilassa koronarajoitusten vuoksi. Kirjastossa kävijöillä ei ollut pääsyä tilaisuuteen.
 Tilaisuus lähetettiin suorana  Ylen etusivulla . Osa paikalle kutsutuista käytti kasvomaskeja, osa ei, mutta kättelyt, puheet ja esittelyt tapahtuivat siis kaikki ilman hengityssuojaimia.
 Maskittomuus sai monen hieraisemaan silmiään. Onko tämä uusi normaali?
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäri  Tarja Leino  kommentoi Ylelle, kuinka hyvin maskittomuus sopii koronaepidemian nykytilanteeseen.
 Leino ei nähnyt palkintojenjakotilaisuutta, mutta sanoo, että riski saada tartunta on olemassa myös rokotetettujen joukossa, ja siksi THL suosittaa edelleen maskien käyttöä erityisesti riskiryhmään kuuluvien huonokuntoisten kanssa.
 Kirjastossa pidettyä suljettua tilaisuutta hän pitää kuitenkin melko koronaturvallisena myös ilman maskeja, jos osallistujat ovat saaneet molemmat koronarokotteet.
 Leino ei ota kantaa siihen, mikä vaikutus maskeilla on ylipäätänsä koronan leviämisen estämisessä.
 Leinon mukaan Suomessa ollaan vähitellen menossa siihen, että maskeista luovutaan myös julkisilla paikoilla. Hän viittaa muun muassa  Tanskassa  tehtyihin linjauksiin luopua koronrajoitteista.
 Koronan levinneisyydestä ja mallinnuksista vastaavan Leinon mukaan THL suositti  kesällä  maskin käytön helpottamista.
 – Olemme liukumassa tilanteeseen, jossa maskien käytöstä päästään eroon.
 Rokotekattavuus ja myös sitä kautta saatava laumasuoja estää sen, että tartunnat eivät pääse ryöpsähtämään, Leino toteaa.
 – Emme pääse koronasta eroon, vaan liu'umme kohti normaalia, jossa korona on muiden virusten kaltainen.
 Järjestävät antoivat rokotuksista huolimatta ohjeen maskien käytöstä
 Tilaisuuden järjestäjät olivat selvittäneet tilaisuuden päähenkilöiden rokotetilanteen yhtä henkilöä lukuun ottamatta. Kaikki olivat saaneet kaksi rokotetta, mutta siitä huolimatta tilaisuuteen osallistujia ohjeistettiin maskien käytöstä.
 – Ohjeistimme, että kun puhuu, voi ottaa maskin pois, kertoo järjestelyihin osallistunut johtava asiantuntija  Tiina-Kaisa Laakso-Liukkonen  valtioneuvoston kansliasta.
 Tilaisuus siirrettiin koronan takia kirjaston avoimesta tilasta suljettuun tilaan. Lisäksi kuoromiehenä tunnetulle Koivistolle ei esitetty laulua, vaan Kaartin soittokunta vain soitti lyhyen ajan. Myös pöydät sijoitettiin salissa turvavälien mukaan.
 – Mielessä kävi, olisinko puuttunut kättelyihin, mutta suorassa lähetyksessä en niin tehnyt, ja kättelijät tiesivät, mitä tekivät, Laakso-Liukkonen toteaa.
 Lue myös:
 Tanska purkaa koronarajoitukset pian eikä luokittele tautia enää yhteiskunnalle vaaralliseksi – ministeri Krista Kiuru: "Toivottavasti Suomi pääsee pian samaan"
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto: nykyiset rajoitukset pysyvät voimassa – ministeriö suositteli aiemmin rajoitusten keventämistä
 Marin: Lasten ja nuorten harrastustoimintaa ei pidä lähteä rajoittamaan ensimmäisten joukossa – hallitus neuvotteli koronastrategiasta

Paavo Lipponen, 80, ja muut tervehtivät toisiaan maskeitta juhlatilaisuudessa – "Mielessä kävi, olisinko puuttunut kättelyihin", järjestäjä kommentoi


Summary: Mikkeliläisnäyttelijä Aake Kallialan oli tarkoitus näytellä Mielensäpahoittajan veljen Tarmon rooli.

Mika Kaurismäen ohjaaman, tulevan Mielensäpahoittaja -elokuvan toinen pääroolinäyttelijä vaihtuu.
 Mikkeliläisen  Aake Kallialan  kerrotaan loukkaantuneen eikä hän pysty jatkamaan. Roolissa nähdään  Kari Väänänen .
 Kalliala vahvistaa, että kyseessä on ollut onnettomuus. Hän myös kertoo, että pahimmalta vältyttiin ja hän toipuu. Tapauksen taustoja hän ei halua käsitellä julkisesti tarkemmin.
 – Asia harmittaa suunnattomasti. Meillä oli suunnattoman hyvä henki kuvauksissa.
 Suomen kuvausjakso on päättynyt ja kuvaukset alkavat ensi viikolla Saksassa Hampurissa ja jatkuvat kahden ja puolen viikon ajan.
 Tuomas Kyrön  kirjaan perustuva elokuva saa ensi-iltansa vuonna 2022. Elokuva on jatkoa kahdelle aiemmalle Mielensäpahoittaja-elokuvalle.
 Lue myös:
 Näyttelijä Aake Kalliala sairastui koronaan ja järkyttyi sen voimasta: “Ilman ensimmäistä rokotusta olisi tullut lähtö lasarettiin”

Tulevan Mielensäpahoittaja-elokuvan toinen pääroolinäyttelijä joudutaan vaihtamaan kesken kuvausten: Aake Kalliala loukkaantui, eikä pysty jatkamaan


Summary: Kokoelma sisältää esineitä, joita on kerätty 1830-luvulta lähtien eri puolilta saamelaisaluetta. Saamelaisesineet palautettiin juuri laajennettuun Saamelaismuseo Siidaan Inariin.

Vuosien valmistelun jälkeen Suomen Kansallismuseon saamelaiskokoelma on vihdoin palautettu Saamenmaalle. Esineet pakattiin maanantaina kuorma-autoihin Helsingissä, ja tänään keskiviikkona ne vihdoin saapuivat perille Saamelaismuseo Siidaan, Inariin.
 Kokoelma sisältää muun muassa tavaroita, vanhoja kuvia ja arkistomateriaalia, joita on koottu 1830-luvulta lähtien. Kokoelma sisältää yli 2 200 esinettä.
 Kokoelman siirtämistä varten  myönnettiin valtioneuvostolta erikseen lupa  viime viikolla. Sen rahallista arvoa on mahdotonta arvioida. Saamelaismuseo Siida ja Suomen Kansallismuseo sopivat saamelaiskokoelman palauttamisesta vuonna 2017, jonka jälkeen siirtoa varten tarvittavat valmistelutoimet aloitettiin.
 Siidan myynti- ja markkinointivastaava Minna Muurahainen seuraa, kun Kansallismuseon lähettämää rekkakuormaa puretaan määränpäässä.  Xia Torikka / Yle
 Saamelaismuseo Siidan amanuenssi  Anni Guttormin  mukaan kokoelman saaminen takaisin Saamenmaalle on erittäin merkityksellistä. Saamelaismuseo Siidaa on vastikään laajennettu, jotta suuri kokoelma mahtuu museon tiloihin säilöön.
 – Tämä on suuri ja historiallinen päivä meille, koska olemme odottaneet tätä kokoelmaa jo kauan. Olemme valmistautuneet vastaanottamaan sen, ja meillä on täällä uusi kokoelmavarasto, jonne kokoelman on hyvä palata, toteaa Guttorm.
 Kokoelman esineitä on aikanaan kerätty Inarin, Utsjoen, Enontekiön ja myös Sodankylän alueilta. Mukana on erityisen paljon kolttasaamelaisten esineistöä. Palautettu kokoelma tulee yleisölle nähtäväksi Saamelaismuseo Siidan perusnäyttelyyn, jota ollaan parhaillaan uudistamassa.
 – Näillä esineillä tulee olemaan näyttelyssä hyvin iso rooli. Näyttely avautuu maaliskuun alussa. Sen jälkeen ihmiset pääsevät meidän arkistoihin katsomaan näitä esineitä, kertoo Anni Guttorm.
 Anni Guttorm on odottanut, että pääsee tutkimaan kokoelmaa.  Sáárá Seipiharju / Yle
 Kansallismuseon indententti: "Näissä esineissä elää esivanhempien henki"
 Kansallismuseon tiedotteessa kerrotaan, että neuvottelut Suomen kansallismuseon saamelaiskokoelman palauttamiseksi konkretisoituivat saamelaisten juhlavuonna 2017. Tuolloin Suomen kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila  ja Museoviraston silloinen pääjohtaja  Juhani Kostet  osallistuivat Norjassa käynnissä olleen vastaavan palauttamishankkeen, Bååsteden, merkeissä järjestettyyn juhlatilaisuuteen Trondheimissa.
 – Olin erittäin vaikuttunut saamelaisen kulttuurin elinvoimaisuudesta ja visuaalisesta rikkaudesta, ja tuntui selvältä, että kokoelmien palauttaminen saamelaisille tulisi käynnistää myös Suomessa, Anttila muistelee tiedotteessa.
 – Siidan museonjohtaja  Sari Valkoselta  tulleeseen keskustelunavaukseen oli helppo tarttua. Tämä edellytti perusteellista selvitystä Suomen kansallismuseon saamelaiskokoelmasta ja sen mahdollisessa luovuttamisessa huomioitavista asioista, Anttila summaa.
 Suomen kansallismuseon kansatieteen esinekokoelmista vastaava intendentti  Raila Kataja  päätyi esittämään laajaa luovuttamista.
 – Jos olisimme ilmoittaneet, että palautamme esimerkiksi puolet, kuinka olisimme valinneet esineet? Prosessi olisi ollut hajottava.
 – Laaja palauttaminen oli paitsi kokoelmanäkökulmasta ainoa mahdollinen ratkaisu, myös inhimillisesti ainoa oikea. Kyseessä on saamelaisten esivanhempien perintö ja näissä esineissä elää esivanhempien henki, Kataja kuvailee neljän vuoden takaista päätöstä museon tiedotteessa.
 Myös tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  pitää päätöstä merkittävänä.
 – Tiedämme, että näillä esineillä ja niiden palauttamisella on syvällinen merkitys saamelaisyhteisölle. Tämä on kulttuuriperinnön juhlapäivä meille kaikille. Historian ja juuriemme tuntemus luovat tietä tulevaisuudelle, luovuudelle ja ihmisten ja kulttuurien vuoropuhelulle, Kurvinen sanoo Kansallismuseon tiedotteessa.
 Saamelaisesineistä koottu näyttely nähtävillä myös pääkaupunkiseudulla
 Saamelaiskokoelman kotiinpaluuta on tarkoitus juhlia ensi viikolla Inarissa, kun Saamelaismuseo Siidassa järjestetään yleisölle avoin juhlatilaisuuus koronarajoitusten puitteissa torstaina, syyskuun 9. päivä.
 Osa esineistä jää kuitenkin vielä joksikin aikaa Helsinkiin, sillä kokoelmasta kootaan  Mäccmõš, maccâm, máhccan – kotiinpaluu  -niminen näyttely.  Näyttely on yleisölle nähtävillä Kansallismuseossa  31.10.2021–27.2.2022.
 Näyttelykokonaisuuden ovat suunnitelleet ja toteuttaneet Kansallismuseo ja Saamelaismuseo Siida yhdessä saamelaisten toimijoiden kanssa.

Kansallismuseon saamelaiskokoelma on palannut kotiin Saamenmaalle – Saamelaismuseo Siidassa iloitaan: "Suuri ja historiallinen päivä"


Summary: MTV3:n Kymmenen uutiset täyttää tänään keskiviikkona 40 vuotta. Kaupallisen toimijan tv-uutiset eivät olleet läpihuutojuttu. Asiaa puitiin eduskunnassa liki viisi vuotta.

– Tässä ne nyt tulevat, ensimmäiset Kymmenen uutiset, hyvää iltaa!
 Tällä uutisankkuri  Kaj Lindènin  hieman vakavalla ja jännittyneellä äänellä sanotulla lauseella se alkoi, Suomen ensimmäinen kaupallisen toimijan tv-uutislähetys.
 Elettiin syyskuun alkua vuonna 1981. Tämän päivän vinkkelistä uuden uutistoimituksen perustaminen ei kuulosta kovinkaan dramaattiselta, mutta 80-luvun Suomessa asiasta käytiin laaja keskustelu ja tiukka, vuosikausia kestänyt poliittinen vääntö.
 Tällä hetkellä Yleisradiolle  ajetaan uusia rajoitteita , mutta vielä 40 vuotta sitten niitä vaadittiin kaupalliselle medialle. Kriitikot epäilivät kaupallisen median tarjoamien uutisten riippumattomuutta ja pelkäsivät mainossisältöjen tunkeutumista uutisiin.
 Kymmenen uutisten ensimmäinen ankkuripari oli kaksikko Kaj Lindén ja Pirkko Arstila. MTV oli ensimmäinen media, joka puhui uutisankkureista. MTV3
 Eduskunnassa keskustelu Mainostelevision uutisluvasta alkoi jo vuonna 1977. Asia jakoi puolueet kahteen leiriin. SDP ja SKDL vastustivat, Kokoomus ja liberaalit kannattivat. Vaa´ankieliasemaan nousivat Keskusta ja RKP, jotka lopulta päätyivät kannattamaan uudenlaisia tv-uutisia.
 Nainen lukee naisten uutiset
 Kympiuutisissa oli paljon uutta. Uutisankkureita oli kaksi ja toinen heistä oli nainen. Ylen tv-uutisissa ei vielä ollut naisia uutistenlukijoina. Kymmenen uutisten naispuoliseksi kasvoksi houkuteltiin toimittaja  Pirkko Arstila . Hän kertoo  epäröineensä pestiä monin tavoin . Työpaikka ei vaikuttanut vakaalta. Mitä, jos koko kokeilu kaatuu.
 Pirkko Arstila koki, että "Pöllöuutisille" naureskeltiin ennen kuin lähetykset pääsivät käyntiin. Mainostelevision tunnus oli pöllö. MTV3
 Arstila koki, että naisjuontajille valikoituivat aluksi niin sanotut pehmeämmät uutisaiheet. Sellaiset, jotka käsittelivät terveydenhuoltoa, koulutusta ja kulttuuria. Hiljalleen sukupuolittunut aiheiden arvottaminen loppui.
 Oma lukunsa olivat kollegat Yleisradiosta, jotka eivät tahtoneet uskoa "Pöllöuutisten" lentoon. Mainostelevision tunnus oli pyöreä, suurisilmäinen pöllö. Yleinen veikkaus oli, että MTV:n kokeilu kestää alle vuoden.
 Loppuun vielä kevennys, heh heh
 Kymmenen uutiset ilmaantui ruutuihin maassa, jossa elettiin jatkuvan kasvun aikaa. Neuvostoliitto oli vielä, jos ei voimissaan, niin olemassa ja suomalaiset kävivät  itänaapurin kanssa niin sanottua clearing-kauppaa . Kaupanteko oli usein Suomelle edullista.
 Politiikassa Kekkosen kausi tuli päätökseen ja  suuri rötösherrajahti alkoi.
 Televisiosta katsottiin Dallas, jonka jälkeen oli mukava köllähtää vesisängyn pehmeään syliin.
 Television uutislähetykset olivat yhä vakava juttu, mutta Kymmenen uutisten myötä katsojat oppivat uusille tavoille.
 Kymmenen uutisten erikoisuus oli uutisankkuripari. Esko Tommola ja Leena Kaskela (ent. Rousek) valmistelevat illan lähetystä vuonna 1981. Hans Paul / Lehtikuva
 Kymppiuutisten dynaaminen ankkurikaksikko loi lähetykseen uudenlaista rullaavuutta. Letkeyttä lisäsi kymppiuutisten tavaramerkiksi muodostunut loppukevennys. Katsojat oppivat pian odottamaan sitä ja mielenkiinto pysyi hyvin yllä lähetyksen loppuun saakka.
 Toimittaja  Mika Tommolan  kokoamat  kootut loppukevennykset löytyvät täältä.
 Pöllöuutiset omalle kanavalle
 Mainostelevisiolla ei vielä uutisten alkaessa ollut omaa kanavaa, vaan se sai oikeuden lähettää uutisia TV2-verkossa. Kiistaa tuli heti MTV:n uutisten lähetysajasta ja lähetyksen pituudesta. Ylen johto ei ymmärrettävästi suhtautunut kovinkaan myönteisesti uudistukseen.
 MTV:n vuonna 1977 eduskunnalle tekemässä esityksessä korostettiin kotimaisuutta ja maakunnallisuutta. Vastatakseen omiin lupauksiinsa MTV perusti kymmenen aluetoimitusta hyvien lentoyhteyksien päähän Helsingistä.
 Uutiset kuvattiin maakunnissa filmille, joka lähetettiin Helsinkiin leikattavaksi. Ylen puolelta maakuntauutisointia moitittiin “impivaaralaiseksi”, kertoo  Petra Thurén   journalistiikan pro gradu-tutkielmassaan .
 Kymmenen uutisten studio vuonna 1986. Kalle Kultala / Yle
 Vuodesta 1985 MTV:n uutiset on nähty omalla kanavallaan. Thurénin mukaan Yleisradio halusi turvata johtoasemansa ja varmistaa rahoituspohjansa. Mainostelevisiolle oma kanava oli tärkeä, sillä se halusi säilyttää yksinoikeutensa mainosmyynnissä.
 Kymmenen uutiset on vakiinnuttanut asemansa suomalaisen tiedonvälityksen kentällä. MTV3:n uutisia  pidetään luotettavina  ja niitä katsotaan paljon, vaikka Yleisradion uutiset ajavatkin yhä ohi molemmilla maittareilla mitattuna. Keskimääräinen katsojaluku Kymmenen uutisilla on ollut  viime kuukausina yli 700 000 .
 MTV3 lähettää uutisten 40-vuotisjuhlalähetyksen 1. syyskuuta klo 21. Juhlalähetyksessä kerrotaan uutisten tekemisestä ja avataan uutispäivän kulkua aamuvarhaisesta iltamyöhään. Lähetyksen juontajina toimivat  Ripsa Koskinen-Papunen ,  Kirsi Alm-Siira  sekä  Keijo Leppänen .

Ajatus kaupallisen median tv-uutisista jakoi puoluekenttää ja nostatti kritiikkiä – lopulta MTV sai uutisensa ja opetti katsojat uusille tavoille


Summary: Nenäsumutteena annosteltavaa koronavirusrokotetta on kehitetty antamaan parempi suoja esimerkiksi delta- ja uudempaa delta plus -muunnoksia vastaan.

Suomessa kehitetyn nenäsumutteena annettavan koronarokotteen koostumusta on muutettu kesän aikana, jotta se antaa paremman suojan yleisiä virusmuunnoksia vastaan.
 – Tavoitteena on rokotussuoja, joka tarjoaa mahdollisimman laajan immuniteetin useaa eri virusmuunnosta vastaan, sanoo rokotteen kehittämistä johtava Helsingin yliopiston virologian professori  Kalle Saksela  Yle Svenskan haastattelussa.
 Helsingin yliopiston ja Itä-Suomen yliopiston tutkimukseen perustuva rokote on päivitetty suojaamaan tehokkaasti esimerkiksi delta- ja uudempaa delta plus -muunnoksia vastaan. Uusi rokote toimii paremmin myös tehosteena eli rokotteena ihmisille, joilla on jo jonkinlainen suoja koronavirusta vastaan.
 Tällä hetkellä tutkijat keskustelevat Euroopan lääkeviraston EMA:n kanssa siitä, kuinka monella ihmisellä päivitettyä suomalaisrokotetta on testattava.
 – Neuvottelut viranomaisten kanssa käydään syksyn aikana samalla, kun rokotteen tuotanto alkaa. Toivomme, että voimme aloittaa rokotteen testauksen vuoden vaihteessa, Saksela sanoo.
 Ennen kuin päivitettyä rokotetta voidaan testata ihmisillä, eläinkokeet pitää suorittaa uudelleen, jotta varmistuu, että rokote toimii aiotulla tavalla. Tulos on myös varmistettava ulkopuolisten toimijoiden toimesta.
 Nenäsumutteena annosteltavan koronavirusrokotteen  kehittämiseen myönnettiin heinäkuussa 9 miljoonaa euroa.
 – Se oli projektin etenemisen kannalta tärkeää. Tämä ei olisi edennyt näin pitkälle vain akateemisena projektina. Nyt meillä on auttamassa yrityksiä, jotka ovat esimerkiksi erikoistuneet kliinisiin testeihin, sanoo Saksela.
 Tämä juttu on käännetty Yle Svenskan artikkelista:
 Det finländska coronavaccinet har uppdaterats för att skydda bättre mot virusvarianter – börjar testas vid årsskiftet

Suomalainen koronarokote päivitetty suojaamaan paremmin virusmuunnoksia vastaan – testit alkavat vuoden vaihteessa


Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan vain prosentti leikki-ikäisistä lapsista syö kasviksia, hedelmiä ja marjoja ravitsemussuositusten mukaisesti viisi annosta päivässä. Veimme väitöskijatutkija Ella Koivuniemen päiväkotiin pohtimaan oikeita valintoja.

Viinamäen päiväkodissa Turussa ryhmä 2–4-vuotiaita odottaa jonossa ruokailun alkua. Tänään on tortillapäivä.
 – Otatko maistiaisen, vähän vai paljon, kuuluu varhaiskasvatuksen opettajan  Karoliina Virtasen  kysymys päiväkotilapsille.
 Kukin lapsi saa itse päättää tortillansa sisään tulevien kasvisten määrän. Aika moni ottaa ison keon kurkkua ja paprikaa.
 – Tykkään salaatista, kun se on tortillan sisällä. Tortillani sisällä on maissia, salaattia ja kurkkua, En yleensä tykkää salaatista, kun se liukuu hampaissa. Eniten tykkään mansikasta, mutta en syö hedelmiä tai marjoja ihan joka päivä, kertoo 4-vuotias  Toivo Aaltonen .
 Aarni Ylä-Pelto  pitää porkkanoista ja mansikoista eniten.  Eino Jaakkola  tykkää kurkusta ja omenoista Hän poimii niitä ja päärynöitä isovanhempiensa kanssa.
 Näille lapsille vihannekset ja hedelmät ovat tuttuja. Opettaja painottaa, ettei päiväkodissa tuputeta vihanneksia ja kasviksia.
 – Annamme lapselle luvan tykätä tai olla tykkäämättä. Saatetaan haistaa ja tunnustella ruokaa. Porkkanasta saa pehmeää ja kovempaa raastetta tai tikkuja. Ikä vaikuttaa lapsen mieltymykseen. Joskus halutaan vain maistiaisia, joskus lapsella on tankkausvaihe.
 Viinamäen päiväkodin ruokailua katsomaan saapunut väitöskirjatutkija  Ella Koivuniemi  on tyytyväinen näkemäänsä. Hän pitää siitä, että lasten lautasilla on väriä.
 Vain prosentti syö viisi kertaa päivässä hevi-osastoa
 Päiväkodin arki on vain osa lapsen päivää eivätkä kaikki lapset ole päiväkodissa hoidossa ja saa kolmea, ravitsemuksellisesti oikein suunniteltua ateriaa päivässä.
 Turun yliopiston tuoreen tutkimuksen mukaan  vain yksi prosentti leikki-ikäisistä lapsista syö kasviksia, hedelmiä ja marjoja ravitsemussuositusten mukaisesti viisi annosta päivässä. Lisäksi vain 41 prosenttia lapsista käytti ravitsemussuositusten mukaisesti rasvatonta maitoa ja 38 prosenttia kasvirasvapohjaista levitettä leivän päällä.
 Turun yliopiston biolääketieteen laitoksen tutkija, tohtorikoulutettava Ella Koivuniemi oli yllättynyt tutkimustuloksista. Hän kannustaa keskittymään varsinkin kouluikää lähestyvien lasten ruokailutottumuksiin.
 – Tutkimuksemme mukaan kaksivuotiailla oli paras ravinnon laatu ja lähempänä kouluikää olevilla lapsilla huonompi. Heidän ruokaympäristönsä on alkanut laajentua ja esimerkiksi kaverit voivat vaikuttaa siihen, mitä syödään, kertoo Koivuniemi.
 Tutkimus toteutettiin neuvoloissa valtakunnallisesti ja siinä selvitettiin 766 leikki-ikäisen eli 2–6-vuotiaan lapsen ruokavalion ravitsemuksellista laatua ja sen yhteyttä lapsen ylipainoon ja lihavuuteen. Tutkimuksessa selvitettiin myös vanhempien koulutuksen, tulotason ja elintapojen yhteyttä lapsen ruokavalioon.
 – Tutkimuksemme osoittaa, että valtaosalla leikki-ikäisistä ruokavalion ravitsemuksellinen laatu on kohtalainen tai heikko. Tässä poikkileikkaustutkimuksessa emme kuitenkaan todenneet yhteyttä ruokavalion laadun ja lapsen ylipainon välillä, kertoo Koivuniemi.
 Lasten lautasille toivotaan lisää kasviksia, hedelmiä ja marjoja.  Minna Rosvall / Yle
 Pyysimme Ella Koivuniemeä pohtimaan Turun yliopiston tuoreen tutkimuksen innoittamana, miten lasten lautasille saataisiin esimerkiksi enemmän vihanneksia, hedelmiä ja marjoja.
 Keinoja lasten terveellisten ruokailutottumusten tukemiseksi:
 Ota koko perhe mukaan elintapamuutokseen. Vanhemmat näyttävät esimerkkiä, ja se heijastuu koko perheen ruokavalioon. Ota käyttöön yksinkertaiset, konkreettiset tavoitteet. Esimerkiksi: ”Syön jokaisella aamupalalla tomaattia ja kurkkua.” Tavoitteita voidaan kasvattaa pikkuhiljaa onnistumisten myötä. Perheen ja varhaiskasvatuksen tuki on tärkeää. Pyri tarjoamaan vihanneksia, hedelmiä ja marjoja joka aterialla. Leikkaa kasviksia valmiiksi rasioihin. Esimerkiksi omenalohkoja ja porkkana- tai kurkkutikkuja on helppo napostella välipalaksi. Osallista myös lapsi ruoanlaittoon ikätasonsa mukaisesti. Kiitä ja kannusta aina, kun lapsi kokeilee uutta. Lapsi tarvitsee useamman maistelukerran, jotta uusi maku tulee tutuksi. Tee ruokailuhetkestä lapselle houkutteleva. Ruoille voi keksiä jännittäviä nimiä ja niistä voi taiteilla hauskoja hahmoja, jotka houkuttelevat lasta maistamaan uusia makuja. Ottakaa kaikki aistit käyttöön, kun lapsi tutustuu uusiin ruokiin. Keskustelkaa, miltä ruoka näyttää, haisee ja miltä se tuntuu kädessä. Entä miltä kuulostaa, kun lapsi haukkaa raakaa tai keitettyä porkkanaa? Maistamisen voi jättää viimeiseksi. Kysy tarvittaessa apua neuvolasta. Suomessa on hyvä neuvolajärjestelmä, jossa on mahdollista selvittää, miten juuri sinun perheessäsi syödään ja tarjota apua sen perusteella.
 Varhaiskasvatuksen opettaja Karoliina Virtanen kysyy lapsilta, mitä he haluavat lautaselle.  Minna Rosvall / Yle
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 2.9. kello 23.
 Lue myös:
 Tutkimus: Leikki-ikäisten ravitsemuksessa parantamisen varaa – vain 14 prosenttia syö ravitsemuksellisesti hyvälaatuista ruokaa

Leikki-ikäiset syövät liian vähän kasviksia, hedelmiä ja marjoja – tutkija neuvoo, miten ruokavalio pannaan remonttiin


Summary: Pelirajoitukset ovat osa meneillään olevaa Kiinan suurta kurinpalautusta. Kommunistinen puolue haluaa määritellä, mitä nuoriso oppii ja mitä sisältöjä se kuluttaa. Myös muu yhteiskunta ja talous halutaan entistä vahvemmin puolueen kontrolliin.

Moni suomalainen vanhempi saattaa ihastella Kiinan uusia, jyrkkiä videopelaamisen rajoja lapsille.
 Pelata saa vain perjantaista sunnuntaihin  ja silloinkin vain illalla kello 20–21. Suurimman osan viikkoa peli on seis.
 Ja vanhempien ei tarvitse ottaa syytä niskoilleen. Sen sijaan voi syyttää hallitusta.
 Mitenköhän serverit kestävät, kun kiinalaisnuoriso säntää vastedes pelaamaan Honor of Kings -peliä tai muita suosikkejaan samaan aikaan viikonloppuiltana?
 Tänään keskiviikkona alkava uusi kouluvuosi on Kiinassa muullakin tapaa erilainen.
 Valtio on ryhtynyt valvomaan nuorison kasvatusta entistä enemmän. Pelirajoitusten lisäksi suositulle koulun ulkopuoliselle tukiopetukselle on pantu rajat.
 Uutuutena kouluissa alkaa kurssi presidentti  Xi Jinpingin  ajatuksista. Kyseessä on presidentin lanseeraama kansallismielinen kommunistisen puolueen oppi, joka halutaan iskostaa koululaisiin ekaluokkalaisista alkaen.
 Jokaisen pitää tutustua Xin näkemyksiin Kiinan noususta. Xille ollaan rakentamassa  Mao Zedongin  kaltaista henkilökulttia.
 Xi Jinping on noussut Kiinassa jo lähes Maon kaltaiseen kulttimaineeseen suurena johtajana. Kirsi Crowley / Yle
 Huoli lasten nettiriippuvuudesta  ei ole Kiinassa uusi. Rajoja on asetettu aiemminkin, mutta tällä kertaa valtio ilmoittaa, että niitä aiotaan valvoa.
 Se on valvontayhteiskunnassa helppo järjestää.
 Jättimäinen Tencent-yhtiö on jo kertonut, että se on valmis käyttämään kasvojentunnistusta varmistaakseen, että lapset eivät pelaa aikuisen tunnuksilla. Tunnuksiin vaaditaan oikeat henkilötiedot.
 Kiinan valtion median mukaan Kiina haluaa suojella lasten henkistä ja fyysistä terveyttä. He ovat "äitimaan tulevaisuus" "Kiinan suuren uuden kansallisen heräämisen aikaan".
 Nuoret puhelimiensa äärellä Kiinan pääkaupungissa Pekingissä Sanlitunin kaupunginosassa.  Roman Pilipey / EPA
 Maan johto on huolissaan siitä, että lapsia ei ole tarpeeksi, joten heidän ei haluta ajautuvan rappiolle.
 Tänä vuonna syntyvien lasten määrän odotetaan jäävän ensimmäistä kertaa alle kymmeneen miljoonaan. Se on Kiinassa vähän. Nuoret eivät tee lapsia, vaikka valtio otti vuosikymmenien syntyvyyden säännöstelyn jälkeen käyttöön kolmen lapsen politiikan.
 Pelirajoitukset ovat osa suurempaa kurinpalautusta,  joka Kiinassa on meneillään.
 Paitsi nuoriso, myös muu yhteiskunta ja talous halutaan entistä vahvemmin kommunistisen puolueen alaisuuteen.
 Opiskelijoita lukukauden avajaisissa Wuhanissa, Kiinassa syyskuun 1. päivänä 2021.  AFP / Lehtikuva
 Kurinpalautuksen tavoitteet ovat ylevät. "Yhteinen vauraus" -politiikkaa ajetaan kiivaasti.
 Kommunistisen puolueen politiikkaohjelma tähtää kansan vaurastumiseen, mutta myös moraaliseen kurinalaisuuteen.
 Monet Kiinaa seuraavat näkevät taustalla puolueen huolen vallastaan.
 Vaikka Xi on ilmoittanut Kiinan poistaneen absoluuttisen köyhyyden, eriarvoisuus on kasvanut. Vaurain prosentti kansasta omistaa liki kolmanneksen maan varallisuudesta. Varallisuuserot ovat pienemmät kuin Yhdysvalloissa, mutta paljon suuremmat kuin Euroopassa.
 Kiinan johto ajaa tasa-arvoa käskyillä. Se haluaa ökyilyn kuriin. Liian korkeita palkkoja halutaan leikata ja kiinteistöjen ja vuokrien hintaa säädellä.
 Xi Jinping kuvattiin Pekingissä tilaisuudessa, jossa palkittiin erinomaisesti suoriutuneita puolueen jäseniä. EPA / Xinhua handout
 Suuryrityksiä vaaditaan järjestämään työpaikkoja spekulatiivisten sijoitusten sijaan.
 Teknologiayhtiöitä on tutkittu muun muassa monopoliaseman väärinkäytöstä sekä tavarantoimittajien, myyjien ja työntekijöiden hyväksikäytöstä. Joillekin on lätkäisty sakkoja.
 Kiina on säätänyt tiukan yksityisyydensuojalain, jotta teknoyhtiöt eivät voi käyttää keräämäänsä asiakkaiden dataa hyväkseen.
 Lue aiempi juttu :  Kiinalaismiljardööri Jack Ma katosi, eikä hänestä sovi nyt puhua
 Osansa ovat saaneet myös  maailman pörsseihin listautuneet kyyti- ja noutoruokapalvelut, verkkokaupat ja tutorointiyhtiöt.
 Isoja voittoja käärineet tutorointiyhtiöt joutuivat lopettamaan koululaisten tukiopetuksen. Suuri osa kiinalaislapsista on ottanut tunteja. Nyt yhtiöiden sanotaan ahnehtivan lapsiperheiden rahat, kasvattavan opiskelupaineita ja vievän nuorilta halun hankkia lapsia.
 Tänä vuonna koulut määrätään järjestämään itse tukiopetusta ja kerhoja lapsille. Nuorimmille lapsille ei saa järjestää kirjallisia kokeita, eikä oppilaiden arvosanoja saa enää paljastaa muille.
 Myös fanikulttuuri ja julkkikset on pantu ruotuun. Faniverkkosivuja ja julkkisjuoruja ei saisi julkaista netissä. Äskettäin kiinalainen suoratoistopalvelu iQiyi ilmoitti poistavansa fanitukseen perustuvat tosi-TV-kilpailut palvelusta, koska ne ovat "epäterveellistä" katsottavaa.
 Moraalisesti arveluttavat julkkikset sensuroidaan pois verkosta. Julkisuudesta voi joutua siivotuksi esimerkiksi Kiinan-vastaisina pidettyjen toimien tai seksi- ja rahaskandaalien takia.
 Huippusuositun Zhao Wein elokuvat poistettiin kiinalaisista videopalveluista sijoitusskandaalien vuoksi. Näyttelijä oli sijoittanut mm. Alibaba-yhtiöön, joka myöhemmin joutui viranomaisten tutkintaan. Daniel Dal Zennaro / EPA
 Suursiivouksessaan puolue näyttää haluavan myös määritellä, millainen on hyvä kiinalaisnuori.
 Kommunistisen puolueen edustajat ovat vaatineet, että liian feminiinisen näköisten nuorten miesten kuvia ei pitäisi saada julkaista. Kiinalaismiehen pitäisi heidän mukaansa näyttää maskuliiniselta.
 Kansallismielisyyden nousua elävän Kiinan johto  haluaa näyttää, että se pystyy luomaan käskyvallalla todeksi utopian hyvästä, tasa-arvoisesta ja vauraasta yhteiskunnasta.
 Puolueen päämäärät tiivisti tällä viikolla tunnettu bloggaaja  Li Guangman . Kiinan valtion mediat julkaisivat Lin kirjoituksen kokonaisuudessaan.
 – Kiinan markkinat eivät ole enää paratiisi, jossa kapitalisti voi rikastua yhdessä yössä. Kulttuuri ei ole enää julkkisten areena. Julkisuus ei ole enää paikka, jossa palvotaan länsimaista kulttuuria, Li kirjoitti.
 Propagandateksteissä on puhuttu videopelaamisesta "sielun oopiumina". Tällä viitataan yli sadan vuoden takaiseen oopiumiriippuvuuteen, josta Kiina syyttää länsimaita. On puhuttu kaoottisesta kulttuurista ja paluusta sosialismin ytimeen.
 Nuortenkin kansallismielisyys on kasvussa. Silti sosiaalisessa mediassa nuoret kyseenalaistavat heihin kohdistuvia odotuksia, kun jopa ulkonäköä halutaan säädellä.
 Kiinan johto haluaa näyttää, että kommunistinen puolue on kaiken yläpuolella. Mutta isojen teknoyhtiöiden kurittaminen näkyy jo rahamarkkinoilla.
 Sääntely on jo vavisuttanut Kiinalle kultamunia munivien yhtiöiden osakekursseja.
 Lue myös aiempia juttuja:
 Kiinassa alaikäiset saavat jatkossa pelata videopelejä vain kolme tuntia viikossa – nettipelejä on kutsuttu "sielun oopiumiksi"  (elokuu 2021)
 Punaturismi on Kiinassa vilkkaampaa kuin koskaan – Intoa lisäävät kommunistipuolueen satavuotisjuhla ja kasvava kansallismielisyys  (kesäkuu 2021)
 "Mun mökki täynnä horoja, ne heiluttaa pebaa" – Nämä sanat olivat liikaa Kiinan johdolle, ja yhtäkkiä rap katosi televisiosta  (maaliskuu 2018)

Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä


Summary: Vihreiden eduskuntaryhmä on ollut koolla Evon retkeilyalueella Hämeenlinnassa. Puolueen puheenjohtajan Maria Ohisalon mukaan loput ilmastopäätökset on tehtävä syksyn budjettiriihessä tai niitä ei ehditä saada aikaan tällä hallituskaudella.

Vihreiden eduskuntaryhmä vaatii, että syksyn budjettiriihessä tehdään riittävät ilmastopäätökset.
 Vihreät on jo aiemmin katsonut, että budjettiriihi on samaan aikaan ilmastoriihi, jossa pitää löytää loput Suomen hiilineutraaliuteen tarvittavat päästövähennykset.
 Vihreiden eduskuntaryhmä on ollut koolla kesäkokouksessa Evon retkeilyalueella Hämeenlinnassa.
 Paikalla oli keskiviikkona myös puolueen puheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Ohisalo sanoo vihreiden vaativan ainoastaan hallitusohjelmassa pysymistä.
 Hänen mukaansa loput ilmastopäätökset hiilineutraaliustavoitteen saavuttamiseksi on tehtävä nyt.
 – Jos ilmastopäätöksiä ei tehdä nyt, niin sitten niitä ei kyllä ehditä enää tehdä tällä hallituskaudella.
 Ohisalo: Ilmastokysymykset ovat myös talouspolitiikkaa
 Vihreiden mukaan ilmastopäätöksiä täytyy tehdä kaikilla sektoreilla.
 Vihreät ovat nostaneet esiin mahdollisina keinoina esimerkiksi liikenteen päästökaupan käyttöönoton, maatalouden uudelle tukikaudelle asetettavat selkeät päästövähennystavoitteet, peltojen raivausmaksut ja lämmityksessä käytettävien polttoaineiden veronkorotukset.
 – Meillä on tutkitusti näyttöä siitä, että näistä toimista olisi päästövähennyksiksi. Katsotaan koko sitä isoa palettia, Ohisalo sanoo.
 Eduskuntaryhmän mukaan muiden puolueiden tulee tehdä omia esityksiä päästöjen vähentämiseksi, jos vihreiden esitykset eivät kelpaa.
 Keskusta on ennakoinut budjettiriihestä vaikeaa.  Sille tärkeimmät teemat  ovat talous ja työllisyys.
 Ohisalon mukaan ilmastokysymykset ovat myös talouspolitiikkaa.
 Ohisalo uskoo, että tiederahoituksesta syntyy sopu
 Valtiovarainministeriön budjettiehdotuksessa on esitetty Suomen Akatemian tutkimusrahoituksen leikkaamista jo ensi vuonna noin 40 miljoonalla eurolla.
 Nyt vihreiden eduskuntaryhmä toivoo, että tiedeleikkaukset perutaan, vaikka hallitus sopi niistä keväällä yhdessä.
 – Hallituspuolueissa on hyvää yhteistä näkemystä siitä, että tutkimus- kehitys- ja innovaatiorahat pitää tulevaisuudessa nostaa korkeammalle. Siihen eivät sovi yhteen leikkaukset, Ohisalo sanoo nyt.
 Siksi ensi sijassa on Ohisalon mukaan peruttavat Suomen Akatemiaa koskevat leikkaukset.
 Hän uskoo, että tieteen rahoituksen ongelmat saadaan hallituksessa ratkottua.
 Vihreät haluaa vauhtia luontokadon pysäyttämiseen
 Vihreiden mukaan Suomen pitää torjua myös luontokatoa kaikin keinoin.
 Eduskuntaryhmä haluaa muun muassa, että jäljellä olevat luonnonmetsät suojellaan, uusien turvepeltojen raivaaminen lopetetaan ja kaikkien uhanalaisten lajien metsästäminen kielletään.
 – Meillä on enää hyvin vähän luonnontilaista metsää jäljellä ja sitä voidaan edelleen käyttää taloudellisesti hyödyksi. Näin ei pitäisi voida enää tehdä vaan nämä metsät tulee suojella, sanoo vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Emma Kari .
 Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Emma Kari Evon retkeilyalueella Hämeenlinnassa.  Benjamin Suomela / Yle
 Eduskuntaryhmä ehdottaa myös, että luontopääoma otetaan mukaan kansantalouden kirjanpitoon.
 Tämä pitäisi linjata jo syksyn budjettiriihessä, Kari sanoo.
 * Voit keskustella aiheesta torstaihin 2. syyskuuta 2021 kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Saarikko ennakoi budjettiriiheen vaikeita neuvotteluja, keskusta nostaisi tilapäisesti opintotuen tulorajaa – "Kaikki kivet käännettävä"
 Kesäkokoukset vauhdissa – keskusta haluaa työllisyys- ja velkariihen, vasemmistoliitto peruisi tiedeleikkaukset ja maatilojen verohuojennuksia

Vihreät ilmastopäätöksistä: Jos meidän esityksemme eivät kelpaa, muutkin puolueet voivat niitä tehdä


Summary: Elokuvateatteri BioRexin nettisivut kuormittuivat keskiviikkona heti, kun ensi viikon Kinojuhlien liput tulivat sinne myyntiin kello 12.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Kokkolan Kinojuhlien tämänvuotinen ohjelmisto kiinnostaa katsojia ennätysmäisesti.
 Juhlilla esitettävä Cannesissa palkittu elokuva Hytti nro 6 on saanut jopa lipunmyynnin takkuamaan. Liput tulivat myyntiin Kokkolan BioRexin nettisivuille keskiviikkona kello 12 ja sivut kaatuivat tai hidastelivat varsinkin ensimmäisen puolen tunnin ajan.
 BioRexin teatteripäällikkö  Otto Löytynoja  kertoo, että kiinnostus on kohdistunut erityisesti 9.9. päivän näytöksiin. Heti lipunmyynnin alettua torstain pari ensimmäistä näytöstä, Snellman salin kello 18 ja BioRexin kello 17.30, alkoivat täyttyä.
 Ykspihlajan Toimitalon kello 19 näytös on jo myyty loppuun.
 Löytynoja neuvoo, että jos sivut hidastelevat edelleen, kannattaa vain yrittää uudestaan. Kysyntä on BioRexille uutta, sillä ostoruuhka ei ole aiemmin kaatanut elokuvateatterin sivuja.
 Hän kertoo, että myös muut  Kinojuhlilla esitettävät elokuvat  ovat kiinnostaneet lipunostajia.
 Lue lisää:
 Kokkolalaisia hemmotellaan: Cannes-palkittu Hytti nro 6 nähdään etuajassa Kinojuhlilla
 Hytti nro 6 -elokuva hurmasi Cannesissa, Rosa Liksom itse uskoi kirjoittaneensa pienen piirin teoksen: "Kustantaja ei uskonut tähän kirjaan"
 Ohjaaja Juho Kuosmanen nousi Cannesissa tähtien joukkoon – tällainen oli se riemukas hetki, jona Hytti nro 6 julistettiin voittajaksi

Cannesin elokuvajuhlilla palkittu Hytti nro 6 esitetään Kokkolassa ennakkoon – Kinojuhlien lipunmyynti ruuhkautui heti


Summary: Reworks on pelistudio, joka yhdistää elämäntapasisältöä sosiaaliseen pelaamiseen. Redecor on sen menestyspeli, jolla sisustetaan kotia. Redecorin pohjalle rakennetaan tulevaisuudessa mahdollisesti muun muassa autoihin tai muotiin liittyvä peli.

Uutistoimisto  Bloombergin mukaan  israelilainen Playtika ostaa suomalaisen Reworks-pelistudion noin 360 miljoonalla eurolla. Playtika saa kaupassa 80 prosenttia Reworksin osakkeista. Suomessa asiasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Playtika tunnetaan muun muassa Bingo Blitz ja Slotomania -peleistään.Yhtiö voi hankkia myöhemmin loputkin Reworksin osakkeet, jolloin hinta asettuu 1 - 169 miljoonan euron välimaastoon, riippuen Reworksin tuloksesta.
 Suomalaisyhtiön osto on Playtikan kahdeksas ja suurin yrityskauppa. Reworksiläisiä Playtikalle siirtyy noin 35 henkilöä. Kaikkiaan Playtikalla on nelisentuhatta työntekijää. Reworksin liikevaihto oli viime vuonna 41,8 miljoonaa euroa ja tulos vajaat 300 000 euroa.
 Bloombergin mukaan Playtikalla on 36 miljoonaa aktiivista kuukausikäyttäjää. Reworksin myynti kasvattaa Playtikan myyntiä noin 25 miljoonaa euroa tänä vuonna. Yhtiö itse arvioi myynnin nousevan kaikkiaan tänä vuonna 2,2 miljardiin euroon. Playtika on listautunut myös USA:n Nasdaq-teknologiapörssiin.
 Reworksin omistajia ovat ruotsalainen pääomasijoitusrahasto EQT Ventures, suomalainen pelialan rahasto Play Ventures, sijoitusyhtiö Big Bets sekä Reworksin perustajat ja työntekijät.
 Suomalaisia yrityksiä, varsinkin pelia-alan yrityksiä on myyty ulkomaille viime vuosina tiuhaan.
 Esimerkiksi Playtika osti toissa vuonna niin ikään suomalaisen Seriouslyn ja kesäkuun lopussa Sony osti Suomen vanhimman pelitalon Housemarquen.
 Lue lisää:
 Mediat: Best Fiends -pelisarjan kehitellyt suomalaisyhtiö myydään Israeliin jopa satojen miljoonien eurojen kaupassa
 Japanilainen Sony ostaa Suomen pelialan kantaäidin – Housemarquen kauhupeli Returnal antoi todennäköisesti vauhtia kaupanhierontaan

Mediat: Jälleen suomalainen pelifirma myytiin ulkomaille kovaan hintaan – israelilaisfirma maksaa sisustuspeliyhtiöstä 360 miljoonaa


Summary: Heinäkuussa kotimaan matkailuyrityksissä kirjattiin enemmän yöpymisiä kuin kertaakaan aiemmin mittaushistoriassa. Kuitenkin vain osa matkailuyrityksistä on onnistunut kasvattamaan liikevaihtoaan. Vilkkainta on ollut leirintäalueilla.

Kulunut kesä on julistettu kotimaan matkailun superkesäksi. Osin se on sitä ollut, mutta koko maahan matkailubuumi ei ole yltänyt samalla voimalla.
 Itärajalla Ilomantsin Möhkössä majataloa ja luontopalveluja pyörittävä  Tuija Lauronen  kertoo, että viime kesänä väkeä oli liikkeellä massoittain, mutta nyt on ollut rauhallisempaa.
 Samaa sanoo läheisen Petkeljärven kansallispuiston yrittäjä  Nina Tähti . Ensimmäisen koronakesän huipusta on tultu selvästi alaspäin.
 – Viime vuonna ihmisillä ei ollut muuta mahdollisuutta kuin kulkea luonnossa. Tänä kesänä on ollut festareita, konsertteja ja näyttelyitä, Tähti huomauttaa.
 Myöskään matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö Mara ei suostu puhumaan kaikkien aikojen matkailukesästä. Järjestön mukaan osalle yrittäjistä kesä oli ennätyksellinen, mutta ei kaikille.
 Yöpymisten superkesä
 On mittarista kiinni, miten hyvältä matkailukesä näyttää. Jos katsotaan majoitusliikkeissä vietettyjä öitä, kesä oli poikkeuksellinen.
 Tilastokeskuksen mukaan heinäkuussa kirjattiin enemmän yöpymisiä kuin  kertaakaan aiemmin mittaushistorian aikana . Vain kolmessa maakunnassa yöpymiset jäivät korona-aikaa edeltävästä tasosta eli heinäkuusta 2019. Uudellamaalla ja Etelä-Karjalassa laskun taustalla oli ulkomaalaisten matkailijoiden puuttuminen.
 Pohjois-Karjalassa myös kotimaan matkailijoiden yöpymisiä kirjattiin vähemmän. Vajaan 10 000 yöpymisen pudotus selittyy suurelta osin Ilosaarirockin peruuntumisella, sillä festivaali vetää Joensuuhun tuhansia ulkopaikkakuntalaisia. Lisäksi yksi Joensuun suurimmista hotelleista on ollut kesän remontissa.
 Lapinkoirat Uljas, Urmas ja Kostja kulkevat mukana, kun Tuija Lauronen vie matkailijoita luontoretkille. Heikki Haapalainen / Yle
 Matkailuyrittäjän tulot koostuvat pienistä puroista
 Yöpymiset eivät kerro koko kuvaa matkailun tilanteesta. Esimerkiksi ilomantsilaisen Tuija Laurosen yrityksellä on majoituksen rinnalla kahvila ja ravintola, pitopalvelu sekä retki- ja ohjelmapalveluja.
 Yksittäisten matkailijoiden väheneminen näkyi ennen kaikkea kahvilan myynnissä. Samalla juhlapalvelut kuitenkin piristyivät, kun ihmiset uskalsivat järjestää perhejuhlia vuoden tauon jälkeen. Myös retkeilyssä oli havaittavissa uudenlaista kysyntää.
 Lauronen kertoo, että viime kesänä takuulähdöt olivat suosittuja. Matkailijat varasivat itselleen paikan esimerkiksi jokiveneretkelle, joka toteutui riippumatta siitä, monta ihmistä lähti matkaan. Tänä kesänä tilausretket kiilasivat takuulähtöjen edelle.
 – Ihmiset tilasivat mieluummin retkiä omalle porukalle, Lauronen kertoo.
 Kaikki matkailijat eivät jätä yhtä paljon rahaa
 Yritysten näkökulmasta matkailijoissa on isoja eroja.
 Petkeljärven retkeilykeskuksen yrittäjä Nina Tähti muistelee viime kesää, jolloin kävijöitä oli todella paljon. Suurin osa oli kuitenkin ohikulkijoita, jotka eivät käyttäneet paljoa palveluita.
 Tänä kesänä viipymät ovat kasvaneet. Mitä enemmän aikaa vietetään, sitä enemmän ostetaan myös palveluja.
 – Toki se on yrittäjän näkövinkkelistä parempi kuin, että käydään vain nukkumassa kahdeksan tuntia, Tähti sanoo.
 Petkeljärven retkeilykeskuksen yrittäjä Nina Tähti kertoo, että tänä vuonna matkailijat ovat viipyneet pitempään ja vuokranneet esimerkiksi pyöriä ja kanootteja. Heikki Haapalainen / Yle
 Liikevaihto on yöpymistä parempi mittari
 Yöpymisiä tarkemman kuvan matkailualan tilanteesta saisi tarkastelemalla yritysten liikevaihtoa. Tässä vaiheessa vuotta ongelmana on, ettei koottua tietoa ole saatavilla.
 Osviittaa antaa Maran jäsenyrityksilleen tekemä kysely. Sen mukaan kesän menestyjiä olivat leirintäalueiden yrittäjät: suurimmalla osalla liikevaihto kasvoi. Samaan aikaan etenkin pääkaupunkiseudun hotelleissa ja huvipuistoissa oli selvästi hiljaisempaa kuin korona-aikaa edeltävänä kesänä 2019. Kyselyyn vastasi runsaat 550 yritystä.
 Korona-aikana kesän matkailusesonki on ollut tavallistakin lyhyempi. Kotimaan matkailun kiivain aika kestää juhannuksesta koulujen alkuun. Loppukesä on ollut keskieurooppalaisten matkailijoiden sesonkia, mutta nyt heitä on maassa vain kourallinen.
 Matkailuyrityksissä on etsitty keinoja houkutella suomalaisia reissuun lomakauden ulkopuolella. Pientä piristymistä on ilmassa. Tuija Laurosen mukaan esimerkiksi yritykset ovat jälleen uskaltautuneet varaamaan retkiä.
 – Työhyvinvointipäivät ovat olleet lähes puolitoista vuotta tauolla. Nyt kokoontumisia uskalletaan järjestää ja toive on, että se onnistuisi ulkona luonnossa.
 Aiheesta voi keskustella 2.9.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue lisää:
 Hotelleilla oli kotimaan matkailun ansiosta huippukesä, ja nyt odottanee Lappia ruskarynnistys
 Hotellien kesä Itä-Suomessa on niin hurja, että moni jää nuolemaan näppejään – "Kaikkien aikojen matkailukesä", iloitsee matkailujohtaja
 Yrittäjä uskoo, että rytömökkien aika on ohi ja modernit leirintäalueet ovat tulleet jäädäkseen – lomailijat ovat rynnineet leirintäelämään

Matkailussa ei ollutkaan kaikkien aikojen superkesä, vaikka ennätyksiä rikottiin – nyt lomailijoilla on ollut jo vaihtoehtoja luontopoluille


Summary: Tampereen Kannen ensimmäinen tornitalo on valmistunut ja sen asukkaat muuttavat keskiviikkona. Tampereen keskustaan, rautatien päälle valmistuvalle kannelle rakennetaan parhaillaan myös toista tornitaloa ja monitoimiareenaa.

Tampereen Kannelle on valmistunut ensimmäinen rakennus, tornitalo Topaasi. Sen asukkaat pääsevät muuttamaan uusiin koteihinsa keskiviikkona.
 Nyt valmistuneessa Topaasissa on 16 kerrosta ja 105 asuntoa. Pienimmät asunnot ovat noin 21 neliöisiä ja isoimmat 99 neliöisiä. Asuntojen keskihinta on 7 800 euroa / neliö ja suurin osa niistä on myyty. Asunnot sijaitsevat talon 10 ylimmässä kerroksessa, alimmissa kerroksissa on vuokrattavaa toimistotilaa.
 Topaasin viereen rakennetaan parhaillaan myös toista asuintornia, Opaalia. Sen arvioidaan valmistuvan ensi syksynä. Lisäksi kannella rakennetaan monitoimiareenaa, hotellia ja kasinoa. Ne valmistuvat loppuvuodesta.
 Topaasin ja Opaalin pääurakoitsijana toimii rakennusyhtiö SRV. Areenan ja kannen alueen on visioinut amerikkalainen arkkitehti  Daniel Libeskind.

Ensimmäiset asukkaat muuttavat nyt Tampereen Kannelle – uusi kortteli Tampereen keskustassa etenee aikataulussa


Päätökset leviämisvaiheen rajoituksista voimaan Kajaanissa: rajoitukset astuvat voimaan heti ja ovat voimassa syyskuun puoleenväliin saakka.
 Kainuun soten yhtymähallitus on päättänyt Kajaania koskevista tartuntatautilain mukaisista rajoitustoimista.
 Kainuun koronakoordinaatioryhmä päätti maanantaina lisäksi suosittaa, että matkustamista Kajaaniin tai Kajaanista tulee toistaiseksi välttää. Aiemmista suosituksista voimassa ovat edelleen esimerkiksi kasvomaskin käyttö kaikissa tilanteissa, joissa turvavälejä ei voida taata.
 Päätöksellä suljetaan kahdeksi viikoksi esimerkiksi uimahalli, kuntosalit, ryhmäliikuntatilat ja joukkueurheiluun käytettävät sisätilat.
 Mahdollisista ravintolarajoituksista ei tehdä alueellisia tai paikallisia päätöksiä, vaan niistä vastaa Valtioneuvosto.
 Kerromme kohta lisää.

Kajaanissa kovat keinot käyttöön koronan kanssa: uimahalli ja muut harrastuspaikat kiinni, kahden metrin turvaväli yli 10 henkilön tiloihin


Summary: Kruunupyyn kansanopisto Kvarnen tarjoaa muutaman muun opiston tavoin poliisiopintoihin valmentavaa koulutusta, nyt ensi kertaa suomeksi.

Sastamalalainen  Kiia Korpela  ja kokkolalainen  Aleksi Koskela  tähtäävät poliisiammattikorkeakouluun Tampereelle.
 Ovi toiveammattiin vievään koulutukseen on kuitenkin tiukassa: esimerkiksi viime vuonna poliisikoulutukseen haki yli 5200. Opiskelemaan pääsi vain noin 340 eli kuutisen prosenttia hakijoista.
 Korpela ja Koskela ottavat vauhtia pääsykokeisiin Kruunupyyn kansanopistosta Pohjanmaalla. Opisto on järjestänyt aiemmin kaksi ruotsinkielistä valmentavaa kurssia, ja tänä syksynä kolmannen rinnalla alkoi ensimmäinen suomenkielinen linja.
 Kouluttaja, eläköitynyt rikosylikonstaapeli  Matti Ranta  sanoo, että Povako eli poliisiopintoihin valmentava koulutus on parantanut hakijoiden sisäänpääsymahdollisuuksia. Elokuussa Tampereella alkaneen kurssin 24 opiskelijasta noin kolmannes on hänen mukaansa Kruunupyyn linjan käyneitä.
 – Kyllä heillä varmasti on paremmat mahdollisuudet päästä kurssille kuin puskista tulevilla. Täällä pyritään antamaan heille kaikki se tieto ja taito mitä itsellä on, sanoo Ranta.
 Erityisesti kaksikielisistä poliiseista on kova kysyntä, ja linjan käyneet hallitsevat Rannan mukaan vähintään välttävästi sekä suomen että ruotsin.
 Seuraava suomenkielinen koulutus on tarkoitus aloittaa tammikuussa. Kysyntää on: vaikka syksyn linjaa ei voitu mainostaa esimerkiksi varuskunnissa ja hakijamäärä laski, opiskelijat jouduttiin silti karsimaan haastatteluilla.
 Kaikki sisään otetut ovat ylioppilaita ja aika moni armeijan käynyt. Haastatteluilla halutaan varmistaa, että tulija on tosissaan ja alalle sopiva.
 – On myös väärin ihmistä kohtaan, jos annetaan ymmärtää että hän voisi päästä (poliisikoulutukseen), jos ei voi, sanoo Matti Ranta.
 Äidinkieli vaatii treeniä
 Kiia Korpela on tiennyt pienestä asti haluavansa poliisiksi, ja yläasteella urapolku selkeni entisestään: turvallisuusalalle, armeijaan ja sitten kohti poliisiopintoja.
 Ensivaikutelma Kruunupyyn linjasta on ollut hyvä, ja Korpela uskoo, että opeista on apua, vaikka poliisiammattikorkeakoulun ovi ei avautuisikaan.
 Poliisin työssä kiinnostaa ihmisten auttaminen ja lainvalvonta. Hyvältä poliisilta vaaditaan Korpelan mukaansosiaalisia taitoja, empaattisuutta ja sympaattisuutta:
 – Että osaa asettua toisen paikalle tilanteissa.
 Suurimpana haasteenaan Korpela pitää äidinkieltä, mutta uskoo saavansa siihen tukea Povakossa.
 Parhaillaan linjalla keskitytäänkin äidinkieleen ja toisaalta fyysiseen harjoitteluun. Tähtäimessä ovat marraskuun tai kevään pääsykokeet.
 – Poliisi joutuu ilmaisemaan itseään kirjallisesti ja tekstin on oltava luettavaa ja ymmärrettävää. Se on perustana asiakirjoissa, joita voidaan käsitellä Korkeimmassa oikeudessa asti, muistuttaa kouluttaja Matti Ranta.
 Hyvä poliisi on keskiverto kansalainen
 Aleksi Koskelalle ajatus poliisin ammatista tuli vähän myöhemmin. Mitä enemmän sitä mietti, sitä selkeämmäksi kävi kiinnostus.
 – Työ on monipuolista: joka päivä voi olla erilainen. Ja pääsee vaikuttamaan siihen, miten asiat ovat.
 Kirjoittaminen vaatii harjoitusta myös Koskelalta. Kyky kommunikoida kaikkien kanssa taas on hänestä poliisin tärkeimpiä taitoja. Hyvä poliisi on Koskelan mielestä myös avoin, rehellinen ja auttamiskykyinen.
 Kouluttaja Matti Ranta sanoo, että hyvä poliisi on keskiverto kansalainen: kuin kuka tahansa, joka toimii hyvin. Pitkä pinna on toki hyvästä ja kouluttautuminen tärkeää. Myös fyysisesti poliisina pärjää ilman supervoimia.
 – Jos on kunnossa ja huolehtii kunnostaan, pärjää. Superurheilija ei tarvitse olla, vaan terve nuori ihminen pääsee läpi (pääsykokeista) pienellä harjoittelulla ja satsauksella.

Kiia Korpela ja Aleksi Koskela haluavat poliisiksi, ja niin haluaa moni muukin – vauhtia pääsykokeisiin haetaan kansanopistosta


Summary: Poliisi uskoo tietävänsä, missä 27 vuotta kateissa ollut lakimies Ilpo Härmäläinen surmattiin. Eilen murhasta epäiltynä vangittiin todennäköisin syin 67-vuotias mies, joka oli Härmäläisen liikekumppani. Poliisilla on käsitys henkirikoksen motiivista.

Poliisi jatkaa vuonna 1994 Turussa kadonneen Ilpo Härmäläisen tapauksen tutkintaa muun muassa eilen vangitun epäillyn kuulusteluilla.
 Tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Aki Lahtinen  Keskusrikospoliisista vahvistaa, että poliisilla on käsitys henkirikoksen tekopaikasta.
 – En voi kuitenkaan avata tätä asiaa tarkemmin, Lahtinen sanoo.
 Poliisi uskoo tietävänsä myös motiivin murhaan. Siitäkin tutkinnanjohtaja on toistaiseksi vaitonainen, koska tutkinta on herkässä vaiheessa.
 – Vangittua epäillään todennäköisin syin murhasta. Meillä on olemassa sen tueksi tietynlainen tapahtumainkulku, hän muotoilee.
 67-vuotias turkulainen mies  vangittiin todennäköisin syin epäiltynä  27 vuotta vanhasta murhasta.
 Ilpo Härmäläistä ei ole poliisin mukaan toistaiseksi löydetty.
 Vaikka vainaja on yhä kateissa, poliisilla on todennäköisiä syitä epäillä murhaa. Murhan tunnusmerkistö täyttyy, jos henkirikos on tehty vakaasti harkiten tai erityisen raa´alla tai julmalla tavalla.
 Tutkinnanjohtaja Aki Lahtisen mukaan tutkinnan yhtenä tavoitteena on löytää kadonnut henkilö. Lahtinen ei kerro, onko poliisilla käsitystä hänen sijainnistaan.
 Viimeinen havainto 33-vuotiaasta lakimiehestä tehtiin 3. elokuuta vuonna 1994. Turun keskustassa. Hän nousi todennäköisesti auton kyytiin.

 Vangittu oli uhrin liikekumppani
 Murhasta epäilty mies on entinen mainostoimistoyrittäjä, joka liittyi keskeisesti Härmäläisen katoamisen jälkeen paljastuneeseen  petosvyyhtiin . Hän oli keskustellut Härmäläisen kanssa puhelimessa vain hetkeä ennen kuin tämä katosi.
 Härmäläinen oli ollut miehen kanssa tekemisissä liikeasioissa. Pari viikkoa katoamisen jälkeen mainosmies teki poliisille tutkintapyynnön Härmäläisen ja toisen liikemiehen toimista. Hän karhusi Härmäläiseltä 800 000 markkan velkoja.
 Mainosmiehelle langetettiin vuonna 1996 törkeästä petoksesta 10 kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus. Hänet on tuomittu myös monista muista petosrikoksista sekä laittomasta uhkauksista.
 Vangitun miehen puolustusasianajaja  Kari Ek  ei halunnut tiistaina kertoa, onko epäilty kiistänyt tai myöntänyt syyllisyytensä. Myöskään tutkinnanjohtaja ei ota kantaa siihen, miten vangittu on murhaepäilyyn vastannut.
 Oikeustieteen kandidaatti Ilpo Härmäläinen oli kadotessaan 33-vuotias. Poliisi
 Harvinainen tapaus
 Tiistainen vangitsemiskäsittely Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa kesti peräti kolme tuntia. Se kertoo siitä, että käsiteltävää ja perusteltavaa oli paljon.
 Kyseessä on harvinainen tapaus Suomen oikeushistoriassa. Ainoastaan kerran aikaisemmin on vangittu henkilö näin vanhasta rikoksesta epäiltynä. Kyseessä oli vuonna 1960 tapahtunut Bodominjärven kolmoissurma, josta epäilty henkilö vangittiin Espoon käräjäoikeudessa vuonna 2004.
 Vuonna 1987 Viking Sally -aluksella tapahtuneista murhasta ja murhan yrityksestä  nostettiin syytteet  viime joulukuussa. Asiaa käsiteltiin tuomioistuimessa toukokuussa, mutta epäilty ei ollut missään vaiheessa vangittuna, vaan vastasi syytteisiin vapaalta jalalta.
 Lue myös:
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin
 Vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhasta vangittiin 67-vuotias entinen mainosmies – puhuivat puhelimessa hetkeä ennen katoamista

Vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhan tutkinta: Poliisilla on käsitys motiivista ja rikospaikasta


Summary: Kenraali Timo Kivisen mukaan sotilaiden tehtävänä kriisinhallinnassa ei ole ollut kansakunnan rakentaminen vaan turvallisen toimintaympäristön luominen. Suomalaiset hoitivat omat tehtävänsä Afganistanissa ammattitaitoisesti, Kivinen sanoo.

Puolustusvoimain komentaja, kenraali  Timo Kivinen  sanoo ymmärtävänsä, jos Afganistanissa palvelleet sotilaat tuntevat turhautumista ja pettymystä Talibanin noustua valtaan ja länsimaiden vetäydyttyä maasta.
 – Mutta minusta yksittäisen suomalaisen rauhanturvaajan ei pidä tietenkään alkaa itseään tässä syyllistää siitä, että tämä loppu oli sitten tämän näköinen. He ovat siellä omana aikana palvellessaan hoitaneet ammattitaitoisesti niitä tehtäviä, mitä meillä on siellä ollut, Kivinen sanoo STT:n haastattelussa.
 Kivinen korostaa, ettei sotilaiden tehtävä kansainvälisissä kriisinhallintaoperaatioissa ole koskaan ollut kansakunnan rakentaminen vaan turvallisen toimintaympäristön luominen muille (siviili)toimijoille. Samalla on selvää, että Afganistanin jälkeen maailmalla tullaan pohtimaan uudella tavalla sitä, miten jotain eteen tulevaa kriisiä pyritään hallitsemaan ja millä perusteilla operaatioihin lähdetään tai mitä niillä tavoitellaan.
 – Afganistanilla tulee olemaan vaikutuksia koko kansainväliseen järjestelmään, Kivinen arvioi.
 Kansakunnan rakentaminen on vaikea vientituote
 Kivisen mukaan on selvää, että ainakin Yhdysvalloissa on edessä nyt jonkinlainen mietintäaika.
 – Heillä kynnys muihin kuin terrorismin vastaisiin täsmäoperaatioihin ryhtymiseen on varmasti aiempaa korkeammalla, Kivinen arvioi.
 Afganistan vahvisti omalta osaltaan vanhaa totuutta ulkopuolisen vaikuttamisen vaikeudesta. Kivinen pyytää nimeämään yhdenkin onnistuneen operaation, jossa on menty oman kulttuuripiirin ulkopuolelle ja ryhdytty rakentamaan yhteiskuntaa vieraassa kulttuuriympäristössä, mutta oman kulttuurin ja yhteiskunnan periaatteista käsin.
 – Minulle ei tule mieleen kuin Namibia, ja sekin on vähän siinä ja siinä, että voidaanko sitä laskea tähän kategoriaan. Siellä oli niin erilainen siirtomaaperinne, Kivinen pohdiskelee.
 Kivinen tosin uskoo lännen pitkän läsnäolon jättävän Afganistaniin jälkensä ja vaikuttavan maan tulevaisuuteen – onhan 60 prosenttia maan väestöstä syntynyt viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana.
 – On vielä liian aikaista tehdä kokonaisarviota, mutta Taliban tarvitsee näitä ikäluokkia Afganistanin toimivan yhteiskunnan järjestämiseksi, Kivinen sanoo.
 Hänen mukaansa epäonnistumiseen Afganistanissa vaikutti paljon se, ettei lännessä lopultakaan ymmärretty afganistanilaisen yhteiskunnan peruslogiikkaa, jossa heimo ja perhe ajavat uskollisuuden kohteena valtion ja heikon keskushallinnon ohi.
 Talibanin nopeaan voittokulkuun monia syitä
 Lojaliteetin puute, jota Afganistanin poliittisen johdon heikkous ja laaja korruptio vahvistivat, on Kivisen arvion mukaan yksi tärkeä tekijä siinä, miksi Afganistanin asevoimat ja muut turvallisuusjoukot antoivat niin nopeasti periksi talibaneille. Viimeksi mainittujen usko oman asian puolesta taistelemiseen oli vahva.
 – Täytyy lainata omaa ylipäällikköä, joka on todennut maanpuolustustahdosta, että "tärkein puolustuslinja kulkee korvien välissä", Kivinen sanoo.
 Muitakin syitä toki löytyy: Yhdysvaltain ja Talibanin solmima rauhansopimus ja ulkomaisten joukkojen vetäytymisaikataulu muutti Kivisen mukaan koko strategisen asetelman ja "antoi ikään kuin avaimet Talibanin käsiin", kun amerikkalaisten tiedettiin olevan lähdössä.
 Kivisen mukaan Taliban myös hyödynsi asymmetristä heimoihin tukeutuvaa taistelutapaa. Hallinnon joukot taas toimivat eri puolilla maata sijainneista ja kohtuullisen vahvoista puolustuspesäkkeistä, joita he eivät kuitenkaan kyenneet huoltamaan ja ylläpitämään.
 – On myös niin, että kun toinen osapuoli alkaa menestyä, niin siitä tulee helposti dominoefekti, Kivinen lisää.
 Afganistanin opit auttoivat evakuointioperaatiossa
 Suomen osallistuminen rauhanturva- ja kriisinhallintaoperaatioihin on Kivisen mukaan aina ensi sijassa ulko- ja turvallisuuspoliittisin perustein tehtävä päätös. Hyödyt Puolustusvoimille ovat komentajan mukaan "sekundäärisiä" päätöksenteossa.
 – Totta kai ne vuodet siellä kehittivät meidän omia toimintatapojamme ja yhteistoimintakykyä läntisten asevoimien kanssa. On saatu muun muassa kokemuksia taisteluvälineiden ja varusteiden käytettävyydestä, Kivinen sanoo.
 Hänen mukaansa operointi yhdessä muiden kanssa ja erilaiset yhteistoimintaverkostot selittävät myös sitä, miksi pikavauhtia käynnistetty operaatio suojausjoukon lähettämisestä evakuointiavuksi Kabuliin onnistui niin hyvin. Tähän toki ovat olleet Kivisen mukaan vaikuttamassa Afganistanin lisäksi myös muut kansainväliset operaatiot sekä harjoitukset, joihin Suomi on osallistunut.
 – Voi sanoa, että viimeisten kymmenen vuoden aikana on tehty asioita, jotka tämän mahdollistivat, Kivinen summaa.

Puolustusvoimain komentaja Timo Kivinen: Suomalaisten sotilaiden ei pidä tuntea syyllisyyttä Afganistanista


Summary: Viranomaisten mukaan yhteensä noin 50 000 ihmistä on saanut evakuointikäskyn.

Kalifornian maastopalot leviävät nyt kohti Nevadan rajalla sijaitsevaa Tahoejärven lomakeskusta Yhdysvalloissa.
 Kovat tuulet haittaavat sammutustöitä Tahoejärven alueella. Tuulet lennättivät tiistaina hehkuvia kekäleitä jopa kilometrin päähän palon reunasta. Ne sytyttivät uusia palopesäkkeitä kuivassa maastossa.
 Paloviranomaisten mukaan kaksi suurta Caldor-palon pesäkettä lähestyy South Lake Tahoen kaupunkia vain muutaman kilometrin päässä.
 Kaupungin 22 000 asukasta on määrätty evakuoitumaan. Myös Nevadan puolella ihmisiä on määrätty evakuoitumaan Douglasin piirikunnassa.
 Yhteensä noin 50 000 ihmistä on saanut evakuointikäskyn, kertoo Kalifornian metsä- ja palontorjuntavirasto.
 Kymmeniä tuhansia rakennuksia vaarassa
 Viraston tiedottaja  Henry Herrera  sanoi tiistaina uutistoimisto Reutersin mukaan, että satoja rakennuksia on rekisteröity tuhoutuneiksi. Hänen mukaansa noin 34 000 rakennuksen arvioidaan olevan vaarassa.
 Toistaiseksi maastopalojen ei tiedetä aiheuttaneen kuolonuhreja. Kolme palomiestä ja kaksi siviiliä on loukkaantunut paloissa viime päivinä.
 Kalifornian maastopaloja on yhä sammuttamassa yli 15 000 henkilöä. Sammutustöihin osallistuu yli 20 helikopteria. Caldor-palon lisäksi osavaltiossa riehuu edelleen Kalifornian historian toiseksi suurin maastopalo Dixie.
 Maastopaloriski Kaliforniassa on tällä hetkellä niin suuri, että Yhdysvaltojen metsävirasto ilmoitti maanantaina, että kaikki valtionmetsät osavaltiossa suljetaan syyskuun 17. päivään saakka.

Maastopalot lähestyvät Tahoejärven lomakohdetta Kaliforniassa – palomiehet taistelevat liekkejä vastaan kovassa tuulessa


Summary: Bussiin asennetuista kaiuttimista ja info-näytöltä toistetaan Jyväskylä-sinfonian viime kevään verkkokonserttien parhaita paloja. Soiva linkki ajaa pääsääntöisesti linjaa 16, mutta joskus kyytiin pääsee myös linjalla 22.

Jyväskylässä voi nyt halutessaan yhdistää bussimatkan ja sinfoniaorkesterin konsertin. Yksi paikallisliikenteen busseista muutettiin soivaksi linkiksi 23. elokuuta Jyväskylä-sinfonian ja Jyväskylän paikallisliikenteen yhteistyönä.
 Bussin keskiosaan asennetuista kaiuttimista ja infonäytöltä toistetaan Jyväskylä sinfonian valikoituja konserttiesityksiä. Esitykset valittiin viime kevään verkkokonserttiohjelmasta.
 Jyväskylä-sinfonian intendentti  Emma Anttilan  mukaan tarkoitus oli rakentaa kokonaisuus, joka nostattaisi matkustajien arjen tunnelmaa ja kenties myös auttaisi rentoutumaan.
 – Siellä on Beethovenia, sinfonioita ja konserttoja sekä muusikoiden pienryhmäesityksiä. Kattaus on aika monipuolinen.
 Musiikki kuuluu pääosin bussin keski-osassa, johon kaiuttimet on asennettu. Niko Mannonen / Yle
 Soiva Linkki ajaa pääsääntöisesti linjan 16 vuoroja Jyväskylän keskustan, Säynätsalon ja Muuratsalon välillä, mutta joskus siihen voi hypätä myös Tikkakosken suuntaan kulkevalla linjalla 22.
 Jos matkan aikana haluaa kuulla koko konserttikimaran alusta loppuun, on bussissa istuttava kokonainen tunti.
 Yksityiskuljetuksiakin on pyydetty
 Linjalla 16 kulkevan jyväskyläläisen  Jennifer Gbanabilan  mielestä klassinen musiikki tekee matkasta viihtyisämmän.
 – Se on kiva, ja tuntuu hyvältä. Matkustan aina lyhyen matkan, enkä istu bussissa kauan. Klassinen musiikki sopii minulle, Gbanabila sanoo.
 Emma Anttilan mukaan palaute on ollut innostunutta. Soivan linkin reitistä on tullut kysymyksiä, ja myös yksityiskuljetusta on pyydetty.
 Musiikkia pääsee bussissa kuuntelemaan ainakin Jyväskylä-sinfonian kauden loppuun, eli loppukevääseen saakka. Anttilan mukaan ohjelmistoa vaihdetaan tasaisin väliajoin.
 – Otamme palautetta vastaan, ja toiveitakin saa esittää. Katsotaan sitten, jatkammeko vielä ensi kevään jälkeen.
 Kaipaatko sinä klassista musiikkia arjen keskelle? Voit keskustella aiheesta 2.9. klo 23.00 saakka.

Jyväskylässä kulkee soiva bussi, jonka kyydissä voi päästä klassisen musiikin konserttiin – "Haluamme nostattaa arjen tunnelmaa"


Summary: Kasvu hidastuu Nordean mukaan ensi vuonna kolmeen ja sitä seuraavana kahteen prosenttiin. Tammikuun-ennusteessaan Nordea odotti tälle vuodelle tasan kolmen prosentin kasvua.

Nordea nostaa ennustettaan Suomen tämän vuoden talouskasvusta 3,5 prosenttiin, mutta arvioi nopeimman kasvun vaiheen olevan ohi. Kasvu hidastuu Nordean mukaan ensi vuonna kolmeen ja sitä seuraavana kahteen prosenttiin.
 Edellisessä ennusteessaan tammikuulta Nordea odotti tälle vuodelle tasan kolmen prosentin kasvua.
 Poikkeuksellisen nopea nousu syvästä suhdannekuopasta on johtanut tilanteeseen, jossa suurimpana kasvun esteenä eivät enää ole koronarajoitukset tai heikko kysyntä, vaan käytettävissä olevat resurssit. Työmarkkinoilla on siirrytty nopeasti joukkolomautuksista työvoimapulaan, ja pullonkauloja löytyy myös teollisuuden kapasiteetista.
 – Talouskasvun haasteet ovat muuttuneet nopeasti. Nyt kapasiteetin puute ja ongelmat globaaleissa tuotantoketjuissa sekä työvoiman saatavuus estävät reagoinnin nopeasti kasvaneeseen kysyntään. Kasvun jatkuminen nopeana edellyttää, että näihin pullonkauloihin löytyy ratkaisuja, sanoo Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  tiedotteessa.
 Työmarkkinoiden kehitys on avainasemassa tulevia inflaatio- ja korkonäkymiä ajatellen. Yhdysvalloissa palkat ovat lähteneet poikkeuksellisen vahvaan nousuun toipumisvaiheessa.
 – Myös euroalueella odotamme mielenkiinnolla, kiihdyttävätkö nykyiset reippaat inflaatiolukemat ja ripeä toipuminen palkkakehitystä. Yhdysvaltain keskuspankki aloittaa irtautumisen erittäin keveästä rahapolitiikasta jo lähikuukausina ja se vaikuttaa tunnelmiin korkomarkkinoilla laajemminkin, Koivu analysoi.
 Työvoimapulaan puututtava
 Suomessa kesä sujui talouden toipumisen merkeissä. Koronasta kärsinyt hotelli- ja ravintola-ala elpyi kotimaanmatkailun vetämänä. Syksyn tullen toipuminen jatkuu, mutta hieman kesää hitaampana.
 Työvoimapulaan pitäisi löytää pikaisesti ratkaisuja, Nordea suosittelee.
 – Avoimia työpaikkoja on jo ennätyksellisen paljon, ja pula osaavasta työvoimasta rajoittaa yritysten kasvumahdollisuuksia. Samaan aikaan työttömänä tai lomautettuna on edelleen lähes 300 000 henkilöä. Kohtaanto-ongelman korjaamiseksi hallitukselta kaivataankin pikaisesti toimia, ekonomisti  Juho Kostiainen  suosittelee tiedotteessa.
 Kostiaisen mukaan nyt tarvittaisiin toimia, joilla vauhditetaan työperäistä maahanmuuttoa, parannetaan aikuiskoulutuksen kohdentumista sekä tehdään sosiaaliturvasta entistä kannustavampaa.
 Teollisuudessa kapasiteetin käyttöaste on noussut nopeasti korkealle tasolle ja kasvun jatkuminen vahvana vaatii investointeja tuotantokapasiteettiin. Nordean mukaan investointien ennustetaankin kääntyvän kasvuun. Erityisesti puhtaan energian tuottamiseen investoidaan nyt hyvää vauhtia.
 Talouden palautuessa kohti normaalia tuotannon tasoa on julkisen talouden alijäämä jäämässä pysyväksi. Tätä taustaa vastaan elvyttävän talouden jatkamiselle ensi vuonna on vain vähän perusteita, varsinkin kun julkisia menoja kasvattavat enemmän pysyväisluonteiset kulutusmenot kuin investoinnit, Kostiainen varoitteli.
 Lue lisää:
 Ekonomistit A-studiossa: Työvoimapulasta ei selvitä ilman maahanmuuttoa – "Voisiko nykyistä useammassa tehtävässä pärjätä englannilla?"
 Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle, ja se voi vaikuttaa kaikkeen hinnoista veroihin – katso 11:n ison muutoksen lista
 Työpaikkoja on auki yli 50 000, mutta löytyykö tekijöitä? Maria Kosonen on töissä kahvilassa ja Riina Vartiainen kaupassa – molemmilla aloilla riittäisi töitä muillekin
 Neljä lukua paljastaa, että suomalaisten ja koko maan taloudella menee nyt mainiosti – "Kaikki ovat positiivisesti yllättyneitä", tutkija sanoo

Nordea nostaa tämän vuoden talouskasvuennustettaan 3,5 prosenttiin


Summary: Suunnittelukilpailuun tuli 110 hyväksyttyä teosehdotusta, joista kuusi palkitaan.

Presidentti  Mauno Koiviston  muistomerkiksi järjestetyn suunnittelukilpailun tulokset julkistetaan tänään kello 10 alkavassa tilaisuudessa keskustakirjasto Oodissa. Kokoontumisrajoitusten vuoksi tilaisuuteen ei voida ottaa yleisöä paikalle.
 Kilpailuun saatiin 110 hyväksyttyä teosehdotusta. Palkittuja ehdotuksia on kuusi mukaan lukien ensimmäisen palkinnon voittaja. Palkintolautakunnan puheenjohtajana toimii entinen pääministeri  Paavo Lipponen .
 Tavoitteena on, että Pikkuparlamentin puistoon Helsinkiin tarkoitettu muistomerkki on valmis syksyllä 2023. Tuolloin tulee kuluneeksi sata vuotta Koiviston syntymästä. Hän kuoli Helsingissä 12. toukokuuta 2017.
 Koivisto oli suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, pankinjohtaja ja sosiologi sekä Suomen tasavallan yhdeksäs presidentti. Hän toimi presidenttinä 27. tammikuuta 1982 alkaen aina 1. maaliskuuta 1994 saakka.
 Kaikista entisistä Suomen tasavallan presidenteistä on toteutettu virallinen muistomerkki. Muistomerkit sijaitsevat Helsingissä ja ne ovat valmistuttuaan lahjoitettu Helsingin kaupungille. Presidentti Koiviston muistomerkkikilpailu jatkaa tätä perinnettä.
 Juttua päivitetään.

Millainen muistomerkki presidentti Mauno Koivistolle nousee Pikkuparlamentin puistoon? Yle seuraa julkistusta suorana alkaen kello 9.58


Summary: Yli kolmasosa Suomen pienistä ja keskisuurista yrityksistä arvioi, että talouden suhdanteet paranevat seuraavan 12 kuukauden aikana.  Pelko kustannusten nopeasta noususta varjostaa suotuisia odotuksia.

35 prosenttia Suomen pienistä ja keskisuurista yrityksistä arvioi, että talouden suhdanteet paranevat seuraavan 12 kuukauden aikana. Myönteiset odotukset ovat vahvistuneet, sillä puoli vuotta sitten näin arvioi 26 prosenttia yrityksistä.
 Vastaavasti suhdanteiden heikkenemistä odottavien osuus on pienentynyt. Nyt 13 prosenttia pelkää suhdanteiden heikkenevän. Edellinen vastaava luku oli 23 prosenttia.
 Tiedot käyvät ilmi työ- ja elinkeinoministeriön, Suomen yrittäjien ja Finnveran PK-yritysbarometrista.
 Odotuksissa on kuitenkin eroja. Erityisesti suurempien pk-yritysten odotukset ovat lähitulevaisuuden suhteen positiivisemmat kuin pienempien mikroyritysten.
 Paineita hinnankorotuksiin
 Toisaalta kustannusten nopea nousu luo uhan hyville odotuksille. Erityisesti raaka-aineiden ja muiden välituotteiden hintojen odotetaan nousevan enemmän kuin aikaisemmin.
 – Vaikka yrityksen omien tuotteiden ja palveluiden hinnoitteluvaran odotetaan kasvavan, kasvu ei riitä kompensoimaan välituotteiden hintojen nousua, toteaa Suomen yrittäjien ekonomisti  Petri Malinen  tiedotteessa.
 Yritysten koronatuet ja muut rahoitusmahdollisuudet saavat myönteisiä arvioita: 39 prosenttia kertoo tuen vastanneen yritysten tarpeisiin hyvin ja 38 prosenttia ainakin jossain määrin.
 – Tuilla ja rahoituksella on estetty turhat konkurssit, joissa olisi menetetty elinkelpoiset yritykset ja niiden työpaikat. Nyt on tärkeää, että tukijärjestelmää ei ajeta ennenaikaisesti alas, jotta ei riskeerata yrityksiä, työpaikkoja ja tähän mennessä käytettyjä yritysten koronatukia, Malinen jatkaa.
 Rahaa investointeihin ja kasvuhankkeisiin
 Samalla rahoituksen kysyntä on normalisoitunut. Kone- ja laiteinvestointeihin rahoitusta aikoo hakea nyt 49 prosenttia ulkoisen rahoituksen lisäystä suunnittelevista yrityksistä. Aikomukset ovat kasvaneet viidellä prosenttiyksiköllä edelliseen barometriin verrattuna.
 Kasvuhankkeisiin rahoitusta aikoo hakea 25 prosenttia.
 – Lainarahoituksen merkitys korostuu uuden kasvun rakentamisessa ja sen saatavuus on säilynyt hyvällä tasolla. Pankkirahoitusta hakeneista yrityksistä 35 prosenttia kertoi, että rahoituksen saatavuus edellytti Finnveran takausta. Voimakkaasti kasvuhakuisista yrityksistä 60 prosenttia ilmoitti käyttäneensä Finnveran takausta pankkilainan vakuutena, kertoo tiedotteessa Finnveran liiketoimintajohtaja  Juuso Heinilä.
 Finnvera on valtion erityisrahoitusyhtiö, joka muun muassa voi lainoittaa yrityksiä ilman turvaavia vakuuksia.
 Kyselyn teki Taloustutkimus internet- ja puhelinkyselynä kesä- ja heinäkuussa 2021. Siihen vastasi lähes 4 600 pk-yrityksen edustajaa.

Pienten ja keskisuurten yritysten talousluottamus vahvistunut – suuret kuitenkin pieniä luottavaisempia


Summary: Hirven metsästyskausi alkoi Lapissa. Lapin lisäksi jahtiin päästiin aamulla myös Kuusamon ja Taivalkosken kunnissa.

Hirvenmetsästys alkoi, kun Lapissa päästiin jahtiin aamuyöllä. Inarissa lupia on myönnetty paljon ja ensimmäinen hirvi kaatuikin aamulla viiden jälkeen.
 Hirven ampunut, Akujärven erän metsästäjä  Esa Martin  ehti seurailla hirveä kotinsa ikkunasta tunnin verran.
 – Keitin kahvit ja katsoin, että vielä se hirvi on siinä. Hiippailin varastoon, avasin tuuletusikkunan ja odotin, että päivä valkeaa. Ensin se oli takapuoli minuun päin, mutta sitten se kääntyi poikittain, jolloin ammuin ja siihen se kaatui, Esa Martin kertoo.
 Pohjoisessa Lapissa väijyttämällä pyytäminen on tavallista. Passittaminen sen sijaan on vieraampaa ja usein metsässä on vain hirvi, metsästäjä ja koira.
 Esa Martin kertoo kaataneensa samasta paikasta yli neljäkymmentä hirveä. Hän on metsästänyt vuosikymmeniä, eikä pidä syyskuun aloitusta liian varhaisena. Alkusyksystä hirvet ovat hyvässä kunnossa, eivätkä ole vielä siirtyneet kauemmas talvilaitumille.
 – Ennen vanhaan nahkasarvihirviä pyydettiin jo heinänteon aikaan, ne oli elintärkeitä, Martin muistaa.
 Haittana on aiempina syksyinä ollut liian lämmin sää, mutta tänä vuonna sitä vaaraa ei ennusteiden mukaan Ylä-Lapissa ainakaan alussa ole. Metsästysseurat ovat myös varautuneet lämpimään syksyyn hankkimalla lisää kylmiöitä, jotta lihat eivät pääse pilaantumaan.
 Martinin hirviporukkaan kuuluu 15 henkeä ja heillä on lupa 15 hirven kaatamiseen. Yhteensä Inariin on myönnetty tänä vuonna yli 1200 kaatolupaa.
 Inarin Riistahoitoyhdistyksen toiminnaohjaaja  Pertti Vikeväkorvan  mukaan luku on yläkanttiin hirvien todelliseen määrään verrattuna. Kaatoprosentit ovat viime vuosina olleet noin 40 prosenttia, mikä kertoo Vikeväkorvan mukaan siitä, ettei hirviä ole niin paljon kuin Luonnonvarakeskuksen laskennat kertovat.
 Lapin lisäksi jahtiin on päästy myös Kuusamon ja Taivalkosken kunnissa. Muualla Suomessa varsinainen  hirvenpyynti alkaa  (siirryt toisen palveluun) lokakuun alussa.
 Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  torstaihin 2.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Ville Lepistö ampui hirven jo 15-vuotiaana ja on siksi poikkeus – valmistaa saaliinsa itse: "On ekologisempaa syödä lähimetsässä kasvanutta riistaa"
 "Meitä yhdistää erähenkisyys ja rakkaus lajiin" – eteläsuomalaisen naisporukan 17. metsästysretki Lestijärvelle huipentui naarashirven kaatoon

Katso suorana kello 9.30: Hirvijahti alkoi ja Inarissa tärppäsi heti: "Siihen se kaatui" – Pelkästään Inariin on myönnetty yli 1200 lupaa


Summary: Delhi oli yhä maailman saastunein pääkaupunki vuonna 2020, arvioi sveitsiläisyritys. Intia yrittää vähentää ilmansaasteita esimerkiksi leikkaamalla teollisuuden ja liikenteen päästöjä sekä sääntelemällä biomassan polttamista.

Ilmansaasteet todennäköisesti vähentävät satojen miljoonien intialaisten elinajanodotetta yli yhdeksällä vuodella, arvioi tuore  Chicagon yliopiston tutkimus .
 Chicagon yliopiston Energy Policy Instituten (Epic) mukaan Intian pahiten saastuneilla alueilla Indo-Gangesin tasangolla asuu yhteensä yli 480 miljoonaa ihmistä. Luku vastaa noin 40 prosentin osuutta Intian väestöstä. Delhin ja Kolkatan megakaupungit kuuluvat tähän alueeseen.
 Epicin mukaan Intian saasteongelma on huolestuttavasti laajentunut maantieteellisesti ajan kuluessa.
 – Ilmanlaatu on heikentynyt huomattavasti esimerkiksi läntisessä Maharashtran osavaltiossa ja maan keskiosassa sijaitsevassa Madhya Pradeshin osavaltiossa, Epic sanoo raportissaan.
 Intia käynnisti vuonna 2019  kansallisen ilmanpuhdistusohjelman  (NCAP), jonka tavoitteena on vähentää ilmansaasteiden määrää 102 pahiten kärsivässä kaupungissa 20–30 prosentilla vuoden 2017 tasosta vuoteen 2024 mennessä.
 Saasteita on tarkoitus vähentää esimerkiksi leikkaamalla teollisuuden ja liikenteen päästöjä sekä ottamalla käyttöön tiukat säännöt polttoaineille ja biomassan polttamiselle. Myös valvontajärjestelmiä on tarkoitus parantaa.
 Epicin raportissa arvioidaan, että NCAP-ohjelman tavoitteiden saavuttaminen nostaisi koko Intian elinajanodotetta vajaalla kahdella vuodella ja Delhin elinajanodotetta yli kolmella vuodella.
 Savusumu haittasi näkyvyyttä Delhissä tammikuussa 2021. Harish Tyagi / AOP
 Delhi oli maailman saastunein pääkaupunki vuonna 2020 kolmatta vuotta peräkkäin, arvioi maailman ilmanlaatua seuraava sveitsiläinen teknologiayhtiö IQAir.
 IQAir mittaa ilmanlaatua terveydelle haitallisten PM2,5-pienhiukkasten pitoisuuden perusteella.
 Koronaviruspandemian takia asetetun sulkutilan takia Delhin ilmanlaatu parani huomattavasti viime vuoden kesällä.
 Viime talvena Delhin ilmanlaatu heikkeni uudelleen, kun peltojätteiden poltosta syntynyt savu levisi kaupungin ylle läheisistä Punjabin ja Haryanan osavaltioista.
 Intian naapurimaa Bangladesh voisi Epicin mukaan nostaa kansalaistensa elinajanodotetta 5,4 vuodella, jos se parantaisi ilmanlaatuaan Maailman terveysjärjestö WHO:n suosittelemalle tasolle.
 Epic arvioi saasteiden vaikutusta elinajanodotteeseen vertailemalla eri ilmansaastemäärille pitkäaikaisesti altistuneiden ihmisten terveyttä. Sitten Epic sovelsi tuloksia eri paikkoihin Intiassa ja muualla.
 Lue lisää:
 Näin muovijätevuoresta syntyy uusia shampoopulloja – intialainen startup keksi, miten maailma ei ehkä sittenkään huku jätteisiin
 Delhissä suljettiin koulut ilmansaasteiden vuoksi, ulkona liikkumista ei suositella, tappava savusumu ei näytä hälvenevän

Tutkimus: Ilmansaasteet leikkaavat jopa vajaat kymmenen vuotta satojen miljoonien intialaisten odotetusta eliniästä