Summary: Seksuaalinen häirintä ja asiattomasti käyttäytyvät asiakkaat ovat asiakaspalvelutehtävissä työskenteleville tuttuja. PAMin asiantuntija muistuttaa, että huonoa käytöstä ei tarvitse sietää, vaikka sen usein koetaankin kuuluvan työhön.

Turkulainen  Aino Parikka , 22, on työskennellyt marjamyyjänä neljänä kesänä peräkkäin. Kohtaamiset asiattomasti käyttäytyvien asiakkaiden kanssa ovat päivittäisiä.
 – Jos kuuden tai kahdeksan tunnin työpäivän tekee asiakaspalvelijana, niin kyllä siihen päivään nyt ainakin yksi jollain tavalla inhottavampi asiakas mahtuu. Moni niistä menee myös vähän ohi, kun sitä tapahtuu niin paljon.
 Kysyimme elokuussa yleisöltä , ovatko he kokeneet kesätöissä häirintää tai huonoa käytöstä asiakkaiden taholta. Saimme 143 vastausta.
 Valtaosa Ylelle kokemuksiaan jakaneista oli kokenut häirintää. Vastauksissa korostuu naisten kokema, miesasiakkaiden tekemä seksuaalinen häirintä.
 Aino Parikka oli yksi kokemuksiaan jakaneista ja hänen vastauksensa kuvastaa hyvin myös monen muun kertomusta.
 – Vanhemmilta miehiltä tulee seksuaalissävytteisiä vitsejä ja heittoja. Ulkonäön kommentointi ei ole yhtä yleistä, mutta sitäkin on, Parikka sanoo.
 Hän kertoo tapauksesta tältä kesältä, kun hän myi marjoja kojussa, jonka takaa ihmiset kulkivat ohi. Eräs mies jäi paikoilleen ja elehti käsillä, kuinka kauniit muodot Parikalla on.
 – Hän vertaili takamustani, että on ihan samasta muotista veistetty kuin mansikat tuossa. Se oli tosi ahdistava tilanne, kun yhtäkkiä joku hiipii takaa ja selittää, miten hän tykkää jostain kehoni muodoista. Hän lähti pois, mutta kyllä vähän meinasi itku tulla. Tuli tosi ahdistunut olo siitä, että ihmiset tuijottavat, tarkkailevat ja mittailevat kehoani.
 Sanoista tekoihin
 Aino Parikka ei ole ainoa, joka kertoi Ylen kyselyssä saaneensa kommenttia kehostaan kesätyössä. Kaikki ahdistelu ei ole jäänyt vain puheiden tasolle.
 Asiakas on kysynyt miespuoliselta työkaverilta hintaani, mun seistessä aivan vieressä. Olin itse vielä alaikäinen, ja kysymyksen heittänyt asiakas lähemmäs 60-vuotias. Hän oli parin saman ikäisen ystävän kanssa, jotka nauroivat letkautukselle. / marjamyyjä, nainen 20v.
 Moni keski-ikäinen ja siitä vanhempi mies kommentoi kehoani ahdistellen ja vinkkaili, että haluaisi töiden jälkeen nähdä ja puuhailla. / marjamyyjä, nainen 16v.
 Olin tekemässä lähtöä myyntipaikalta, kun aivan tuntematon mies kommentoi reisieni kokoa ja ilmoitti, että kyllä ne siitä kasvavat, kun synnytän lapsia. / marjamyyjä, nainen 18v.
 Olin jäätelökioskilla töissä, ja siellä useasti vanhemmat miehet käyttäytyivät häiritsevästi. Yksi tapahtuma on jäänyt ahdistavana mieleen, kun eräs mies kysyi moneltako pääsen töistä, että hänellä olisi hotellihuone. Hän kysyi tulisinko sinne myös. / jäätelömyyjä, nainen 18v.
 Luvatonta koskettelua ja ällöttävää kielenkäyttöä ja seksuaalissävytteisiä vihjauksia. Tytöttelyä siihen sävyyn etten osaa mitään sukupuoleni vuoksi. Vähättelyä nuoruudestani johtuen / päivittäistavarakaupan työntekijä, nainen 15v.
 Asiakas on koskettanut minua takapuolestani hyllyttäessäni tuotteita. Myöskin sanallinen häirintää on yleistä. Minua on myös pyydetty ulos kassalla työskennellessäni ja ystävällisesti kieltäydyttyäni asiakkaat ovat suuttuneet pahasti ja saattaneet nimitellä. / myyjä, nainen 21v.
 Etenkin vanhemmat +40v. miehet huutelevat, kommentoivat kuinka ”on niin kuuma päivä että kannattaisi ehkä vähentää vaatetusta”. Omia ”lemppareitani” ovat ”eikö sulle voisi maksaa luonnossa” ja ”en pysty olemaan pois sun luota, oot ihan kun joku magneetti”. / marjamyyjä, nainen 19v.
 Kaikki edellä olevat kommentit saatiin Ylen kyselyyn muutaman vuorokauden aikana.
 Nuoret kokevat häirintää muita useammin
 Seksuaalinen häirintä on asiakaspalvelutyössä yleistä.
 Kymmenen akavalaisen liiton  vuonna 2018 tekemän selvityksen mukaan  27 prosenttia kyselyyn vastanneista työntekijöistä ja 41 prosenttia opiskelijoista oli kohdannut asiakkaiden taholta tulevaa seksuaalista häirintää.
 Palvelualojen ammattiliitto  kysyi asiaa jäseniltään vuosi sitten , ja tulokset olivat vielä karumpia. Asiakaspalvelutyötä tekevistä seksuaalista häirintää oli viimeisen vuoden aikana kokenut asiakkaiden taholta 37 prosenttia vastaajista.
 Nuoret vastaajat kertoivat kokeneensa seksuaalista häirintää kaikkein useimmin. Alle 25-vuotiaista vastaajista 59 prosenttia oli kokenut seksuaalista häirintää viimeisen vuoden aikana.
 Palvelualojen ammattiliiton järjestöasiantuntija  Marjut Pihonen  työskentelee nuorten ja opiskelijoiden parissa ja tietää, että Ylenkin kyselyyn tulleet kokemukset ovat tavallisia.
 Seksuaalinen häirintä voi olla nuoria kohtaan yleisempää kuin muiden, mutta osansa on myös sillä, mikä koetaan häirinnäksi.
 – Vanhemmat työntekijät ovat voineet kasvattaa paksun nahan. Toisaalta osa asiakkaista kokee, että nuorten kustannuksella voi vähän pitää hauskaa. Palvelualoilla on sellainen työkulttuuri, että myös inhottavaa asiakasta pitää palvella, vaikka niin ei pitäisi olla.
 Väkivallalla uhkaamista ja huorittelua
 Kesätyössä kohdataan myös muunlaista asiatonta käytöstä kuin seksuaalista häirintää. Aino Parikka kertoo, että korona tuntuu kiristäneen ihmisten pinnaa.
 – Viime ja tänä kesänä ihmiset ovat ehkä purkaneet omaa turhautumista ja pahaa oloaan, olleet töykeitä ja aggressiivisia. Esimerkiksi maistatusten puuttumiseen on reagoitu todella vihaisesti.
 Minusta on otettu salaa kuvia töiden aikana ja uhattu väkivallalla kun en enää tarjoile. / tarjoilija, nainen 24v.
 Jäätelökioskilla oli kuningatarjäätelö loppunut ja vanhempi mies haukkui minut huoraksi tämän takia. Sieltä tuli pidempi lista haukkumasanoja, mutta ”huora” jäi parhaiten mieleen. / jäätelömyyjä, nainen 16v.
 Olin töissä mansikkamyyjänä ja kerran eräs mies tuli heittämään tyhjän mansikkalaatikon päälleni ja alkoi minulle kovaan ääneen valittamaan kuinka oli paskimmat mansikat koskaan. Toisella keralla eräs nainen käyttäytyi todella ilkeästi minua kohtaan, koska 5kg mansikkalaatikot olivat loppuneet. Hän syytti minua siitä, että hän ajelee ympäri Espoota mansikoiden perässä ja minä pilasin hänen asiakaskokemuksen. Kaiken lisäksi hän olisi halunnut, että minä kokeilen omilla sormillani kuinka helposti perunoista lähtee kuoret ja kun hygienia syistä tästä kieltäydyin, niin hän kiukkuisesti vastasi ettei sitten osta niitä. / marjamyyjä, nainen 17v.
 Paula Collin / Yle
 Moni ei reagoi, koska "asiakas on aina oikeassa"
 Marjamyyjänä jo useamman kesän työskennellyt Aino Parikka kertoo, että asiakkaiden käytökseen on hieman turtunut. Osa heitoista menee ohi, mutta osa jää vaivaamaan pidemmäksikin aikaa.
 – Ennen jäi enemmän, nykyään ei enää ihan niin paljon. Sellaiset, mitkä menevät henkilökohtaisuuksiin, saattavat jäädä vaivaamaan viikoiksi.
 Aina käytös kuitenkin harmittaa, vaikka tilanteissa on vaikeaa reagoida. Nykyisin Parikka saattaa joskus sanoa huonosti käyttäytyvälle asiakkaalle, että nyt oli vähän ikävä kommentti.
 – Ei silloin nuorempana osannut reagoida. Varsinkin ekana kesänä piti koko ajan hymyillä. Päähän oli tosi vahvasti iskostettuna tämä klassinen fraasi “asiakas on aina oikeassa”, mikä ei kyllä ole totta. Ja mitä nuorempi on, sitä vaikeampaa on reagoida, sillä asiakkaat ovat vanhempia ja Suomessa on niin vahva kulttuuri siitä, että vanhempaa ihmistä pitää aina kunnioittaa.
 Valtaosa kyselyyn vastanneista oli asiasta hyvin samoilla linjoilla. Reagoiminen on vaikeaa, ja ehkä monen mielestä turhaakin, sillä epämiellyttävien asiakkaiden nyt vain koetaan kuuluvan asiakaspalvelutyöhön. Moni kirjoitti, ettei ollut kertonut asiasta esimiehelleen.
 Myös PAMin kyselystä kävi ilmi, että valtaosa ei kertonut seksuaalisesta häirinnästä esimiehelleen. Syynä on useimmiten se, ettei siitä uskota olevan hyötyä.
 Vuoden 2018 selvityksestä puolestaan ilmeni, että monet eivät tiedä kenen puoleen kääntyä, jos kokee seksuaalista häirintää.
 Epämiellyttävissä tilanteissa koitin käyttäytyä kohteliaasti ja asiallisesti, koska koen, että sitä edellytetään asiakaspalvelijalta. Rauhallisuutta ei kuitenkaan ollut aina helppo säilyttää. Toisaalta häirinnästä usein myös hämmentyi ja asiaan oli vaikea reagoida itse tilanteessa mitenkään. / puutarhamyyjä, nainen 19v.
 Yleisenä ohjeena työntekijöille on aina ollut ”toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos”. Eli pakko vaan sietää ja pysyä itse ystävällisenä, ettei provosoi asiakasta lisää. Eli asialle ei oikeastaan tehdä tai ei voida tehdä mitään. Se turhauttaa, kun on päivästä toiseen siedettävä tuollaista kohtelua ja töissä on turvaton olo. Mulle ei makseta tarpeeksi ihmisten kaatopaikkana olemisesta. / ravintolatyöntekijä, nainen 20v.
 Kesätyöpaikkani oli miesvaltainen, ja vaikka olisin kokenutkin oloni turvalliseksi kertoa esimerkiksi muille naishenkilöille, ilmapiiri oli sellainen että tuollaisia asioita ei tulisi ottaa liian tosissaan. / kassatyöntekijä, nainen 19v.
 Kun takapuoltani kouraistiin, olin todella hämmentynyt ja ahdistunut ja pakenin tilanteesta toiseen hyllyväliin asiakasta karkuun. En alkuun meinannut kehdata sanoa siitä pomolle, etten vaikuttaisi liian herkältä. Meidät tytöt on opetettu kilteiksi, eikä asiasta saa tehdä liian isoa numeroa tai voi leimautua turhasta suuttujaksi. Varsinkaan kenenkään mieltä ei saa pahoittaa, vaikka hän olisi pahoittanut ensin sinun mielesi. Onneksi uskaltauduin pienellä viiveellä kertomaan pomolle, joka otti asian heti tosissaan ja sanoi pitävänsä heti puhuttelun asiakkaalle, jos vielä näemme hänet kaupassa. Muissa tilanteissa en ole sanonut asioista eteenpäin, koska ne ovat olleet niin "pieniä", mikä on kyllä väärin ajateltu. Kaipaisin kaupparyhmiltä selkeää linjausta ja ohjeita siihen, miten asiakaspalvelija saa reagoida itseään kohdistuviin turhiin haukkuihin, häirintään tai seksuaaliseen ahdisteluun. / kaupan tehtävät, nainen, 23v.
 Kerroin, jos asia jäi vaivaamaan itseäni eli esim. en ollut varma olinko toiminut tilanteessa oikein. Työnantajani suhtautui asiaan mielestäni välinpitämättömästi naurahtamalla ja toteamalla, että ihmisiä on erilaisia eikä kaikki osaa aina käyttäytyä. Asiakkaille pyrin olemaan aina asiallinen, jos jonkun asiakkaan käytös harmitti itseäni kovasti saatoin esim. tauoilla itkeä tai työvuoron jälkeen. / myyjä, nainen 20v.
 Paula Collin / Yle
 Asiasta sanominen on ok
 PAMin järjestöasiantuntija Marjut Pihonen muistuttaa, että epäasiallista käytöstä ei tarvitse työpaikalla sietää, ei työpaikan sisäistä eikä asiakkaiden taholta tulevaa.
 – Ei missään nimessä pitäisi sietää. On surullista, kuinka asiakaspalveluammateissa on sellainen asenne, että se kuuluu työhön.
 Pihonen kehottaa kertomaan asioista esihenkilölle, mutta jos häneltä ei saa apua, voi ottaa yhteyttä työsuojeluvaltuutettuun tai -päällikköön. Pihonen kuitenkin myöntää, että usein työpaikan asennemuutokseen vaaditaan useita ilmoituksia.
 – Ja monesti saattaa käydä niin, että ilmoittamisen sijaan vaihdetaan työpaikkaa tai alaa kokonaan. Kesätyöntekijöillä on usein 1,5 kuukauden koeaika, niin uskaltaako siinä sitten vaatia oikeuksiaan. Voi olla iso kynnys tehdä asialle jotain.
 Jos asiat eivät työpaikan sisällä ratkea, voi tilanteesta tehdä ilmoituksen aluehallintovirastoon tai ammattiliittoon. Moni ei kuitenkaan välttämättä edes tiedä tällaisesta vaihtoehdosta.
 Pihonen pitää tärkeänä, että kesätyöntekijöitä ohjeistettaisiin selvästi siitä, miten pitää toimia, jos kohtaa häirintää tai asiatonta käytöstä. Kerrottaisiin, kenelle ilmoittaa, mutta myös annettaisiin neuvoja siihen, mitä siinä hetkessä voi tehdä.
 – Että jos asiakas sanoo tai tekee näin, mitä pitää tehdä. Näitä asioita voi myös harjoitella etukäteen, ja miettiä, mitä sanoa missäkin tilanteessa.
 Asiakaspalvelutehtävissä työskenteleväkin saa sanoa huonosti käyttäytyvälle asiakkaalle, että noin ei voi sanoa tai toimia. Asiatonta asiakasta ei taritse palvella.
 – Voi olla, että asiakas ei itse edes tajua, että sanoo jotain asiatonta. Ja juuri siksi siihen pitäisi puuttua, jotta hän ei enää toiste tee niin, sanoo Marjut Pihonen.
 Aino Parikka suhtautuu tulevaisuuteen toiveikkaasti. Ehkä maailma muuttuu siihen suuntaan, että seksuaalinen häirintä ja muut asiattomuudet vähitellen kitkeytyvät pois.
 – Uskon, että sukupolvi toisensa jälkeen opitaan paremmin, mitä asioita ei ole ok sanoa toiselle. Esimerkiksi vanhemmille ihmisille tuntuu olevan ok kommentoida toisten ulkonäköä, mutta minun ikäiseni jo ymmärtävät, että se ei ole niin.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella.  Kommentointi sulkeutuu 10.9. kello 23.
 Lue myös:
 Näin toinen koronakesä näkyy kesäduuneissa: nollatuntisopimukset tuovat epävarmuutta, mutta iloakin on – "Ihmispaljous muistuttaa, että olemme elossa taas"
 "Asiakas laski housut alas ja paljasti sukupuolielimensä" – Palvelualojen naiset kokevat seksuaalista häirintää, josta harva puhuu
 Tehyn kyselyyn vastanneista liki kolmannes kohdannut työssään seksuaalista häirintää – tekijänä useimmiten asiakas tai potilas

Ulkonäön kommentointia, vihjailua, koskettelua ja suoria ehdotuksia – nuoret kertoivat Ylelle kesätöissä kohtaamastaan seksuaalisesta häirinnästä


Summary: Euroopan komission järjestämässä kilpailussa palkitaan kaupunki, jonka ympäristöteoista muut kaupungit voivat ottaa esimerkkiä. Lahden ympäristöpääkaupunkivuosi näkyi muun muassa taideteoksena sekä vihreiden hankkeiden tukemisena.

Euroopan ympäristöpääkaupungiksi vuodelle 2023 on valittu Tallinna. Finalistikaupungit olivat lisäksi Helsingborg, Krakova ja Sofia.
 Palkinto myönnettiin tänä vuonna ympäristöpääkaupunkivuottaan viettävässä Lahdessa. Ennen Tallinnan vuoroa ympäristöpääkaupungin titteli siirtyy Lahdelta Ranskaan Grenoblelle.
 Palkinto jaettiin Lahden Sibeliustalolla. Tallinnan edustajat olivat innoissaan voitostaan. Janne Nykänen / Yle
 European Green Capital Award eli Euroopan ympäristöpääkaupunki -palkinto myönnetään vuosittain kaupungille, joka on ympäristötyössä edelläkävijä, toimii esimerkkinä muille kaupungeille ja kehittää innovatiivisia ratkaisuja ympäristöhaasteisiin. Ympäristöpääkaupunkikilpailun järjestää Euroopan komissio.
 Tilaisuudessa julkistettiin myös Euroopan vihrein kaupunki 2022 -palkinnon voittaja. European Green Leaf -palkinnon voitti Valongo Portugalista.
 Lahden ympäristökaupunkivuosi näkyi monella tavalla
 Lahden vuosi ympäristöpääkaupunkina huipentuu joulukuun alussa kaikille avoimeen talvitapahtumaan. Vaikka juhlavuosi loppuu, Lahti saa pitää tittelinsä pohjoisimpana ja pienimpänä voittajakaupunkina.
 Lahden ympäristöpääkaupunkivuosi näkyi esimerkiksi Helsingissä, kun kaupunki toi  yhdeksän sulavaa jääkuutiota  Kansalaistorille muistuttamaan ilmastonmuutoksesta. Myös moni vihreä  hanke sai rahoitusta  juhlavuoden hengessä, muun muassa  mikromuovia seulova laite .

Lahden ympäristöpääkaupunkivuoden loppu häämöttää – Tallinna valittiin vuoden 2023 palkinnon saajaksi


Summary: Kirjailija Henna Mäkelinin esikoisromaanissa syövän sairastaminen on kaikkea muuta kuin urheaa taistelua. Hän haluaa kirjallaan ravistella sanastoa, jolla syövästä puhutaan.

Piikkejä työntyy Aadaan joka puolelta, odottamattomista paikoista, oudoista kulmista. Ne lamauttavat lapsen, saavat hänet vaikeroimaan, käpertymään kivusta keräksi, jota Riikan on yritettävä pitää oikosena. Riikkaa hyönteiset eivät pistä, mutta hän tuntee niiden ryömivän ihollaan ja hiuksissaan. Hän yrittää kaikin voimin olla hajoamatta, huitomatta, vaikka hänen vaistonsa huutaa: juokse, pakene heti tai et selviä.
 Toimittaja-kirjailija  Henna Mäkelinin  esikoisromaani  Syöpäkortti  on kertomus Riikan ja Markon perheestä, jonka nelivuotias lapsi Aada sairastuu leukemiaan. Elokuussa ilmestynyt kirja kypsyi rinnan hänen  ensimmäisen tietokirjan kanssa, jonka aihe oli kuolema .
 Jos Mäkelin saisi valita, molemmat kirjat olisivat saaneet jäädä kirjoittamatta.
 – Alkusysäys molemmille kirjoille lähti siitä, että oma lapseni sairastui vakavasti. Siinä kohtaa tuli tarve käsitellä asiaa kirjoittamalla. Kirjoittaminen on minulle sellainen luonnollinen purkautumisväylä, sanoo Henna Mäkelin.
 Syöpäkortti on Mäkelinin ensimmäinen julkaistu romaani. Antro Valo / Yle
 Hän ryhtyi kirjoittamaan romaania, koska fiktio antoi hänelle kirjoittajana vapaat kädet esittää omia ajatuksia, jotka jäivät  Kuolema -kirjasta pois.
 Naistenlehtien sankaritarinat tuntuivat hänestä lähes abrurdeilta. Henna Mäkelin sanoo olevansa taipuvainen mustaan huumoriin, joten häntä tarinat lähinnä naurattivat.
 – Niissä puhuivat ihmiset, jotka näyttivät ihan erilaiselta kuin rakas pieni ihminen sairaalavuoteella. Ei niistä ainakaan vertaistukea saanut.
 Mäkelin haluaa uudessa kirjassaan osoittaa, että syövän sairastaminen on muutakin kuin sankaritarina, jollaisena sairaus usein esitetään lehdissä ja sosiaalisessa mediassa. Hän kokee, että sellainen kertomus on yksinkertaistava.
 – Vallalla on narratiivi, jossa alun shokin ja lyhyen sairaskertomuksen jälkeen hypätään siihen, mitä sairaus opetti ja kuinka se on kasvattanut ihmisenä. Kuinka elämä on kääntynyt parhain päin. Minulle tuli sellainen olo, että , sanoo Henna Mäkelin.
 Hän hakee vielä kipulääkettä ja laittaa kaurapussin mikroon lämpenemään, vetäisee käsiinsä kumihanskat ja alkaa kauhoa oksennusta lattialta sankoon. Sappea on roiskunut sängynjaloillekin. Riikka varoo työntämästä kättään liian pitkälle. Sängyn alla, mustassa pimeydessä, ryömivät möröt.
 Turvapaikkoja ei enää ole, oliot kiipeävät öisin piiloistaan heidän huoneisiinsa. Niitä on niin montaa lajia, ettei Riikka enää erota niitä toisistaan: Ahdistus, Pelko, Turhautuneisuus, Viha, Epätoivo, Uupumus. Pahin on Rakkaus, joka avaa sydämen raadeltavaksi kaikille muille.
 Unelma omasta kirjasta toteutui julmassa muodossa
 Kirjan kirjoittaminen on ollut Henna Mäkelinin suuri unelma, jota kohti hän on mennyt. Hän arvelee, ettei kumpaakaan kirjaa olisi syntynyt ilman kokemusta lapsen vakavasta sairaudesta ja pelosta oman lapsen kuolemasta.
 Jos kyseessä olisi suuri syöpäkertomus tai sankaritarina, Mäkelinin pitäisi olla kiitollinen sairaudelle, koska kirjoja ei olisi syntynyt ilman sitä.
 – Unelma annettiin minulle näin kamalan julmassa muodossa. Vaihtaisin jokaisen päivän siitä sairausajasta ja siitä kokemuksesta pois ja antaisin lapselleni terveen lapsuuden, vaikka se tarkoittaisi sitä, että näitä kirjoja ei olisi siinä tapauksessa syntynyt. Pitäkää kirjanne, puuskahtaa Henna Mäkelin.
 Syöpäkortti ei kuitenkaan ole omaelämäkerta tai autofiktio, vaikka kirjailija jakaa päähenkilön, Aadan äidin Riikan kanssa samoja kokemuksia.
 – Olen elänyt pelossa, että lapseni ei välttämättä selviä. Olen elänyt äitinä niissä samoissa sairaalahuoneissa. Minä ja Riikka jaamme yhteistä surua, hätää ja raivoa. Pelkoa ja epätoivoa sekä toivoa ja rakkautta.
 Joukossa on muutamia kohtauksia, joita Mäkelin on poiminut tosielämästä.
 Aada näyttää lelupöllön päätä, jalkaa ja vatsaa.
 – Se saa kamalan paljon pistoksia.
 Aada tökkii pöllöä joka paikkaan lääkeruiskulla. Lelu päästelee itkuisia ääniä ja taistelee vastaan. Aada alkaa jutella sille.
 – Voi voi, Pienin. Nyt paikallaan ettei satu.
 Taistelusanasto sysää vastuun sairastuneelle
 Syövästä puhuttaessa käytettävä taistelusanasto liittyy ihmisen haluun kontrolloida pelottavia asioita ympärillään. Kun syövästä puhutaan taisteluna, ihminen on siinä aktiivinen toimija. Henna Mäkelinin mukaan todellisuudessa syöpäsairas ihminen ja hänen lähipiirinsä on lähinnä pommitusten kohteena.
 – Jos joku taistelee, niin lääkärit. Heillä on aseinaan solumyrkyt, sädehoidot ja soluterapiat.

 Kirjailija toivoo Syöpäkortin tarjoavan syövästä puhumiseen laajempaa sanastoa: että käytössä olisi muitakin sanoja kuin selättämistä, taistelua ja selviytymistä. Sankaritarinoiden rinnalle kaivataan tarinoita, joihin mahtuu väliin myös epätoivoa tuskaa, kärsimystä ja pelkoa.
 – En kiellä ketään käyttämästä niitä. Saa olla tsemppiä ja taistelutahtoa, mutta se ei saisi olla ainoa tapa. Se on aika julmaa niissä tilanteissa, jos tsempin ja taistelun sanat ovat ainoat, kun sairastaa vaikka parantumatonta syöpää.
 Parantuminen ei ole taistelusta kiinni
 Syöpäjärjestöissä taistelutermistöä on vältelty jo pitkään . Niiden tiedetään aiheuttavat potilaille ja heidän läheisilleen mielipahaa ja ärtymystä.
 – Käytetään termejä "taistele", "älä luovuta" ja "kyllä me tää voitetaan", kun muita sanoja ei löydy, sanoo Syöpäjärjestöjen neuvontapalveluiden päällikkö  Taina Häkkinen .
 Vastuuta ei pitäisi sysätä sairastuneelle eikä vaatia häneltä taistelua ja voittamista. Läheisten tulisi enemmänkin luvata olla rinnalla, tukena ja saavutettavissa.
 – Syöpään sairastuneella ei ole vaihtoehtoja. Hänen on kuljettava koko matka. Ystävät ovat tukena usein diagnoosivaiheessa, mutta eivät aina jaksa olla rinnalla hoitojen loppuun saakka. Läheisten tuki olisi niitä tsemppisanoja parempi keino tukea sairastunutta, huomauttaa Taina Häkkinen.
 Suomessa syöpään kuolee 12 000 ihmistä joka vuosi. Syövästä selviäminen ei ole taistelusta kiinni.
 – Olisi kamalaa ajatella, että he eivät taistelleet, sanoo Taina Häkkinen.
 Hän on googlannut, vaikka lääkäri on kieltänyt. Nämä julkkikset voittivat syövän. Katso lista! Poliitikko sairastui rintasyöpään: ”Usko on kantanut minua.” Outo luomi olikin syöpä! Bikini fitness -lupaus kertoo rankasta keväästään: ”Salilla käyminen on auttanut.” Syövän selättänyt iskelmätähti: ”Menin eteenpäin hetki kerrallaan.” Verkko on syöttänyt Markon silmille kuvia naisista, joiden punatut huulet kiiltelevät ja tekoripset säpsyvät.
 Neuvontapalveluiden päällikkö Taina Häkkinen Syöpäjärjestöistä näkee julkkisten positiivisissa sankaritarinoissa myös hyviä puolia. Ne kertovat, että syöpää voidaan hoitaa ja siitä voi myös selvitä.
 – Julkkikset ovat varmaan käyneet läpi yhtä kipeitä ja rankkoja asioita. Heillä on kuitenkin oikeus kertoa se osuus siitä polusta, jonka he itse haluavat jakaa.
 Esimerkkinä Häkkinen mainitsee  Jörn Donnerin , joka kertoi julkisuuteen intiimistä eturauhassyövästä.
 – Se tuo muillekin rohkeutta kertoa ja puhua syövästä oikeilla nimillä, sanoo Syöpäjärjestöjen neuvontapalveluiden päällikkö Taina Häkkinen.

Kun oma lapsi sairastui vakavasti, sankaritarinat tuntuivat naurettavilta – äidille tuli tarve kirjoittaa totuus: "Vaihtaisin jokaisen päivän pois"


Summary: Asiantuntijat pitävät hallituksen ilmastopäätöksiä riittämättöminä. Liikenteen päästövähennykset nojaavat heidän mukaansa liian suuriin odotuksiin sähköautojen lisääntymisestä. Tehokkain keino eli fossiilisten polttoaineiden hinnan korottaminen jäi käyttämättä.

Asiantuntijat arvostelevat budjettineuvotteluissa tehtyjä ilmastopäätöksiä riittämättömiksi.
 Hallitus kertoi tänään torstaina , että budjettineuvottelun yhteydessä on päätetty jopa 14–15 miljoonan hiilioksiditonnin päästövähennyksestä.
 Päästömäärä on enemmän kuin alunperin oli tarkoitus vähentää. Hallituksen tavoite oli sopia neuvotteluissa niin sanotun päästökuilun eli 11 miljoonan hiilidioksiditonnin kuromisesta umpeen.
 Nyt tehdyillä päätöksillä pitäisi saavuttaa hiilineutraalius vuonna 2035.
 Neuvottelut olivat kariutua  keskustan ja vihreiden kiistaan  ilmastotoimien uskottavuudesta. Keskusta ajoi päästöjen vähentämiseen kannusteita ja tukia, vihreät taas kovempia, fossiilisten polttoaineiden hintaa nostavia keinoja.
 Lopullisesta hallituksen esityksestä kovat keinot jäivät lähes täysin pois ja tilalla on tukia ja veroalennuksia.
 Viime päivinä kiistellyistä keinoista lämmityspolttoaineiden veronkorotus kuopattiin kokonaan. Liikenteen kansallisesta päästökaupasta ei myöskään tehty uusia päätöksiä. Molemmat olisivat heijastuneet fossiilisten polttoaineiden hintoihin.
 Liikenteen polttoaineveron korotuksen  hallitus hautasi jo kevääll ä. Keskusta hehkuttikin tyytyväisyyttään ilmastosopuun tiedotustilaisuudessa.
 – Hallituksen esitys ei sisällä veronkiristyksiä eikä päätöstä kansallisesta päästökaupasta. Sen sijaan se sisältää kirittäviä toimia, valtiovarainministeri ja keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  sanoi.
 Myös vihreät vakuuttivat, että sopu kelpaa. Heidän mukaansa neuvottelut ratkaisi niin sanottu perälautakirjaus, jossa linjataan, että nyt sovittujen keinojen vaikutukset tarkistetaan myöhemmin. Laskelmat tekevät tutkijat.
 Ratkaisevaa sovussa oli myös liikenteen päästövähennyksen korottaminen, joka sisältyi pääministeri  Sanna Marinin  tekemään ehdotukseen. Liikenteen päästöistä alunperin piti vähentää miljoona tonnia hiilidioksidia. Nyt vähennys korotettiin 1,2 miljoonaan tonniin.
 Hallitus päätti vahvistaa fossiilittoman tieliikenteen tiekarttaa, poistaa autoveron sähköautoilta ja lisätä tukea öljylämmityksestä luopumiseen.
 Nyt tehtyjen päätösten pohjalta työstetään loppuun niin sanottu keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelma eli KAISU. Se on suunnitelma taakanjakosektorin eli käytännössä liikenteen ja maatalouden päästöjen vähentämisestä.
 – Sitä arvoidaan, mihin päätökset riittävät. Meille on tärkeää, että ilmastopäätökset perustuvat tutkittuun tietoon, ja sen me olemme nyt varmistaneet, sisäministeri ja vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  sanoi.
 Käytännössä vaikutusten arvioinnin suorittavat Ilmastopaneeli sekä ministeriöiden alaiset Luonnonvarakeskus, Suomen ympäristökeskus ja Teknologian tutkimuskeskus VTT.
 Jos päästöt eivät vähene riittävästi, uusia päätöksiä tehdään jälleen ensi kevään budjettineuvotteluissa.
 Biokaasu ei tuo päästövähennyksiä
 Asiantuntijat pitävät hallituksen suunnitelmaa riittämättömänä erityisesti liikenteen osalta.
 Ilmastopaneelin puheenjohtajan  Markku Ollikaisen  mielestä ilmastopäätösten kunnianhimo on ylipäänsä liian matala.
 – Hyvä, että sopimus syntyi. Mutta päästövähennysten määrä olisi voinut olla kunnianhimoisempi.
 Ollikaisen mukaan liikenteeseen jäi paljon "tarkistettavaa". Polttoaineveron korotuksesta hallitus ei tiettävästi edes keskustellut tässä vaiheessa, vaikka asiantuntijatyöryhmä esitti sen korottamista keväällä.
 Sähköautojen hankintatukeen ei myöskään tehty lisäystä, vaikka Ollikainen pitää sitä tärkeänä keinona. Tuki on tällä hetkellä pari tuhatta euroa ja sitä käytetään vähän. Sen sijaan hallitus päätti tukea lataus- ja jakeluverkostoa.
 – Taloustieteen vastaus on, että verojen ja tukien yhdistelmä olisi paras yhdistelmä politiikan kannalta. Sähköautojen hankintatuki ja polttoaineveron korotus olisivat yhdessä tehokkaat keinot.
 Ollikaisen mukaan hallitus myös yliarvioi liikenteestä saatavia päästövähennyksiä. Hyvänä hän pitää sitä, ettei liikenteen kansallista päästökauppaa pyyhitty kokonaan pois päiväjärjestyksestä, vaikka keskustan Saarikko niin antoikin ymmärtää.
 Hallituksen esityksessä on kirjaus, joka tehtiin jo keväällä fossiilittoman liikenteen tiekartan yhteydessä. Hallitus on hyväksynyt tiekartan, ja päätti nyt jatkaa siinä päätetyin keinoin.
 Liikenne- ja viestintäministeriö selvittää päästökauppaa parhaillaan. Päästökaupan teho perustuu siihen, että sen arvioidaan nostavan polttoaineen hintaa veron tavoin.
 – Tärkeintä on, että sitä valmistellaan. Päästökauppaa ei ole pakko ottaa käyttöön, jos vähennykset syntyvät muuten.
 Ollikainen pitää myös hallituksen päätöstä biokaasun tuotannon lisäämisestä kyseenalaisena. Hallitus sopi, että biokaasun tuotanto tuplataan nykyisestä reilusta kahdesta yli neljään terawattiin.
 Biokaasun tuotanto oli 0,74 terawattia vuonna 2019
 – Pidämme biokaasua hyvänä, mutta sille ei ole riittävästi käyttäjiä. Sieltä ei saada niitä päästövähennyksiä, mitä nyt on laskettu.
 Ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen toivoi hallitukselta kovempaa kunnianhimoa. Nella Nuora / Yle
 VATT:n johtava tutkija: "Päätöksiä lykättiin tulevaisuuteen"
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen johtava tutkija  Marita Laukkanen  arvostelee vielä kovemmin liikenteen toimia.
 – Yhteenvetona voi todeta, että päätöksiä lykättiin tulevaisuuteen.
 Laukkasen mukaan hallituksen ilmastotoimet ovat vailla konkretiaa.
 – Puhutaan keinoista, mutta oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä. Halutaan vähentää päästöjä, mutta ei sanota miten.
 Laukkasen mukaan hallitus nojaa liian toiveikkaasti siihen, että liikenne sähköistyy. Fossiilittoman liikenteen tiekartan mukaan liikenteen päästövähennyksiin tarvitaan 350 000 sähköautoa.
 – Kesän lopussa niitä oli vain 15 000. Olisi toiveikas ajatus, että liikenne sähköistyy ilman pontevampaa ohjausta.
 Laukkanen varoittaa tuijottamasta sähköautojen ensirekisteröintimääriä, joilla on viime aikoina perusteltu sitä, että sähköistyminen on jo käynnissä.
 – Sähköautoja on niin pieni prosentti Suomen autokannassa, että kasvu näyttää helposti suurelta.
 Hallitus lupasi sähköautojen hankinnalle myös veroalen. Laukkanen arvostelee hallituksen kirjausta. Siinä täyssähköautot vapautetaan autoverosta, mutta korotetaan kuitenkin vuosittain maksettavaa ajoneuvoveroa. Autovero maksetaan auton hankkimisen yhteydessä. Ajoneuvoveroa taas maksetaan vuosittain.
 – Nyt leikataan täkkiä toisesta päästä, että saadaan jatkettua sitä toisesta.
 Laukkasen mukaan tehokas keino olisi nostaa fossiilisen polttoaineen hintaa joko veron tai kansallisen päästökaupan avulla. VATT oli tekemässä muun muassa polttoveroa koskevaa selvitystä viime keväänä.
 Laukkanen pohtii, pitäisikö veron sijaan puhua päästömaksusta muiden Pohjoismaiden tyyliin.
 – Pitäisikö vaihtaa nimeä, jos vero on niin ikävä sana. On todella vaikea päästä päästövähennyksiin ilman, että nostetaan liikenteen hiilidioksidipäästöjen maksuja.
 VATTin johtava tutkija Marita Laukkanen arvostelee hallitusta siitä, että fossiilisten polttoaineiden hintaan ei uskallettu tehdä korotuksia. Yle / Kristofer Andersson
 Kosteikkoviljelyn edistäminen hillitsee turvepeltojen päästöjä
 Sekä Marita Laukkanen että Markku Ollikainen kiittävät hallitusta muun muassa kosteikkoviljelyn tukemisesta.
 Kosteikkoviljely hillitsee turvepeltojen päästöjä. Ne ovat maatalouden suurin päästölähde. Päästöt vähenevät, kun vedenpintaa nostetaan viljelyä varten kuivatuilla turvepelloilla.
 Hallitus on varannut tukia noin 30 000 peltohehtaarin kääntämiseksi kosteikkoviljelyyn. Määrä on vähemmän kuin ilmastopaneeli suositti. Suomessa on noin 250 000 hehtaaria turvepeltoja.
 Turvepeltojen päästöihin ei kuitenkaan isossa mittakaavassa puututtu. Nyt tehty päätös vähentää vajaa miljoona tonnia hiilidioksidia, kun turvepellot päästävät yhteensä lähes yhdeksän miljoonaa tonnia hiildioksidia.
 Myös maatalouden veronpalautus jäi yhä voimaan. Maataloudessa käytetyistä fossiilisista polttoaineista voi tällä hetkellä hakea palautusta. Vastaava palautus poistettiin teollisuudelta keväällä.
 Maankäyttöön eli esimerkiksi peltoihin liittyvät ilmastopäätökset tehdään hallituksen mukaanloppuvuodesta, kun maankäyttösektoria koskeva ilmastosuunnitelma valmistuu.
 Lue lisää:
 Budjettiriihi valmistui – Näin muutokset näkyvät kukkarossasi vuonna 2022: Opiskelijoiden tuloraja nousee, biokaasu kallistuu tankilla
 Luonnonvarakeskuksen tutkijat ihmettelevät pieniä vähennyksiä maatalouden päästöihin: “Surullista, miten huonolla ilmastopolitiikalla vedätetään viljelijöitä”
 Vihreät ja keskusta taistelevat ilmastopäästöistä – mitä ovat lämmityspolttoainevero, pellonraivausmaksu ja liikenteen päästökauppa?
 Työryhmä ehdottaa polttoaineveroon korotusta päästöjen vähentämiseksi – Vanhanen tyrmää korotuksen

Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"


Summary: Jo kymmenen kertaa vuoden radioääneksi valittu Jaajo Linnonmaa saa kuukausipalkaa Radio Suomipopin aamuista, mutta intohimona on yrittäjyys. Sarjayrittäjän ensimmäinen firma oli nakkikioski Kulosaaren yhteiskoulussa.

Jaajo Linnonmaa  tunnetaan kaupallisen Radio Suomipopin Aamulypsy-ohjelman suosittuna juontajana. Hän on myös sarjayrittäjä, joka on omistanut ja johtanut yli kymmentä eri alan yritystä. Yrittäjäura alkoi jo 14-vuotiaana Helsingin Kulosaaressa.
 – Nakkikioski kouluun oli ensimmäinen yritys. Meillä oli ongelma: nuoria kasvavia ihmisiä ja rehtori oli sanonut, että ostarille ei saa mennä. Kysyin reksiltä, saanko perustaa koululle nakkikioskin. Veistotunnilla tehtiin kioski, tytöt ompeli kässässä meille essut ja hatut ja tukusta käytiin ostamassa nakkeja ja sämpylöitä. Mainokset tehtiin kuviksen tunnilla.
 Tällä hetkellä Linnonmaa on useita yrityksiä perustanut sarjayrittäjä.
 – Mitä enemmän tulee firmoja ja yrityksiä, on uuden perustaminen aina vähän helpompaa. Äitini mielestä minä en tarvitsisi enää yhtään uutta yritystä, ja vaimo taitaa olla samaa mieltä. Minä ajattelen, että aina kun saan jonkun uuden idean, jolla pystyy työllistämään edes yhden ihmisen, niin se on vörttiä kokeilla.
 Jaajo Linnonmaa käy myös puhumassa yrittämisestä kiinnostuneille nuorille. Hänellä on yksi tärkeä neuvo:
 – Minä aina sanon, että pitäkää omat työpaikkanne. Minulla on ollut aamuradio jo viisitoista vuotta. Sieltä tulee kuukausipalkka ja sillä lyhennetään asuntolainaa. Oikeasti kaikki firmat ja näyttelemiset radion ulkopuolella on mukavaa harrastusta ja puuhailua, josta ehkä jonakin päivänä tulee rahaa.
 Ylen 95-vuotispäivänä Puoli seitsemän -ohjelman vieraana ollut Linnonmaa kertoo, että Ylen ohjelmat ovat mukana arjessa joka aamu ja viikonloppu.
 – Aina aamulla kun ajan töihin, haluan kuulla puhetta ja kuuntelen Yle Puhetta. Perjantaisin kuunnellaan aina Puhelinlangat laulaa ja lauantaina Onnen sävel. Olen kova radion kuuntelija.
 Katso tästä Jaajo Linnonmaan koko haastattelu:

Jaajo Linnonmaa perusti ensimmäisen firman teini-iässä, ja into jatkuu: "Aina kun saa idean, joka työllistää edes yhden ihmisen, se on vörttiä kokeilla"


Summary: Ilmastokiistan riitapukarit keskusta ja vihreät saivat sovitella ratkaisua keskenään. Pääministeri Sanna Marinin (sd.) mukaan pöytään saatiin aito kompromissiesitys.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Hallituskumppanit keskusta ja vihreät kokivat budjettiriihen aikana, että pääministeri  Sanna Marin  (sd.) ulkoisti itsensä hankalan tilanteen ratkaisusta ja jätti ilmastokiistan likaisen työn kahdelle puolueelle.
 Kiistakumppaneiden piti sovitella keskenään ilmastoratkaisu, minkä jälkeen hallitusviisikko saattoi palata neuvottelupöytään.
 Pääministeri Marin puolusti erikoista ratkaisuaan torstaina A-Talkissa.
 ”Hallituskumppaneilla oli erilaisia näkemyksiä siitä, millä keinoin yhteisiin tavoitteisiin päästään. Uskon, että kun keskusta ja vihreät keskustelivat aidosti yhdessä, niin sopu oli tänään löydettävissä ja pöydällä oli aito kompromissiesitys, jonka taakse kaikki saattoivat tulla.”
 Hallituksen ilmasto- ja työllisyyspäätöksiä A-Talkissa arvioivat myös valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) sekä oppositiosta puheenjohtajat  Riikka Purra  (ps.) ja  Sari Essayah  (kd.).
 Lisätoimia kannusteilla ja ohjauksella
 Pääministeri Sanna Marin puolustaa hallituksen budjettiriihessä päättämiä ilmastolinjauksia. Hän uskoo, että sovitut ilmastotoimet vähentävät päästöjä 14-15 megatonnia suunnitellusti vuoteen 2035 mennessä.
 Hallitus sitoutui ilmastoasioissa lisätoimiin ensi maaliskuussa, jos näyttää siltä, että päästövähennystavoitteet eivät toteudu.
 ”Silloin me teemme lisätoimia, jos näin olisi. Itse uskon, että yllämme tavoitteeseen, ylikin sen”, pääministeri sanoo.
 Valtiovarainministeri Annika Saarikon mukaan mahdollisista lisätoimista ei ole vielä linjausta. Pääministeri Marinin mukaan mahdolliset lisätoimet voisivat olla lainsäädäntöteitse tapahtuvia päätöksiä, taloudellisten kannusteiden tai ohjauskeinojen kautta toteutuvia keinoja.
 ”Sellaisia toimia, joilla voidaan varmistaa päästövähennysten toteutuminen”, pääministeri Marin painottaa.
 ”Hallitukselta on iso kuva hävinnyt”
 Oppositiosta perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra pitää hallitusta vihreiden varauman vankina.
 ”Hallitus on ohjelmassaan lukkiutunut hiilineutraaliustavoitteeseen, ja se sitten vaikuttaa yksittäisiin budjettikäsittelyihin. Asioihin palataan keväällä ja taas on riita pystyssä. Ongelmaa vain siirrettiin eteenpäin.”
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah pitää hälyttävänä, että hallituksen tärkein tavoite, työllisyyden nostaminen, on jäänyt jumiin yhdelle puolueelle ja sen ilmastotavoitteille.
 ”Hallitukselta on iso kuva hävinnyt.”
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko muistuttaa, että ilmastonmuutos ja talouskasvu kulkevat käsi kädessä.
 ”Kaikki isot investoinnit maakunnissa syntyvät ilmastonmuutoksen ympärille. Suomalainen huippuosaaminen on edelläkävijä monella ilmastonmuutoksen torjunnan sektorilla. Teimme töitä paketin eteen, jossa ei ole veronkorotuksia autoilijoille, maataloudelle lisäkustannuksia – uskomme kannusteisiin.”
 Katso koko A-Talkin keskustelu  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"
 Budjettiriihi valmistui – Näin muutokset näkyvät kukkarossasi vuonna 2022: Opiskelijoiden tuloraja nousee, biokaasu kallistuu tankilla
 Hallitus helpottaa opiskelijoiden työssäkäyntiä ja turvaa poliisin määrärahat – näitä asioita valtion ensi vuoden budjetti merkitsee

Pääministeri Sanna Marin puolusti A-Talkissa erikoista vetoaan: ”Pöydällä oli aito kompromissiesitys”


Summary: Aiemmin elokuvan on nähnyt Suomessa vain runsaat sata ihmistä Espoon Cinéssä, Kokkolan Kinojuhlilla sen näkee tuhatkunta ennen laajaan levitykseen lähtöä.

Juho Kuosmasen  ohjaama Hytti nro 6 sai torstaina tulikasteen ohjaajan ja tuottajan kotikaupungissa Kokkolassa. Neljättä kertaa järjestettävillä Kokkolan Kinojuhlilla elokuva esitetään kaikkiaan kahdeksan kertaa.
 Rosa Liksomin teokseen perustuva Hytti nro 6 voitti Cannesin elokuvajuhlien arvostetun Grand Prix- palkinnon, jota pidetään juhlien hopeapalkintona.
 Torstaina esityksiä oli neljä yhtä monessa paikassa. Yleisöltä satoi näytösten jälkeen kiitosta niin tunnelmasta kuin näyttelijätyöstä ja kuvauksesta.
 Terhi Mannila, Tuire Mäenpää, Kirsi Mäenpää  ja  Pirjo Mäenpää  tulivat näytökseen Hyvinkäältä, Pirkkalasta ja Helsingistä.
 – Elokuva oli sykähdyttävä. Sen jälkeen olo on pysähtynyt, ja katsoja jää pohtimaan. Kuvaus piti otteessaan: tunsi, että on mukana ahtaassa junassa ja hytissä – kaikki tunnelmat tulivat hyvin läpi, sanoo Tuire Mäenpää.
 – Se jätti paljon miettimistä; meillä on illan aikana paljon pohdittavaa, sanoo Pirjo Mäenpää.
 – Vangitseva ja intensiivinen, tiivistävät Terhi Mannila ja Kirsi Mäenpää.
 – Päällimmäinen tunnelma on hyvä ja hieno – näyttelijät ovat niin mahtavia.
 Pirjo Mäenpää suosittelee elokuvaa ikäisilleen, yli 70-vuotiaille. Tyttäret näkevät kuitenkin toisin: heidän mielestään nuorten pitää nähdä Hytti nro 6.
 – Nuori nainen, jännittävät ympäristöt, itsenäisyys ja rohkeus lähteä kaikkeen, mitä matkan varrella tulee vastaan olla maailmalla, luettelee Terhi Mannila.
 Terhi Mannila, Tuire Mäenpää, Kirsi Mäenpää ja Pirjo Mäenpää tulivat näytökseen Etelä-Suomesta ja Hytti nro 6 jätti äidille ja tyttärille paljon ajateltavaa ja sulateltavaa. Sari Möller / Yle
 Myös helsinkiläisen  Ossi Vuoren  mielestä kyseessä on elokuva, joka nuorten ehdottomasti kannattaa nähdä.
 – Ihan loistavaa näyttelijätyötä, huikeat suoritukset.
 – Kaikenikäisten kannattaa, mutta nuorena mietin miespääosaa ja mieskuvaa, jonka elokuva antaa. Elokuvassa on jokaiselle jotain tarkasti katsottavaa ja opittavaa, sanoo  Paavo Kärki  Helsingistä.
 Helsinkiläinen  Saara Heimsch  on lukenut elokuvan pohjana olevan kirjan ja pitää Hytti nro 6:a onnistuneena.
 – Odotukset olivat monesta syystä korkealla, ja niihin vastattiin. Tunnelma oli sama kuin mikä kirjasta oli jäänyt, myös henkilöhahmot pitkälti samanlaisia. Ei ole pakko lukea, mutta tuo jotain lisää. Monesti kirjaa pidetään parempana kuin filmatisointia, mutta tässä ne tukivat toisiaan, sanoo Heimsch.
 Ossi Vuori, Paavo Kärki ja Saara Heimsch tulivat Kinojuhlille ensimmäistä kertaa. Hytti nro 6 avasi kokemuksen, ja siihen lisäsäväyksen toi se, miten tekijöiden läsnäolo avasi elokuvaa. Sari Möller / Yle
 Kokkolalainen  Riitta Huhtala  oli näytöksen jälkeen vaikuttunut,
 – Elokuva oli välillä vähäeleinenkin, mutta tunne ja voimakkuus välittyivät.
 Merja Lehtomaan  mielestä vähäeleisyys myös näyttelijätyössä toi tunteet ja tarinan elävinä ja aitoina.
 – Paljon kaunista, karua, rumaa ja ihanaa - ja rakkautta. Siinä välittyi se, mitä elämä on: moniulotteista, ei yksiselitteistä.
 Riitta Huhtalan ja Merja Lehtomaan kokemukseen toi lisämausteen se, että tekijäkaarti on vahvasti omasta kaupungista. Sari Möller / Yle
 Ohjaajan ja tuottajan pitkä ystävyys on osa menestystarinaa
 Ohjaaja Juho Kuosmasen ja tuottaja Jussi Rantamäen vuosikymmeniä kestänyt ystävyys on molempien mielestä osaltaan vaikuttanut ensin En certain regard -palkinnon saaneen Hymyilevän miehen ja sitten Hytti nro 6:n lopputulokseen.
 – En usko, että tämä kaikki olisi tapahtunut vain toiselle meistä. Elokuvaa tehdesä kaikki tapahtuu ihmisten kesken ja ohjaajana on erilainen erilaisissa ympäristöissä. Keskeistä lopputuloksessa on se, missä porukassa se on tehty, sanoo Juho Kuosmanen.
 – Jos sattuu kohdalle tuollainen yhtäkkinen hukea menestys - että sitä saa vielä kokea ihmisten kanssa, joiden kanssa on yli 20-vuotinen historia. Se ainakin on jotain erikoista! sanoo Jussi Rantamäki.
 Se että miehet ovat päätyneet tekemään yhteistyötä, ei Kuosmanen mukaan ole ollut päämäärätietoista, mutta selkeää ja luontevaa. Yhteinen tapa nähdä maailmaa helpottaa yhdessätekemistä.
 – Elokuvan teossa on paljon mitä pitää kommunikoida ja asiat ovat monesti abstrakteja. On mahtava työskennellä ihmisen kanssa, jolle ei tarvitse selittää asioita, joita on vaikea verbalisoida.
 Saavuttamaansa menestykseen miehet eivät uraa aloittaessaan uskoneet. Jo Kokkolan korkeudelta teatterikorkeakouluun ponnistaneet harvat saivat pohtimaan, että tuskin sille tasolle oma tie johtaa.
 – Ei se käynyt mielessäkään, mutta kummallista miten hyvällä tavalla arkinen kokemus siitä toteutuessaan tuli – vaikka onkin huiikea juttu. Että tällaistakin mahtuu tähän elämään, se on ihan mahtavaa, sanoo Kuosmanen.
 Lue seuraavaksi:   Hytti nro 6 -elokuva hurmasi Cannesissa, Rosa Liksom itse uskoi kirjoittaneensa pienen piirin teoksen: "Kustantaja ei uskonut tähän kirjaan"
 Kumpikaan miehistä ei ole kotoisin omaleimaisesta Ykspihlajan kaupunginosasta, joka on noussut eräänlaiseksi kulttuurinkehdoksi. He ovat kuitenkin viettäneet siellä paljon aikaa ja pitävät tunnelmaa inspiroivana ja tekemisen kynnystä tarpeeksi matalana.
 – Taide ei ole kaukana tai liian korkealla tavoiteltavaksi, vaan sitä tekevät kaikki. Ei ajatella, että oisko minusta tai että pitäisi olla fiksumpi että pystyisi, sanoo Kuosmanen.
 Lue myös:   Hytti nro 6:n Grand Prix- palkinto povaa kriitikon mukaan hyvää suomalaisen elokuvan tulevaisuudelle – palkittu ohjaaja kritisoi pienten elokuvien rahoitusta

"Vangitseva, sykähdyttävä, intensiivinen" – Cannesissa palkittu Hytti nro 6 sai katsojat vaikuttumaan Kokkolan Kinojuhlien ennakkonäytöksissä


Hallitus on tänään  saanut valmiiksi  valtion budjetin kolmen päivän neuvottelujen jälkeen.
 Valtion budjetti tarkoittaa arviota valtion ensi vuoden menoista ja tuloista. Tuloja valtio saa esimerkiksi veroilla ja velanotolla, menoja taas koituu erilaisten palvelujen järjestämisestä.
 Budjetin loppusumma on 64,8 miljardia euroa. Budjetti on 6,9 miljardia alijäämäinen, eli menoja on sen verran enemmän kuin tuloja.
 Suhtautuminen budjettiin on vaihtelevaa ja riippuu siitä, keneltä asiaa kysyy. Kokosimme tähän artikkeliin kommentteja budjetista talouselämältä, teollisuudelta ja järjestökentältä.
 Talouselämässä suhtautuminen budjetin antiin nihkeää: velkaa otettiin liikaa ja työllisyystoimia ei tehty tarpeeksi
 Kaupan liitto on pettynyt hallituksen työllisyystoimiin. Sen mukaan työllisyystoimet eivät riittävästi vastaa pahenevaan työvoimapulaan, eivätkä riihen päätökset paranna kaupan kansainvälistä kilpailukykyä.
 – On hyvä, että ansiotuloverotus ei kiristy. Myös kotitalousvähennyksen laajentaminen sekä selvitys taloyhtiöiden ottamisesta vähennyksen piiriin ovat kaupan näkökulmasta myönteisiä ratkaisuja, Kaupan liiton toimitusjohtaja  Mari Kiviniemi  toteaa.
 Keskuskauppakamari kantaa huolta työllisyydestä ja osaajapulasta. Sen mukaan hallituksen nopeat toimet osaajapulan helpottamiseksi jäivät budjettiriihessä laihoiksi. Keskuskauppakamari moittii hallitusta elvyttävästä finanssipolitiikasta keskellä huippusuhdannetta.
 – Hallitus nostatti itse odotuksia siitä, että budjettiriihestä löytyisi ratkaisuja akuuttiin osaajapulaan. Muutamia hyviä ratkaisuja tehtiin, mutta kokonaisuutta tarkasteltaessa saldo on laihanpuoleinen, toteaa Keskuskauppakamarin johtava asiantuntija  Mikko Valtonen .
 – Elvyttävä politiikka viime vuonna koronakuopassa oli järkevä valinta, mutta jo kuluvana vuonna näin mittava velkaelvytys on kyseenalaista. Elvyttävän politiikan jatkaminen ensi vuoden budjetissa on jo selkeä virhe, joka tulee kostautumaan tulevaisuudessa, Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja  Juho Romakkaniemi  varoittaa.
 EK:n mukaan hallitus rikkoo omaa menokehystään, Suomen yrittäjien mukaan budjetti on väärää talouspolitiikkaa
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n mukaan hallitus lykkää jälleen keskeisiä talous- ja työllisyyspäätöksiä tulevaisuuteen samaan aikaan, kun menolisäykset ovat toteutuneet etupainotteisesti. Myös EK:ssa nähdään, että pula osaavista työntekijöistä uhkaa talouskasvua.
 – Onnistuminen työvoimapulan ratkaisemisessa on edellytys Suomen menestykselle. Hallitus tuntuu olevan liian riitainen tekemään näitä päätöksiä. Velka kasvaa edelleen rajusti, ja alijäämän ollessa kaikkiaan 6,9 miljardia hallitus rikkoo omaa menokehystään, EK:n toimitusjohtaja  Jyri Häkämies  sanoo.
 Talouselämässä suhtautuminen budjetin antiin on laajalti nihkeää. Velkaa otettiin liikaa ja työllisyystoimia ei tehty tarpeeksi, talouden etujärjestöistä arvioidaan.  Henrietta Hassinen / Yle
 Suomen yrittäjien mukaan hallituksen budjetti on yksinkertaisesti väärää talouspolitiikkaa ja velkaa otetaan liikaa. Suomen yrittäjien mukaan julkista taloutta pitäisi tasapainottaa voimakkaammin sekä tehdä taloutta ja työllisyyttä vahvistavia rakenneuudistuksia.
 – Talousarvio lisää aivan liikaa velkaa tässä suhdannetilanteessa. On vastuutonta, että hallitus ei toteuta sopeutustoimia eikä tee aitoja työllisyyttä lisääviä rakenneuudistuksia. Jos velkalastimme ei kevene, kykymme ottaa vastaan suhdanteen heikkeneminen ja seuraava kriisi on heikkoa, Suomen yrittäjien johtaja pääekonomisti  Mika Kuismanen  arvioi.
 Finanssiala on sen sijaan tyytyväinen osinkojen uuden lähdeveron hautaamiseen ja kotimaisen sijoittajan tukemiseen.
 – Arvostamme, että hallitus otti päätöksenteossaan huomioon asiantuntijaryhmän arviot lähdeveron kielteisistä vaikutuksista, toteaa Finanssiala ry:n toimitusjohtaja  Piia-Noora Kauppi .
 Myös teollisuudessa yleislinja pettynyt: merkittävät työelämän uudistukset jäivät tekemättä
 Teknologiateollisuus on pettynyt budjettiin. Sen mukaan hallitus hylkäsi vaikuttavampien työllisyyspäätösten toteuttamisen tulevaisuuteen. Lisäksi sen mukaan tutkimus- ja innovaatiorahoituksessa jäätiin jälkeen tavoitteista.
 – Merkittävät työelämän uudistukset jäivät jälleen ulos päätösten listalta. Paikallisen sopimisen edistämisen ja ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisen sijaan hallitus siirtää työllisyystoimet myöhemmin pohdittaviksi, ikään kuin taloutemme kantokyvyn parantamisella ei olisi kiirettä, Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja  Jaakko Hirvola  sanoo.
 Metsäteollisuuden mukaan taloutta ja työllisyyttä tukevät päätökset jäivät budjettiriihessä tekemättä. Metsäteollisuus kantaa huolta julkisen talouden velkaantumisen luomasta kasvavasta epävarmuudesta ja pitkän aikavälin teollisuuspoliittisen linjan puutteesta.
 – Hallitus ei kyennyt tekemään ratkaisuja, joilla palautettaisiin uskottavuus vastuulliseen talouspolitiikkaan. Tarvittavat päätökset julkisen talouden tasapainottamisesta ja aidot työllisyystoimet lykkääntyivät. Jatkuva ja voimakas julkinen velkaantuminen heikentää maassamme toimivien yritysten toimintaympäristön ennustettavuutta, Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja  Timo Jaatinen  arvioi.
 Teollisuudessa yleislinja burjettiriihen antiin on pettymys. Teollisuuden etujärjestöjen mukaan tarvittavat työelämän uudistukset jäiväty puolitiehen.  Risto Degerman / Yle
 Energiateollisuus näkee sen sijaan valoa tunnelin päässä, koska ilmastopolitiikan linjana on nyt kannustaminen kieltämisen sijasta.
 – Nyt päätetyt toimenpiteet laskevat lämmön tuotantokustannuksia samalla kun päästöt vähenevät. Kannustaminen on hyvä linja, silloin kun halutaan ilmastopoliittisesti vaikuttavia tuloksia aikaiseksi, Energiateollisuus ry:n toimitusjohtaja  Jukka Leskelä  iloitsee.
 Kaivosteollisuus hämmästelee kaivosveroa. Se näkee kaivosveron jarruttavan hallituksen omaa ilmasto- ja työllisyysstrategiaa, koska kaivosalan tuottamia mineraaleja tarvitaan yhä enemmän liikenteen sähköistämisessä.
 – Kaivosala vastaa siten osaltaan ilmastonmuutoksen haasteisiin, ja nyt Suomen hallitus kiittää meitä uudella verolla. Toivomme ehdottomasti vastineeksi uskottavaa teollisuuspolitiikkaa ja loppua alan toimintaedellytysten heikentämiselle, sanoo Kaivosteollisuuden toiminnanjohtaja  Pekka Suomela .
 Maa- ja Metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK on tyytyväinen, että hallitus ei lisännyt maatalouden kustannuksia. Sen mukaan harmittavaa taas on se, että hallitus ei tarjonnut maa- ja metsätaloustuottajille riittävää porkkanaa ilmastotoimiin.
 Työmarkkinajärjestöt: Työllisyystoimet jäivät pääosin tekemättä
 Hallituksen budjettiriihen päätökset uusista työllisyystoimista jäivät Akavan mielestä niukoiksi. Akava pitää kuitenkin myönteisenä, että riihessä luovuttiin osittain tutkimuksen ja tieteen rahoituksen leikkauksista.
 – Jäämme kauas kehysriihen päätöksestä vahvistaa työllisyystoimin julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla. Se oli alun perinkin vaatimaton tavoite julkisen talouden alijäämään nähden. Hallituksen pitäisi kyetä tekemään tehokkaita työllisyystoimia, jotka lisäävät työllisten määrää, alentavat työttömyyttä ja vahvistavat julkista taloutta, sanoo Akavan puheenjohtaja  Sture Fjäder .
 STTK arvioi valoisammin budjetin tuloksia, vaikkakin sen mukaan kasvu edellyttäisi vahvempaa panostusta osaavaan työvoimaan.
 – Hallituksen budjettiesitys tasapainottaa julkista taloutta merkittävästi kuluvaan vuoteen nähden. Velkaantuminen vähenee ja velkasuhde suhteessa btk:hen tasoittuu. On myös hyvä, että yhteiskunta avautuu koronakriisin jäljiltä normaaliin päin, ekonomisti  Antti Koskela  näkee.
 Palvelujen työnantajat Palta kutsuu työllisyyspäätöksiä pannukakuksi. Sen mukaan tutkimusrahoitusta ei saatu riittävälle tasolle, eikä ilmastonmuutosta hilltsevien palveluiden kehittämiseen satsattu tarpeeksi rahoitusta.
 – On pettymys, ettei budjettiriihestä saatu tarvittavia päätöksiä tutkimusrahoituksen tason nostamiseksi eikä TKI-verokannustimen laajentamiseksi koskemaan myös yritysten omaa kehitystyötä, mutta hyvä että edes nykymuotoista kannustinta päätettiin jatkaa, Paltan elinkeinopolitiikan johtaja  Tatu Rauhamäki  arvioi.
 Sosiaali- ja terveysalalta viestitetään, että budjettiriihdesta odotettiin enemmän investointeja osaamiseen ja työllisyyteen. Derrick Frilund / Yle
 Sosiaali ja terveysalan kattojärjestö SOSTE odotti budjettiriihestä enemmän investointeja osaamiseen ja työllisyyteen. Sen mukaan tarvelähtöisiin työllisyyspalveluihin ja terveysperusteiden verotuksen edistämiseen olisi pitänyt investoida voimakkaammin.
 Hyvinvointialaa edustava HALI näkee, että hallitus teki riiihessä useita merkittäviä päätöksiä sote-palvelujen turvaamiseksi, kuten seitsemän päivän hoitotakuun, ohjelman sote-alan työvoimapulan helpottamiseksi sekä kotitalousvähennyksen kokeilun.
 − Terveyskeskusten pitkät jonot ja hidas hoitoon pääsy ovat kansallinen häpeäpilkku. Hoitotakuu on säädettävä voimaan sote-uudistuksen yhteydessä. Yksityiset palveluntuottajat pitää ottaa vahvasti mukaan hoitovelan purkuun palveluseteleitä, ostopalveluja ja Kela-korvauksia hyödyntämällä, Hyvinvointiala HALI ry:n toimitusjohtaja  Ulla-Maija Rajakangas  toteaa.
 Kuntaliiton mukaan kuntatalous heikentyy merkittävästi ensi vuonna budjettiriihen päätösten seurauksena. Kunnat saavat enemmän tehtäviä, mutta ei tarpeeksi rahaa niiden toteuttamiseen.
 Kuntaliiton mukaan kustannustenjaon tarkistuksesta luopuminen ja työajan pidennykseen perustuneen kiky-leikkauksen palauttaminen pysyvästi kuntien valtionosuuksiin tekevät ison loven kuntien perusrahoitukseen.
 – Budjettiriihen päätösten perusteella näyttää selvältä, että kuntien rahoitus ei seuraa tehtävien laajentumista ja kustannuskehitystä. Lisäpainetta kuntien talouteen tuovat koronatestaukset ja jäljittäminen sekä sote-uudistukseen valmistautuminen, sanoo Kuntaliiton toimitusjohtaja  Minna Karhunen .
 Luonto- ja ympäristöjärjestöt enimmäkseen positiivisina: ilmastokriisin torjunta tullut politiikan kovaan ytimeen
 Greenpeacen mukaan budjettisopu jättää paljon sulateltavaa, mutta ilmastokriisin torjunta on tullut politiikan kovimpaan ytimeen jäädäkseen. Sen mukaan positiivista on, että enää ei väitellä siitä, tehdäänkö mitään ilmaston eteen vai ei, vaan siitä, miten varmistetaan, että toimia varmasti tehdään.
 – Tarvittavat päästövähennykset ovat nyt kasassa paperilla, mutta se, onko siellä mielekäs kokonaisuus ja kestääkö se kriittisen tarkastelun, on aivan eri asia. Onneksi tälle kriittiselle tarkastelulle on nyt selkeä tilaus, takaraja ja päämäärä, jotta päästövähennysten varmistaminen ei jää mutuilun varaan, Greenpeace Suomen ilmasto- ja energia-asiantuntija  Kaisa Kosonen  arvioi.
 Luonto- ja ympäristöjärjestöt näkevät posiitivisena kehityksenä sen, että ilmastokriisin torjunta on tullut rytinällä politiikan kovaan ytimeen. Sami Takkinen / Yle
 Luonnonsuojeluliitto on tyytyväinen, että ilmastokysymykset nousivat keskiöön budjettiriihessä, mutta se huomauttaa, että ilmastotyötä tulee jatkaa budjettiriihen jälkeenkin. Luonnonsuojeluliiton mukaan hallituksella riittää kuitenkin vielä työnsarkaa muun muassa maatalouden tuissa, turpeenpolton lopettamisessa ja valtion vanhojen luonnonmetsien suojelussa.
 – On hienoa, että hallitus sai ilmastopaketin tehtyä. Sen tavoitteiden saavuttaminen täytyy kuitenkin jatkotyössä varmistaa. Lisäksi maatalouden tukia tulee suunnata lisää ympäristötoimenpiteisiin. Turpeen käytön polttamiselle tulee määrätä päättymisaikataulu, vaatii Luonnonsuojeluliiton toiminnanjohtaja  Tapani Veistola .
 WWF Suomi kutsuu budjettiriihen ilmastokompromissia riittämättömäksi. Järjestö on pettynyt siihen, ettei hallitus ollut valmis käyttämään tehokkaiksi todettuja ohjauskeinoja, kuten veroja ja päästökauppaa ilmastopolitiikan työkalupakissa.
 – Nyt hyväksyttyjen toimenpiteiden vaikutukset päästöihin vuoteen 2035 asti ovat osin arvailujen varassa. Hallitus ei kanna nyt riittävää vastuuta ilmastotavoitteista. Tästä jää laiskanläksyä ensi vuodelle, WWF:n ilmastovastaava  Bernt Nordman  sanoo.
 Lue lisää:
 Hallitus helpottaa opiskelijoiden työssäkäyntiä ja turvaa poliisin määrärahat – näitä asioita valtion ensi vuoden budjetti merkitsee

Talouselämä ja teollisuus pettyivät työllisyystoimiin, ympäristöjärjestöt kiittävät ilmastopolitiikan nostamista ytimeen  – näin etujärjestöt kommentoivat budjettiratkaisua


Summary: Texasin uusi aborttilaki kieltää lähes kaikki abortit kuudennen raskausviikon jälkeen.

Yhdysvaltojen oikeusministeriö haastaa Texasin osavaltion oikeuteen sen uudesta aborttilaista.
 Laki kieltää lähes kaikki abortit kuudennen raskausviikon jälkeen, jolloin moni odottaja ei vielä edes tiedä olevansa raskaana.
 Oikeusministeri  Merrick Garland  kutsui lakia "selvästi perustuslain vastaiseksi".
 – Tämä Yhdysvaltain perustuslain mitätöimiseen tähtäävä juoni on sellainen, jota kaikkien amerikkalaisten poliittisesta mielipiteestä tai puolueesta riippumatta tulisi pelätä, Garland sanoi.
 – Jos se voittaa, siitä saattaa tulla toimintamalli muille alueille muiden osavaltioiden toimesta.
 Viime viikolla maan korkein oikeus ei kumonnut Texasin uutta lakia. Korkein oikeus ei kuitenkaan ottanut kantaa lain perustuslaillisuuteen.
 Demokraattipuolueessa ja presidentti  Joe Bidenin  hallinnossa lain katsotaan olevan ristiriidassa korkeimman oikeuden vuoden 1973 Roe v. Wade -ennakkopäätöksen kanssa, joka takasi aborttioikeuden siihen asti, että sikiö on elinkelpoinen kohdun ulkopuolella. Tämä tarkoittaa noin 22.–24. raskausviikkoa.
 Kyseessä on jo toinen Bidenin hallinnon republikaanijohtoista osavaltiota vastaan nostama oikeusjuttu. Kesäkuussa oikeusministeriö haastoi oikeuteen Georgian sen uudesta vaalilaista, jonka Bidenin hallinto katsoo rajoittavan äänestysoikeutta.
 Uutinen päivittyy.

Yhdysvaltojen oikeusministeriö haastaa Texasin oikeuteen osavaltion uudesta aborttilaista


Summary: Lähetyksessä syyskuun 11. päivän iskua ja sen seurauksia on analysoimassa Ulkopoliittisen instituutin johtaja Mika Aaltola sekä Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun dosentti Ilmari Käihkö. Otamme yhteyden myös New Yorkiin ja Kabuliin.

Syyskuun 11. päivän iskuista tulee tänään kuluneeksi 20 vuotta. Miten iskut muuttivat maailmaa? Mitä iskujen jälkeen aloitetusta Afganistanin sodasta jäi käteen?
 Ylen klo 15.25 alkavassa erikoislähetyksessä tunnelmia New Yorkista muistotilaisuudesta, jota seuraa paikalla Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Studiossa tapahtumia ovat kommentoimassa Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Mika Aaltola  sekä Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun dosentti  Ilmari Käihkö .
 Kuulemme myös tunnelmia Afganistanin pääkaupungista Kabulista, jossa on toimittajamme  Maija Liuhto .
 Lisää aiheesta:
 "Sisu pelasti minut" – suomalainen palomies selvisi kuin ihmeen kaupalla hengissä New Yorkin terrori-iskusta vuonna 2001
 Afganistanin sodasta tuli millenniaalien Vietnam – ensin sota ei tuntunut missään, mutta sitten Elijah Bales meni rikki
 Suomen pisin sota loppui – Afganistanin operaatio maksoi satoja miljoonia, mutta mitä sillä saavutettiin?

New Yorkissa muistellaan 20 vuoden takaista tuhoisaa terrori-iskua – Ylen erikoislähetys seuraa muistotilaisuutta klo 15.25 alkaen


Summary: Puolustuvoimat valmistelee koronarajoituksista luopumista. Heinäkuun saapumiserän rokotuskattavuus on hyvä. Puolustusministeri Antti Kaikkonen on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.

Hallitus haluaa avata yhteiskuntaa ja luopua koronarajoituksista ehkä jo lokakuussa. Se edellyttää riittävän korkeaa rokotuskattavuutta.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) kertoo, että Puolustusvoimat seuraa jatkuvasti koronatilanteen muutoksia ja on valmiina sopeuttamaan koulutusjärjestelyjä tilanteen mukaan.
 – Valmistelemme korona-exit-suunnitelman, jotta muutokset voidaan toteuttaa nopeutetusti, kun siihen on lupa, sanoo Kaikkonen.
 Tavoitteena on palauttaa Puolustusvoimien koulutus- ja harjoitustoiminta sekä puolustusyhteistyö tavoitetasolle.
 – Rajoitusten poistamista tukevat varusmiesten rokotukset. Vuoden 2021 toisen saapumiserän osalta ensimmäisen rokotuksen on saanut lähes 85 prosenttia varusmiehistä, iloitsee Kaikkonen.
 Monet tartuntatautien leviämisen ehkäisystä saadut opit, kuten käsi- ja yskimishygieniaohjeet, otetaan Puolustusvoimissa käyttöön pysyvästi.
 Koronapassi sopii varusmiesten vapaa-aikaan
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitus pohtii koronapassin käyttöä apuna yhteiskunnan avaamiseen. Puolustusvoimien osalta ministeri Kaikkonen ei innostu koronapassista.
 – Varusmiespalveluksessa minun on vaikea tunnistaa koronapassille käyttömahdollisuuksia ja se tuskin olisi edes juridisesti mahdollista. Varusmiesten vapaa-aikaan sen sijaan passin käyttöönotto vaikuttaisi kuten muillakin kansalaisilla eli se mahdollistaisi esimerkiksi museo-, elokuvateatteri-, konsertti- tai festivaalikäynnit.
 Huoltovarmuus korostuu kriiseissä
 Hallitus julkisti torstaina uuden puolustuspoliittisen selonteon. Puolustusvoimien sodan ajan organisaatiota kehitetään ja jatkossa puhutaan operatiivisista joukoista ja paikallisjoukoista. Operatiiviset joukot toimivat koko Suomen alueella. Uutta on paikallisjoukoissa.
 – Ne ovat jatkossa nykyistä korkeammassa valmiudessa, paremmin varusteltuja ja kykenevät kohteiden suojaamiseen ja taistelutehtäviin vastuualueellaan, kertoo Kaikkonen.
 Vuosikymmenen loppuun mennessä Puolustusvoimiin lisätään 500 henkilötyövuotta. Puolustusministeri Kaikkonen nostaa esiin vielä yhden tärkeän seikan: huoltovarmuuden ja oman puolustusteollisuuden.
 – Kriisitilanteessa logististen verkostojen toiminta häiriintyy. Silloin Suomella on oltava tarvittava teollinen ja teknologinen osaaminen kriittisten järjestelmien ylläpitämiseksi ja muokkaamiseksi kaikissa olosuhteissa. Pääosin tämä osaaminen on kotimaisessa puolustusteollisuudessa, sanoo Kaikkonen.
 Puolustusministeri Antti Kaikkonen on Ykkösaamun suorassa haastattelussa Yle TV1:ssä klo 10.05. Silloin aiheina ovat puolustusselonteko, hävittäjähankinnat ja Afganistan-operaation yhteenveto.
 Lue lisää
 Hallitus esittää 500 uutta työpaikkaa Puolustusvoimiin – puolustusministeri: "Nykyinen määrä ei yksinkertaisesti riitä"
 Suomen hävittäjähankinnan salaisin kone on ranskalainen Rafale – onko tässä kisan musta hevonen?

Koronapassi ei sovellu puolustusvoimiin, sanoo puolustusministeri Antti Kaikkonen


Summary: Vihreät pitävät puoluekokoustaan viikonloppuna Helsingissä. Maria Ohisalo valitaan lauantaina ilman vastaehdokkaita jatkokaudelle. Etäkokoukseen osallistuu yli neljä sataa kokousedustajaa.

Budjettiriihen lopputulos ei ollut vihreille paras mahdollinen, mutta viikonloppuna puolue juhlii puheenjohtaja  Maria Ohisalon  valintaa jatkokaudelle.
 Hänet valitaan ilman vastaehdokasta jatkamaan puheenjohtajana vuoteen 2023 saakka.
 Yle seuraa puoluekokousta tässä jutussa ja näyttää suorana tämän jutun pääkuvan paikalla kiinnostavimmat hetket puoluekokouksesta.
 Asiantuntijat  ovat arvostelleet  budjettineuvotteluissa tehtyjä ilmastopäätöksiä riittämättömiksi. Hallituksen  Ilmastoministeriryhmä vakuutti  puolestaan perjantaina riihen päätösten purevan.
 Joka tapauksessa budjettiriihen päätökset puhuttavat viikonloppunakin. Ohisalo joutunee selittämään, miksi esimerkiksi kansallisen liikenteen päästökaupasta ei saatu päätöstä aikaan budjettiriihessä.
 On myös kiinnostavaa nähdä ja kuulla, millaisia puheenvuoroja puolueen jäsenet pitävät puoluekokouksessa.
 Kokoukseen osallistuu etänä yli neljä sataa kokousedustajaa. Ohisalo ja muu puolueen johto kokoustavat Helsingin Arabianrantaan rakennetussa studiossa.
 Yksi valittavista varapuheenjohtajista nousee Ohisalon sijaiseksi
 Ohisalo  on jäämässä  vanhempainvapaalle loppuvuonna.
 Hänen sijaistaan ei valita puoluekokouksessa, mutta mielenkiinto kohdistuu lauantaina valittaviin varapuheenjohtajiin.
 Varapuheenjohtajien paikkaa tavoittelee kahdeksan henkilöä. Heistä yksi nousee sijaistamaan Ohisaloa puheenjohtajana vanhempainvapaan ajaksi. Sisäministerin valinnasta puolue tekee päätöksen myöhemmin syksyllä.
 Lue lisää:
 Ilmastoministeriryhmä vakuuttaa riihen päätösten purevan, ja Krista Mikkonen pitää mahdollisena, että Suomesta tulee hiilinegatiivinen
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"
 Maria Ohisalo hakee jatkokautta puheenjohtajan tehtäviin, odottaa lasta – katso videolta liikuttunut ilmoitus raskaudesta

Vihreät valitsevat Maria Ohisalon tänään jatkokaudelle, miten hän kommentoi omilleen budjettiriihen tuloksia? – Yle seuraa puoluekokousta


Summary: Pietro Saari auttaa työkseen rikoskierteessä olevia nuoria. Hänen mielestään rötöstelevissä nuorissa on tapahtunut muutos: monia heistä ajaa rikollisen elämäntavan ihailu.

Kun  Pietro Saari  oli alakoululainen, hän kuului seitsemän pojan ryhmään.
 Nuo seitsemän poikaa kävivät koulunsa niin paljon erillään muista kuin saattoi. Forssan kaupunki oli vuokrannut heille tilan koulun lähellä olevasta kerrostalosta. Varsinaisessa koulurakennuksessa he kävivät lähinnä syömässä – vasta kun muut olivat luokissaan.
 – Eihän kukaan saanut meidän kanssa liikkua, Saari sanoo nyt.
 Osin hän ymmärtää, miksi niin tehtiin. Kun muut elivät vielä leikin maailmassa, Saaren ystäväpiiri harjoitteli pään saamista sekaisin alkoholilla tai bensaa imppaamalla.
 Saari oli eroperheen lapsi. Äiti teki kahta työtä, isä joi. Saarella oli ADHD ja se oli ollut alusta asti pääsylippu hankaluuksiin koulussa. Hän kiusasi ja häntä kiusattiin.
 "Kaikilla meillä oli ajatus, että halutaan olla isona gangstereita"
 Työssään Pietro Saari tapaa nuoria ja viettää heidän kanssaan aikaa. Hän saattaa myös esimerkiksi käydä heidän kanssaan harrastuksissa tai lääkärillä. Antti Haanpää / Yle
 Tuohon aikaan, 1990-luvun puolivälissä, peruskoulussa alettiin vasta keskustella erityisoppilaiden integraatiosta eli opettamisesta muiden lasten kanssa. Käytöshäiriöisten lasten kokoaminen samalle tarkkailuluokalle, "tarkkikselle", oli vakioratkaisu.
 Eristämisellä oli kääntöpuolensa. Saarella ja hänen luokkatovereillaan ei ollut kuin toisensa. He tunsivat veljeyttä ja ihannoivat vanhempia tarkkislaisia, jotka olivat jo syvemmällä rikosten ja päihteiden maailmassa.
 – Kun meitä ei saatu kuriin, kouluun palkattiin kaksi entistä tarkkislaista koulunkäyntiavustajiksi. He olivat siinä vaiheessa jo rikoskierteessä ja heroiinikoukussa.
 Saaren mukaan avustajat pitivät kovaa kuria: yksi rangaistus oli panna oppilas lattialle makaamaan ja pudottaa päähän biljardipallo.
 – Se ääni mikä siitä lähti ja kipu, en voi sanoin kuvailla.
 Jälkeenpäin Saaresta tuntuu, että hän ei kelvannut lapsena juuri kenellekään auktoriteetille. Isompien tarkkislaisten hyväksyntää pystyi kuitenkin ostamaan. Valuuttaa olivat myymälävarkaudet, väkivalta ja ennen pitkää myös huumekauppa.
 – Kaikilla meillä oli ajatus, että halutaan olla isona gangstereita.
 Näin rikollisuuteen oppiminen tapahtuu
 Tutkijat ovat tienneet jo pitkään, että esikuvilta oppiminen on yksi polku rikollisuuteen. Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin tutkijatohtorin  Markus Kaakisen  mukaan ihminen oppii ympäriltään esimerkiksi rikoksissa tarvittavia taitoja, mutta myös rikoksille myönteisiä asenteita.
 – Yleensä me altistumme nimenomaan rikoskielteisille näkemyksille. Jos jäät kiinni varastamisesta, se aiheuttaa häpeän tunteita, Kaakinen sanoo.
 – Mutta sitten on myös ryhmiä, joissa rikoksen tekemisestä saa positiivista palautetta.
 Kaakinen korostaa, että sosiaalinen oppiminen on vain yksi monista tekijöistä rikoskäyttäytymisen taustalla. Käyttäytymismallit eivät myöskään siirry yhtä helposti, jos nuori ei samastu rötösteleviin tovereihinsa eikä arvosta heitä.
 Yleensä me altistumme rikoskielteisille näkemyksille. Mutta sitten on ryhmiä, joissa rikoksen tekemisestä saa positiivista palautetta.  Markus Kaakinen
 Pietro Saari muistaa, miten hän teki kavereineen verivaloja ja tunsi yhteyttä  Samaa verta  -elokuvan rikolliseen jengiin nimeltä Vatos locos. Poikajoukko tunsi olevansa yhdessä muuta maailmaa vastaan.
 Ja tässä syntyy silta Saaren lapsuudesta, 1990-luvun Forssasta, nykypäivään. Poliisi  on kertonut useasti näkevänsä merkkejä  rikoksia tekevien nuorten jengiytymisestä varsinkin pääkaupunkiseudulla.
 Juuri jengirikollisuudessa esikuvilta oppimisen ja muun yhteiskunnan arvomaailmasta eristäytymisen merkitystä pidetään suurena. Ne ovat aiheita, joista Pietro Saarella on kouriintuntuvaa omaa kokemusta.
 Hänen mielestään nuorten rikollisuudessa on tapahtunut muutos – ja ongelmalle on syytä tehdä jotain, ennen kuin se karkaa käsistä.
 "Rikollisen identiteetin ihannointi on tärkeämpää kuin ennen"
 Aseman Lapset -yhdistyksellä on tilat Helsingin päärautatieaseman alakerrassa. Antti Haanpää / Yle
 Saari työskentelee nykyään projektityöntekijänä Aseman Lapset ry:n Ripa-hankkeessa. Hän tapaa rikoksia tekeviä nuoria.
 – Samoja syrjäytyneitä ja vähävaraisia nuoria ne ovat edelleen, mutta rikollisen identiteetin ihannointi on nyt paljon tärkeämpää kuin ennen. Nyt se on satakertaista.
 Saaren mukaan muutos näkyy siinä, että entistä nuoremmat tavoittelevat jonkinlaista gangsteriutta vaattein, puhein ja elkein. Osalle vankilaan joutuminen ja väkivalta ovat meriittejä, siksi pahoinpitelyitä kuvataan ja jaetaan netissä.
 Nämä nuoret ovat erilaisia kuin ne, jotka päätyvät tekemään rikoksia päihdeongelmansa vuoksi. Saari pitää näkemäänsä hyvin huolestuttavana.
 – Kun rikollisuus liittyy päihteisiin, siihen voi puuttua hoitamalla päihdeongelmaa. Mutta kun se on identiteetti, ihmisessä pitää muuttua kaikki, Saari sanoo.
 Hän arvostelee myös viihdeteollisuutta siitä, että esiin nostetaan hohdokkaita rikollisia esikuvia. Saari ottaa esimerkiksi Netflix-sarja  Top Boyn  popularisoiman roadman-kulttuurin, jossa rikosten tekemiseen  yhdistyy tietty identiteetti muotivaatteineen .
 – On jäätävää, miten paljon se näkyy meidän nuorissa.
 Tutkija: Ei syytä moraalipaniikkiin
 Tutkijatohtori Markus Kaakisen mukaan varsinkin Ruotsissa on keskusteltu viime aikoina rikollisen identiteetin ihailun merkityksestä jengirikollisuuden kasvuun. Näkyvät esimerkit varallisuuttaan esittelevistä jengiläisistä vetoavat nuoriin, joilla on omassa elämässään huonot mahdollisuudet hankkia arvostusta.
 – Se on yksi esimerkki siitä, miten ympärille kietoutuva ryhmäkulttuuri saattaa kasvattaa rikosten riskiä.
 Kaakisen mukaan on monia tapoja yrittää ehkäistä rikollisen esikuvan vaikutusta nuoren rikoskäyttäytymiseen. Ainakin aikuisten ja ammattilaisten olisi hyvä olla tietoisia nuorten suosimista alakulttuuri-ilmiöistä ja kyettävä puhumaan niistä.
 – Moraalipaniikkiin ei silti ole syytä. Kulttuuriset ilmiöt harvoin mullistavat nuorisoa niin paljon kuin aikuinen monesti ajattelee.
 Kuten alla olevasta grafiikasta näkee, nuorisorikollisuus ei ole kyselytutkimusten perusteella yleistynyt. Pitkällä aikavälillä myös nuorten asenteet rikollisuutta kohtaan ovat tiukentuneet. Pieni osa nuorista kulkee kuitenkin vastavirtaan ja tekee entistä enemmän rikoksia.
 Romuksi menneestä rikosurasta tuli yllättävä etu
 Pietro Saaren ase nuorisorikollisuutta vastaan on hänen oma elämänkokemuksensa. Hän kertoo nuorille, mitä lapsuuden kuvitelmille veriveljeydestä ja rikollisesta urasta tapahtui. Ne menivät pirstaleiksi jo täysi-ikäistymisen kynnyksellä.
 – Sitä oppi huomaamaan, että jokainen ajattelee vain itseänsä ja päihteitä. Ei se veljeys kovin pitkälle kantanut.
 Hän kertoo kohtaamilleen nuorille, kuinka moni haluaa kuuluisaksi rikolliseksi, mutta "99,9 prosenttia" epäonnistuu.
 – Eihän minunkaan kaveripiiristäni oikeastaan kenestäkään tullut rikollista. Useimmat ovat jääneet niin pahaan päihdekoukkuun, että lopulta sitä vain odottelee kuolemaa.
 "Kyllä yhteiskunnan pitää tämä tietää, kun minäkin tiedän"
 Saaren elämässä tapahtui käänne, kun hänen elämänkumppaninsa oli vähällä kuolla keuhkokuumeeseen. Se sai hänet menemään hoitoon ja pyrkimään irti rikoksista ja huumeista. Hän oli käyttänyt suonensisäisiä huumeita 13-vuotiaasta.
 Raitistuneena hän kävi läpi Laurea-ammattikorkeakoulun koulutuksen rikosseuraamusalan kokemusasiantuntijaksi haluaville. Sitä kautta hänelle tarjoutui tilaisuus auttaa rikos- ja päihdekierteessä olevia nuoria.
 "Meillä on kuitenkin parempi tilanne kuin monessa muussa Euroopan maassa", Pietro Saari sanoo nuorisorikollisuudesta. Antti Haanpää / Yle
 Käytännössä hän viettää heidän kanssaan aikaa, tutustuu heihin ja auttaa heitä saamaan uudelleen kiinni esimerkiksi koulusta tai harrastuksista. Joskus on raskasta nähdä nuoria, joiden elämäntarinat palauttavat mieleen Saaren omat vaikeat kokemukset. Eräs mieleenpainuva hetki oli kouluvierailulla.
 – Kun yhtä oppilasta kutsuttiin nimellä, hän alkoi aina heti kiistää, että "mä en ole tehnyt mitään". Olen reagoinut ihan samoin, kun minut on mainittu, Saari kertoo.
 – Se kertoo siitä, että lapsen ainoat kohtaamiset aikuisen kanssa ovat olleet sitä, että häntä on syytetty jostain.
 Avain on nuoren kohtaamisessa. Saaren mukaan nuori tarvitsee jonkun, jonka hän hyväksyy ja joka on kiinnostunut hänestä. Monen nuoren käytös muuttuu heti, kun he huomaavat, että heitä ei vain pompotella paikasta toiseen.
 – Kyllä yhteiskunnan pitäisi tämä tietää, kun minäkin tiedän.
 Lue myös:   Kysyimme aseman nuorilta jengiytymisestä, ryöstelystä, väkivallasta ja maahanmuuttajien syyttelystä – "Kuka tahansa voi tehdä rikoksia, at the end of the day"

Pietro Saari tietää, miksi jotkut nuoret haluavat olla gangstereita – siksi hän kertoo heille, miten hänen omalle uralleen rikollisena kävi


Summary: Elokuun sateet pelastivat kauden sienisadon. Myöhäissyksyn lajit kasvavat aina lumentuloon saakka.

Jo sadan metrin päästä parkkipaikalta löytyy lampaankääpä. Vaalea, hiukan rusehtava lakki on kiinteä ja tuntuu sormissa pyyhekumimaiselta.
 Lampaankääpä on kolmen tähden ruokasieni.
 – Sen voi leikata tyvestä ja heittää voin kanssa pihviksi pannulle,  Aleksanteri Ronkainen  sanoo tyytyväisenä.
 Ronkainen on ajanut Helsingin kantakaupungista Espoon Luukkiin sienestämään ennen töiden alkua.
 Jotkut käyvät aamusalilla tai -lenkillä. Tämä on Ronkaisen tapa nollata tänään ennen päivän kiireitä.
 – Parasta on olla täällä luonnossa. Sienten etsimisessä on jotain meditatiivista.
 Pian hän näkee myös kosteikkovahveroita, kehnäsieniä, isohaperoja ja karvarouskuja. Ja yhden keltahaperon.
 Ämpäri on puolillaan alle tunnissa.
 Satokausi pelastui sateiden myötä
 Sienikausi alkoi ennätyksellisen kuuman ja kuivan heinäkuun vuoksi kehnona. Elokuussa alkaneet sateet muuttivat tilanteen, kertoo Luonnontieteellisen keskusmuseo Luomuksen  Tea von Bonsdorff .
 Luomuksen sienitiimin suojelusuunnittelija on juuri itsekin palaamassa metsästä.
 – Satotilanteet ovat paikallisia, ja koko Suomen ennustetta en voi antaa. Sato on kuitenkin keskimäärin hyvä.
 Tällä hetkellä useiden sieniryhmien satokausi on käynnissä, mutta erityisesti rouskuaika on nyt parhaimmillaan.
 – Miten syksy jatkuu, sitä ei tiedä. Jos tulee yöpakkasia, kausi pikkuhiljaa hiipuu.
 Myöhäissyksyn lajit kasvavat kuitenkin aina lumentuloon saakka.
 Suppilovahveroita kerätessä on varottava myrkkysientä
 Vähän syvemmällä Espoon Luukin ulkoilualueella alkaa kuusikangas, jonka pohjaa peittää kostea sammalmatto.
 – Täällä suppilovahverot viihtyvät. Ne ovat tuolla sammalen seassa ja sulautuvat hyvin ympäristöön. Kestää hetken ennen kuin silmä tottuu niihin, Ronkainen sanoo.
 Aleksanteri Ronkainen luki sienikirjoja lapsena mökillä Kotkan saaristossa ja oppi tunnistamaan lajit isoisänsä kanssa metsäretkillä.  Miika Koskela / Yle
 Pian suppilovahveroita alkaa löytyä kymmenittäin. Pienikokoiset, muodoltaan torvimaiset ja väriltään kellertävän tai harmahtavan ruskeat sienet kasvavat yleensä suurena joukkona.
 Ronkainen kerää pasta-ateriaan tarvittavat sienet hetkessä.
 Samalta kuusikankaalta Ronkainen noukkii myös kosteikkovahverot. Se on melko samannäköinen laji kuin suppilovahvero, mutta pieniä värieroja voi havaita.
 Sitten Ronkainen törmää sieneen, jota kokematon voisi äkkiä luulla vahveroksi, mutta nyt on syytä olla tarkkana.
 Jalka on keltaoranssi samaan tapaan kuin suppilovahveroilla, mutta koko sieni on läpikuultava ja kumimainen.
 Ronkainen nappaa sienestä kuvan, jotta voi lähettää sen  Suomen sieniseuran Facebook -sivulle . Ryhmässä aktiivit auttavat lajintunnistuksessa ja varoittavat myrkkysienistä.
 – En koskaan poimi sieniä, joiden lajista en ole sataprosenttisen varma.
 Lopulta laji löytyy myös sienentunnistussovelluksesta. Se on rustonupikka, joka ei ole ruokasieni. Lajissa on pieniä määriä korvasienimyrkkyä eli gyromitriinia.
 Tarkka sienestäjä jättää myrkkysienet metsään.
 Aleksanteri Ronkainen luki sienikirjoja jo lapsena mökillä Kotkan saaristossa ja oppi tunnistamaan lajit isoisänsä kanssa metsäretkillä.
 Vuosia tauolla ollut harrastus on elpynyt hiljattain.
 – Johtuisikohan siitä, että olen nyt kolmekymppinen, Ronkainen sanoo ja nauraa.
 Helsingin parhaat sienipaikat
 Keskuspuisto Uutela Mustavuori Ramsinniemi Myllypuron metsät Viikki ja Vanhankaupunginlahti Östersundom Laajasalo
 Lähde:  myhelsinki.fi
 Muokattu 10.9. klo 13.27: Juttua täydennetty sieniretken Areena-audiolla.

Intohimoinen kokki, citysienestäjä hakee pasta-ainekset metsästä ennen päivän kiireitä – myrkkysienet hän tunnistaa puhelimen sovelluksella


Summary: Koululuokkien ja lukion oppilaskuntien tilit ovat paikoitellen näivettyneet koronarajoitusten takia. Mikäli säästössä ei ole ennen pandemiaa kertyneitä varoja, voi esimerkiksi penkkariajeluiden ja luokkaretkien järjestäminen olla keväällä vaikeaa.

Turun klassillisessa lukiossa eletään hermoja raastavia hetkiä kahdestakin syystä. Syksyn kirjoitukset ovat aivan nurkan takana. Samaan aikaan abiturientit joutuvat jännittämään, toteutuvatko lukio-opinnot kruunaavat penkkariajelut ensi keväänä.
 – Normaalisti olemme saaneet penkkareiden kuorma-autojen vuokrat ja muut vuoden tapahtumat maksettua vanhojen tanssien lipputuloilla. Koronarajoitusten takia tämän vuoden tanssit kutistuivat kuitenkin niin pieniksi, että emme saaneet kokonaan edes juhlatilan kuluja katettua, kertoo opiskelijakunnan hallituksen puheenjohtaja  Mimmi Peltola .
 Rahakirstun pohja ammottaa lähes tyhjyyttään.
 Tilannetta on Peltolan mukaan hieman helpottanut viime vuosien abien jättämä pesämuna aiemmista vanhojentansseista sekä korona-aikana myydyt koulun logolla varustetut kasvomaskit. Ne eivät kuitenkaan riitä penkkariajoneuvojen vuokraamiseen, mihin tarvittaisiin useampi tuhat euroa.
 – Abirekat pitäisi varata ihan näinä päivinä, eli pahalta näyttää. Viikon päästä alkavat lisäksi kirjoitukset, joihin iso osa opiskelijoista tietysti haluaa keskittyä. Ongelmaa ei siis ihan heti edes päästä ratkaisemaan, Peltola toteaa.

 Varainkeruun kangerrellessa luokkaretket kuivuvat kasaan
 Myös esimerkiksi peruskoulut ovat tuskastelleet koronarajoitusten kourissa. Kouluarkea normaalisti elävöittävät luokkaretket ja tutustumiskäynnit ovat olleet jäissä nyt yli puolitoista vuotta.
 – Olemme pystyneet toteuttamaan hyvin pienimuotoisia, oman kunnan alueelle suuntautuvia retkiä esimerkiksi puistoon. Retket on täytynyt toteuttaa vain oman luokan kesken, koska ryhmät eivät saa sekoittua korona-aikana, kertoo porilaisen Itätuulen koulun rehtori  Tero Kujansuu .
 Varainkeruutempauksia retkien järjestämiseksi on ollut lähes mahdotonta toteuttaa. Sen seurauksena ensi kevään luokkaretkisesongista odotetaan edelleen normaalia vaisumpaa, vaikka koronarajoitukset nyt purettaisiinkin.
 – Esimerkiksi leirikouluihin ja pidempiin luokkaretkiin, joihin rahaa tarvitaan enemmän, on aika mahdotonta ehtiä saada pottia kasaan. Tiedossa on vähän pienempää reissua, Kujansuu ounastelee.
 Rankka lukiovuosi ansaitsisi arvoisensa päätöksen
 Soittokierros lounaissuomalaisiin peruskouluihin ja lukioihin paljastaa, että opettajien ja rehtorien joukossa sympatiat ovat lasten ja nuorten puolella. Monilta oppilailta on jäänyt parin vuoden ajalta kokematta kouluvuoden kohokohtina pidetyt luokkaretket ja muut tapahtumat.
 – Penkkarien kaltaiset kokemukset ovat joillekin jopa yksi syy tulla lukioon opiskelemaan. Pari viime vuotta ovat olleet erityisen raskaita koronan takia, joten todella toivon, että saamme pitää ansaitsemamme penkkarit, Turun klassillisen lukion opiskelijakunnan hallituksen puheenjohtaja Mimmi Peltola sanoo.
 Klassillisen lukion abit eivät ole vielä heittäneet toivoa romukoppaan, vaikka tilanne onkin tiukka.
 – Uskon, että jokaisen tähtäin on siinä, että penkkarit tullaan järjestämään edes jossain muodossa, Peltola toteaa.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella.  Kommentointi sulkeutuu 11.9. kello 23.
 Lue myös:
 Uudenlainen penkkaripäivä: ajelut on kielletty, mutta ei hauskanpitoa – videot ja kuvat näyttävät, kuinka abit juhlivat eri puolilla Suomea
 Ysiluokkalaisten Prahan matka peruuntui viime keväänä ja lennoista maksetut 22 000 euroa ovat yhä saamatta – matkatoimisto hakeutui konkurssiin

Korona esti rahan keräämisen monissa kouluissa – nyt kevään luokkaretket ovat uhattuina ja abit ihmettelevät, millä penkkariautot maksetaan


Summary: Tuomituilla on aikaa valittaa tuomiosta lokakuun 4. päivään saakka.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi  viime perjantaina kolme Koskelan henkirikokseen osallistunutta poikaa murhasta .
 Kaikki Koskelan tuomitut ovat nyt ilmoittaneet tyytymättömyytensä käräjäoikeuden tuomioon.
 Tekijät tuomittiin kymmenen vuoden ja yhden kuukauden, yhdeksän vuoden ja kahden kuukauden sekä kahdeksan vuoden ja kahden kuukauden pituisiin vankeusrangaistuksiin.
 Tyytymättömyyden ilmoittaminen ei automaattisesti tarkoita, että vastaajat valittavat. Tyytymättömyys tulee ilmoittaa 7 päivän sisällä tuomiosta ja valittaminen tulee tehdä 30 päivän kuluessa.
 Jos tekijät eivät olisi ilmoittaneet tyytymättömyyttään, oikeus valittaa olisi rauennut. Nyt heillä on harkinta-aikaa lokakuun 4. päivään saakka.
 Uhrin omaiset ja syyttäjä ovat tyytymässä käräjäoikeuden tuomioon.
 – Emme ole ilmoittamassa tyytymättömyyttä. Mikäli vastaajat valittava tuomiosta, harkitsemme vastavalituksen tekemistä, aluesyyttäjän  Satu Pomoell  sanoo.
 Aluesyyttäjä kommentoi viime viikolla oikeuden perustelleen tuomionsa murhasta hyvin, mutta huomautti, että vankeusrangaistukset olisivat voineet olla kestoltaan pidemmät.
 Tuomitut olivat teon hetkellä syyntakeisia ja he ovat oikeuden mukaan ymmärtäneet tekonsa luonteen. He olivat tekoaikaan 16-vuotiaita, mikä lievensi rangaistusta.
 Lue myös:
 Koskelan surman tuomio lieveni vaaditusta: Murhasta 10, 9 ja 8 vuoden tuomiot tekijöille
 Kaksi Koskelan murhasta tuomittua alaikäistä poikaa tyytymättömiä tuomioon – kuukauden sisällä selviää, jatkuuko henkirikoksen käsittely hovioikeudessa
 Vaikuttiko mediahuomio Koskelan surman tuomioon, miksi julmista yksityiskohdista kerrottiin ja opimmeko tragediasta mitään? Asiantuntijat vastaavat
 Koskelan murhasta tuomitut päätyivät Vantaan vankilaan, mutta asiantuntijan mukaan aikuisten vankien seura on haitaksi tuomituille teineille

Kaikki kolme Koskelan henkirikoksesta murhatuomion saanutta ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä tuomiosta – syyttäjä ja omaiset eivät


Summary: Korkeimman oikeuden presidentti Tatu Leppänen luovutti saamelaiskäräjille korkeimman oikeuden mitalin Rovaniemellä Pohjoismaiden hallinto-oikeuksien presidenttien tapaamisen yhteydessä.

Korkein oikeus on myöntänyt Suomen saamelaiskäräjille Korkeimman oikeuden mitalin.
 Korkeimman oikeuden mitali osoitettiin saamelaiskäräjille kunnianosoituksena sen arvokkaasta työstä alkuperäiskansa saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskevassa itsehallinnossa.
 Mitali luovutettiin Rovaniemellä keskiviikkona 9. syyskuuta ja sen vastaanotti saamelaiskäräjien II varapuheenjohtaja  Leo Aikio . Mitalin luovutti korkeimman oikeuden presidentti  Tatu Leppänen .
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tuomas Aslak Juuso  pitää tunnustusta erittäin merkittävänä koko Saamelaiskäräjille.
 – Toivon, että tämä viestii saamelaisen yhteiskunnan lisäksi myös suomalaiselle yhteiskunnalle tekemämme työn merkityksestä, toteaa Juuso saamelaiskäräjien tiedotteessa.

Korkeimman oikeuden mitali saamelaiskäräjille työstä alkuperäiskansan kieltä ja kulttuuria koskevassa itsehallinnossa


Summary: Hovioikeuden mukaan surmatyön tehneestä pariskunnasta molemmat osapuolet tulee tuomita murhasta elinkautiseen. Surmatyö tapahtui viime vuoden toukokuussa. Pariskunta oli houkutellut uhrinsa Tervoon ulkoilualueelle, missä uhria sammuttiin haulikolla.

Itä-Suomen hovioikeus on koventanut Tervon surmatyöstä pariskunnan naiselle annettua tuomiota.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus  tuomitsi vajaa vuosi sitten  ainoastaan pariskunnan miehen elinkautiseen murhasta sekä useista muista rikoksista. Nainen tuomittiin törkeästä vahingonteosta, pahoinpitelystä sekä useista varkauksista kolmen vuoden vankeusrangaistukseen.
 Nyt hovioikeus on katsonut, että myös naiselle on syytä määrätä elinkautinen vankeusrangaistus murhasta ja muista rikoksista. Naisen osuus rikoksen tekemisessä on hovioikeuden mukaan ollut olennainen ja kokonaisuuden kannalta merkityksellinen.
 Henkirikoksen uhri oli kolmekymppinen iisalmelainen mies.
 Pariskunta oli houkutellut  viime vuoden toukokuussa  uhrinsa, naisen entisen kumppanin, Tervoon ulkoilualueelle. Siellä pariskunnan mies oli ampunut uhria haulikolla. Pariskunta oli tehnyt uhrille väkivaltaa lyömällä ja potkimalla.
 Pariskunta oli sen jälkeen vienyt uhrin 20 kilometrin päähän Tervon keskustasta, surmannut uhrin ja haudannut hänet maastoon.
 Muutosta hovioikeuden ratkaisuun voi hakea korkeimmalta oikeudelta valittamalla vain, jos korkein oikeus myöntää siihen valitusluvan.
 Lue myös:
 Pariskunta tuomittiin Tervon surmatyöstä – miehelle murhasta elinkautinen, naiselle 3 vuotta vankeutta useista rikoksista
 Pariskunta houkutteli naisen ex-kumppanin ulkoilualueelle ja tappoi hänet – Iisalmelaismiehen surman oikeudenkäynti alkoi
 Iisalmelaismiehen taposta epäilty kaksikko vangittiin – heitä epäillään myös törkeästä ryöstöstä

Hovioikeus puuttui Tervon surmatyöstä annettuihin rangaistuksiin – nyt myös pariskunnan nainen tuomittiin murhasta elinkautiseen


Summary: Terry Rivera joutui jättämään palomiehen ammatin hengitystiesairauden takia. Hän on luonut uutta uraa humanitäärisessä työssä, pokerinpelaajana, Hollywood-näyttelijänä ja dokumenttiohjaajana.

NEW YORK  Lauantaina järjestettävässä New Yorkin terrori-iskujen muistotilaisuudessa on kunniavieraina hengissä selvinneitä pelastustyöntekijöitä. Heidän joukossaan on Yhdysvaltain ja Suomen kaksoiskansalainen  Terry Rivera .
 Rivera on asunut lähes puolivuosisataisen elämänsä Yhdysvalloissa eikä puhu kuin muutaman sanan suomea, mutta tunnistaa vahvat suomalaiset persoonallisuudenpiirteensä.
 Hän uskoo selvinneensä niiden avulla hengissä.
 – Toisen pilvenpiirtäjän romahtaessa takanani ryömin paloauton alle. Paineaalto heitti minut sieltä useiden metrien päähän. Menetin kypäräni ja hanskani ja romua satoi niskaan.
 – Luulin kuolevani. Katselin mielessäni elämääni kuin filmiltä, kunnes en pystynyt enää hengittämään. Sitten sisu nousi jostain pintaan. Päätin, että minähän en tänne kuole, Rivera kertaa syyskuun 11. päivänä 2001 kokemaansa.
 Hän onnistui kuin ihmeen kaupalla nousemaan ylös raunioista. Onnettomuudesta jäi pysyvä astmaa muistuttava hengitystiesairaus, minkä takia hänen palomiehen uransa jäi lyhyeksi.
 World Trade Centerin kaksoistorneja ympäröivät korttelit tuhoutuivat laajalta alueelta. Terry Rivera
 Yövuoron päätteeksi terrori-isku
 Riveran isä on lähtöisin Puerto Ricosta ja äiti Kankaanpäästä.
 – Äiti vei minut talvella hiihtämään ja luistelemaan, mutta urheilulajeista baseball vei voiton, hän kuvailee monikulttuurista lapsuuttaan New Yorkin Bronxissa.
 Lapsuudenunelmien joukossa oli palomiehen ammatti. Sen hän päätti toteuttaa palveltuaan ensin merijalkaväen lääkintäjoukoissa. Palomiehen koulutus auttaisi etenemään myös armeijan leivissä, jos niihin tekisi mieli myöhemmin palata.
 Rivera valmistui New Yorkin pelastustoimen akatemiasta toukokuussa 2001 ja sai paikan Manhattanin 10. paloasemalta, joka sijaitsee World Trade Centerin vieressä.
 Paineaalto oli kuin maanjäristys
 Syyskuun 11. päivän aamuna kello 8.47 Rivera ripusti varusteitaan aseman hallissa. Yövuoro oli juuri päättynyt.
 Ulkoa kuului räjähdys. Läheisestä World Trade Centeristä nousi tulimeren takaa sankka savupilvi. Sitä seurannut paineaalto muistutti maanjäristystä, Rivera kuvailee.
 Kuva New Yorkin Brooklynin sillalta sen jälkeen, kun World Trade Centerin kaksoistornit romahtivat terrori-iskuissa 11. syyskuuta 2001. César De Luca / EPA
 Riveralla oli kypärässään aloittelevan palomiehen merkki. Päällikkö määräsi hänet muiden mukana pelastustöihin, mutta muistutti pysyttelemään koko ajan näköetäisyydellä. Pelastusmiehistö tiesi heti, että Yhdysvallat oli ennenkokemattomien terrori-iskujen kohteena, ja iskuja voisi tulla lisää.
 Toinen matkustajakone iskeytyi World Trade Centeriin 18 minuuttia myöhemmin. Pilvenpiirtäjien raunioihin jäi viisi Riveran työkaveria.
 Monille pysyviä sairauksia
 Rivera katselee 10. aseman ulkoseinälle pystytettyä pronssista muistotaulua, johon on kaiverrettu myös hänen kurssikavereidensa nimiä. He olivat niin sanottuja "probeja", jotka joutuivat kokemattomina karmeimpiin mahdollisiin työtehtäviin.
 New Yorkin terrori-iskuissa menehtyi yli 2 700 ihmistä, joista peräti 343 oli pelastustöissä kuolleita palomiehiä.
 Hengissä selvinneistä monet sairastuivat Riveran tavoin pysyvästi. Useat sadat entiset palomiehet taistelevat edelleen korvauksista vakuutusyhtiöiden kanssa.
 343 palomiestä kuoli New Yorkin terrori-iskun pelastustöissä. Arkistokuva muistotilaisuudesta vuodelta 2016. Jason Szenes / EPA
 Rivera oli onnekas, sillä hän sai sovitun korvauksen lähtiessään New Yorkin palolaitokselta 2007. Hän oli tuolloin 34-vuotias ja ryhtyi opiskelemaan lisää.
 Valmistuttuaan Havaijin yliopistosta pelastustoimen johtamisen koulutusohjelmasta hän työskenteli humanitäärisessä työssä katastrofialueilla, Yhdysvaltain lisäksi Aasiassa.
 Monipuolisesti lahjakas ja sosiaalinen Rivera on kokeillut myös pokeriammattilaisen uraa Las Vegasissa ja näytellyt sivurooleissa Hollywood-tuotannoissa, muun muassa Robocall-elokuvan poliisina.
 Tuhoutuneen World Trade Centerin muistomerkillä riittää vierailijoita. Hans Peter Dhuy / YLE
 "Vaikenin kokemastani vuosikausia"
 New Yorkiin Rivera palasi paitsi muistotilaisuuden, myös tekeillä olevan dokumenttielokuvan takia. Hän on ryhtynyt työstämään kokemuksiaan 20 vuoden takaisista tapahtumista tarinaksi, jonka pääosassa on hänen kuollut kollegansa.
 – Vaikenin vuosikausia tapahtuneesta, en osallistunut muistotilaisuuksiin enkä puhunut kokemuksistani kenellekään. Nyt minusta tuntuu, että aika on kypsä siihen, Rivera sanoo.
 – Kunnioitan tarinallani kuolleiden työkavereideni muistoa. Tiedän, että he haluaisivat minun tekevän sen ja muutenkin pysyvän toimeliaana, Rivera jatkaa.
 Lisää aiheesta:

"Sisu pelasti minut" – suomalainen palomies selvisi kuin ihmeen kaupalla hengissä New Yorkin terrori-iskusta vuonna 2001


Summary: Nord Stream 2 koostuu kahdesta 1 200 kilometriä pitkästä kaasuputkesta, jotka tuovat maakaasua Venäjältä, Ust-Lugasta Saksan Greifswaldiin. Kremlin mukaan putki otetaan käyttöön niin pian kuin mahdollista.

Venäläinen kaasuyhtiö Gazprom ilmoittaa, että Nord Stream 2 -kaasuputken rakennustyöt ovat valmistuneet.
 Nord Stream 2 koostuu kahdesta 1 200 kilometriä pitkästä kaasuputkesta, jotka tuovat maakaasua Venäjältä, Ust-Lugasta Suomenlahden etelärannikolta Saksan Greifswaldiin.
 Valmistunut putki tuplaa Venäjän kaasun vientikapasiteetin Eurooppaan. Venäjän kannalta olennaista on, ettei putki kulje Ukrainan kautta.
 Talousuutistoimisto Bloombergin tietojen mukaan Gazprom aikoo aloittaa kaasuntoimitukset yhdellä putkella lokakuun alussa ja toisella putkella joulukuun alussa.
 Kremlin mukaan putki otetaan käyttöön niin pian kuin mahdollista. Sitä ennen Saksan on annettava lupa käyttöönotolle.
 Nord Stream 1 -putki valmistui vuosikymmen sitten. Uuden putken kautta Saksaan voitaisiin pumpata 55 miljardia kuutiometriä maakaasua, mikä kaksinkertaistaisi kaasuntuonnin Venäjältä Saksaan.
 Kaasuputkihanketta on kritisoitu esimerkiksi siitä, että se tekee Saksan kaltaiset maat riippuvaisemmiksi Venäjän energiasta. On epäilty, että Venäjä saattaisi käyttää maakaasua painostuskeinona poliittisissa kiistoissa.
 Korjattu 10.9. klo 19.01: Jutussa luki aiemmin virheellisesti, että Nord Stream 2 kuljettaa maakaasua Viipurin läheltä. Todellisuudessa kaasua kuljetetaan Ust-Lugasta.
 Lisää aiheesta:
 Venäläislaiva alkoi laskea Nord Stream II -kaasuputken viimeistä osuutta Tanskan vesillä
 Nord Stream 2  -kaasuputken loppukiristä tuli jännitysnäytelmä – pakotevaatimuksista huolimatta työ Itämerellä jatkuu
 Kaasuputkikiista toi Itämeren lomakohteeseen aavelaivan –  paine Nord Stream 2 -hanketta kohtaan kasvaa Saksassa, mutta pikkukaupungissa putkea kannatetaan

Nord Stream 2 -kaasuputki valmistui


Summary: Kouvolaan rakennetaan maantie- ja rautatiekuljetukset yhdistävä kansainvälisen tavaraliikenteen terminaali. Siellä voi tulevaisuudessa käsitellä yli kilometrin pituisia tavarajunia.

Yli kilometrin pituisen lastauslaiturialueen rakentaminen on alkanut Kouvolassa.
 Laiturialue on osa Kouvolan uutta rautatie- ja maantieterminaalia, jossa voi tulevaisuudessa käsitellä 1100 metrin pituisia tavarajunia. Terminaaliin tulee kaksi raidetta. Väyläviraston vastuulla olevien raiteiden rakentaminen alkaa ensi keväänä.
 Tällä hetkellä on käynnissä terminaalin laiturirakenteiden valaminen. Kouvolan kaupungin tavoitteena on saada laiturin teräsbetoninen reuna ja terminaalialueen rakennekerrokset tehtyä tämän vuoden aikana.
 Alueen asfaltointi, valaistus ja aitaukset portteineen ovat vuorossa ensi vuonna. Terminaalirakenteet aiotaan saada käyttökuntoon vuoden 2022 loppuun mennessä.
 Kiskoille enemmän tavaraa
 Yli 30 hehtaarin alueelle levittäytyvä terminaali rakennetaan siksi, että Kouvola haluaa varautua kasvavaan idän tavaraliikenteeseen.
 Uuden rautatie- ja maantieterminaalin tarkoitus on nopeuttaa pitkien junien käsittelyä.
 – Tämä aiheuttaa edestakaista liikennettä sekä ylimääräistä työtä ja kustannuksia. Kun terminaali valmistuu, pitkän junan käsittely nopeutuu huomattavasti. Tämä on merkittävä kustannussäästö yrityksille, projektipäällikkö  Tero Valtonen  sanoo Kouvolan kaupungin tiedotteessa.
 Hyvin pitkiä tavarajunia käytetään yleisesti Venäjän-liikenteessä. Suurin osa itärajan yli tulevasta tavaraliikenteestä kulkee Vainikkalan raja-aseman kautta.
 Kouvolaan tulee Suomen ainoa maantie- ja rautatiekuljetukset yhdistävä terminaali.
 Lue lisää :  Suomen ainoan maantie- ja rautatiekuljetukset yhdistävän terminaalin rakentaminen alkaa – Kouvolassa varaudutaan yli tuhannen työpaikan syntymiseen
 Suomeen tulee jättimäinen tavaraliikenteen terminaali – sisään mahtuu yli kilometrin pituinen juna

Yli kilometrin pituisen lastauslaiturin rakentaminen on alkanut Kouvolassa – Suomen ainoa maantie- ja rautatiekuljetukset yhdistävä terminaali valmistuu ensi vuonna


Summary: Ely-keskukset ja Business Finland maksoivat koronatukea yritysten kehittämishankkeisiin yhteensä noin 1,3 miljardia euroa. Tukia ei saanut käyttää esimerkiksi vuokriin tai uusien laitteiden ostamiseen.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Yli tuhat yritystä on joutunut palauttamaan Business Finlandin (BF) ja ely-keskusten maksamia koronatukia, Ylen tekemistä tietopyynnöistä selviää.
 Osa yrityksistä on palauttanut tukea oma-alotteisesti, toisille BF tai ely on tehnyt takaisinperinnän.
 Yleisin syy palautusvaatimuksiin on se, että yritys on käyttänyt saamiansa rahoja tukisääntöjen vastaisesti esimerkiksi laitehankintoihin tai muihin investointeihin, henkilöstön kouluttamiseen tai operatiivisen toiminnan palkkakuluihin.
 – Kustannukset, joita ei voitu hyväksyä, karsitaan rahoituksesta ja tuki maksetaan hyväksyttävien kustannusten mukaan, kertoo häiriötilannerahoituksesta vastaava BF:n johtaja  Kari Komulainen .
 Business Finlandille tukea on maksanut takaisin runsaat 900 yhtiötä, jotka ovat yhteensä palauttaneet noin 11 miljoonaa euroa eli keskimäärin 10 000 euroa per yhtiö.
 Ely-keskuksille tukea on palautettu tai peritty noin kaksi ja puoli miljoonaa euroa yhteensä noin 340 yritykseltä.
 Ely-keskuksissa useimmat takaisinperinnät johtuvat siitä, että yritykset ovat käyttäneet kehityshankkeeseensa tukipäätöksen mukaista summaa vähemmän rahaa, jolloin osa ennakkomaksusta on peritty takaisin.
 Osa yhtiöistä on käyttänyt tukea ehtojen vastaisesti esimerkiksi investointeihin, kuten monissa BF:n tukemissa yhtiöissä.
 – Yritystä kohti perittävänä on ollut enimmillään kymmeniäkin tuhansia euroja, ja toisissa tapauksissa vain muutama tuhatta, Hämeen ely-keskuksen ylijohtaja  Tommi Muilu  sanoo.
 Molempien organisaatioiden myöntämiä tukia on pitänyt palauttaa myös siksi, että projekteja on keskeytetty, hankeraportit on jätetty tekemättä tai siksi, että yritys on haettu konkurssiin tuetun hankkeen kesken. Tukia on palautettu myös, jos  sama yhtiö sai tukea sekä ely-keskukselta että BF:ltä .
 Ministeriö valitsi nopeat, mutta joustamattomat tukikanavat
 Ely:t ja BF olivat ensimmäisiä koronatukien myöntäjiä, kun pandemia rantautui Suomeen keväällä 2020.
 Lain mukaan BF ja ely:t saavat myöntää tukia vain kehittämis- ja vientiprojekteihin eli käytännössä esimerkiksi uusien tuotteiden, myyntikanavien tai bisnesmallien jalostamiseen tai niitä koskeviin selvityksiin.
 Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) valitsi ne siitä huolimatta tukikanavaksi, koska tukemisen nopeuttamiseksi maksajaksi haluttiin organisaatio, jolla on valmiit kanavat yritystukien maksamiseen.
 Valintaa on kritisoitu, koska kriisin käynnistyttyä siitä vaikeimmin kärsineet yhtiöt olisivat tarvinneet tukea ennen kaikkea kiinteisiin kuluihin, kuten vuokriin, mutta niihin BF:n ja elyn tukea ei voinut käyttää.
 Lue lisää:   Suomi jakoi koronatukia yrityksille väärässä järjestyksessä – "Kriisin alussa olisi pitänyt panostaa suoriin tukiin", toteaa tutkijaryhmä
 Kiinteisiin kuluihin ja esimerkiksi palkkoihin tarkoitettua niin sanottua kustannustukea alkoi myöntää valtiokonttori vasta muutama kuukausi myöhemmin kesällä 2020.
 Kehitystukia on maksettu yhteensä noin 1,3 miljardia euroa
 BF:n Kari Komulainen ja elyn Tommi Muilu toteavat, että kokonaisuudessaan kehittämisrahoitusta voi pitää onnistuneena.
 BF maksoi koronatukena kehitysrahaa yhteensä lähes miljardi euroa , josta on tullut palautettavaksi noin prosentti eli 11 miljoonaa euroa. Tähän mennessä päättyneistä noin 15 000 kehityshankkeesta palautuksia on ollut suunnilleen 900:ssä eli noin viidessä prosentissa.
 Ely-keskusten yhteensä maksamasta noin 335 miljoonan euron tukisummasta palautettavaa on ollut vielä vähemmän, vain runsaat puoli prosenttia. Yli 22 000 tuetusta yrityksestä noin 340 on joutunut palauttamaan tukia.
 Komulainen sanoo, että tuet näyttävät aidosti hyödyttäneen yrityksiä. Niillä yritykset  kehittivät erityisesti uusia digitaalisia toimintoja .
 BF:n tekemän alustavan analyysin perusteella näyttää siltä, että tukea saaneissa yrityksissä liikevaihto ja palkkasumma on ollut muita yhtiöitä korkeampi. Analyysi ei kuitenkaan vielä todista, että parempi menestys johtuisi nimenomaan maksetuista tuista.
 TEM:n  Aalto-yliopistolta tilaaman tutkimuksen perusteella  tuet ovat vähentäneet todennäköisyyttä lomautuksiin ja kasvattaneet palkkasummaa.
 Muilu ja Komulainen korostavat lisäksi, että tukiehtojen vastaisesti rahoitusta käyttäneistä yrityksistä ani harva näyttäisi toimineen tahallisen vilpillisesti.
 Esimerkiksi BF:n maksamaa tukea on voinut käyttää kehityshankkeen palkkakuluihin muttei normaalin operatiivisen toiminnan palkkoihin, mitä voi olla hankala erotella.
 – Valtaosa tuetuista yhtiöistä on pienyrityksiä, joissa sama henkilöstö pyörittää päivittäistä liiketoimintaa ja tekee kehitysprojekteja, Komulainen selostaa.
 BF:llä selvityksessä on tällä hetkellä vielä noin 200 kehityshanketta, joissa yritykset eivät ole toimittaneet vaadittuja tietoja rahoituksen käyttämisestä. Muutamia ely-keskusten tukien palautusvaatimuksia taas puidaan valituksina hallinto-oikeuksissa.
 Lue lisää:
 Tarkastus paljasti ely-keskusten ongelmat koronatukien käsittelyssä – rahaa myönnetty yrityksille, joita Business Finland ja kunnat jo tukeneet
 Suomi jakoi koronatukia yrityksille väärässä järjestyksessä – "Kriisin alussa olisi pitänyt panostaa suoriin tukiin", toteaa tutkijaryhmä
 Business Finland jakoi viime vuonna ennätysmäärän tukia – korona-apuun kului liki miljardi euroa
 Yritykset tekivät koronatuilla digi- ja tuotekehitysloikan – Business Finlandin ja ELY-keskusten koronatukia haki 61 000 yritystä

Yli tuhat yritystä on joutunut palauttamaan koronatukia – monta sataa firmaa käytti rahaa tukisääntöjen vastaisesti