Summary: Äskettäin Emmy-palkittu Toni Pykäläniemi on tehnyt pitkän uran digitaalisten erikoistehosteiden parissa. Ensimmäiset kokeilut syntyivät Star Wreck -parodian parissa.

Suomalaisittain tämä on harvinaista: DNEG-yhtiötä edustanut  Toni Pykäläniemi  voitti viime viikonloppuna visuaalisten tehosteiden Emmy-palkinnon, joka kohdistui  Star Trek: Discovery  -scifi-sarjan  Su’Kal  -jaksolle. Pykäläniemi toimi kyseisessä jaksossa erikoistehosteiden tuotantovastaavana, ja mittava projekti lohkaisi hänen ajastaan reilun vuoden.
 –  Su’Kal  ei juurikaan ole poikennut muista tekemistäni VFX-duuneista, eli siinä ei meidän kannaltamme ollut mitään erikoista. Saimme ensin materiaalia ja keskustelimme asiakkaan kanssa siitä, millaisia kuvia he tahtoivat. Sitten teimme 3D-mallit, valaisimme ne ja kysyimme, halutaanko niihin muutoksia, Kanadan Vancouverista videoyhteydellä tavoitettu Pykäläniemi kertoo.
 Su'Kalin  visuaalisesti näyttävimmäksi osaksi Pykäläniemi mainitsee kohtauksen, jossa Discovery-avaruusalus saapuu radioaktiivisuutta hohkaavan Verubin Nebula -tähtisumun kylkeen.
 – Teimme paljon töitä muun muassa niiden kohtien parissa, joissa lennetään Verubin Nebulan lävitse. Meillä oli runsaasti vapauksia luoda rytmiä siihen, mitä valmiissa jaksossa lopulta nähtiin. Tämä ei aina ole mahdollista:  Star Trekin  kaltaisissa tavaramerkeissä on usein hyvin tiukat säännöt siitä, miltä asioiden tulee näyttää. Joskus puututaan hyvin pieniin nyansseihin, kuten esimerkiksi värisävyihin.
 Pykäläniemen mukaan tehostealalla voi saada luovaa vapautta, jos osaa hahmottaa laajemmalla skaalalla, mitä on tekemässä.
 – Olen ollut  Star Trek  -fani lapsesta saakka, joten minulla oli tässä mielessä aika paljon annettavaa tiimille. Seurasin myös tarkkaan, millä tavalla sarjan luojan  Alex Kutzmanin  ääni kuuluu aiemmissa tuotantokausissa. Ilman tällaista syvällisempää  Star Trek  -maailman ymmärtämistä projektia olisi ollut hankalampi toteuttaa ja vapauksia olisi ollut vähemmän.
 Star Trek: Discoveryn Su'kal-jaksoa, kuva ennen digitaalisia erikoistehosteita... DNEG
 ...ja valmis kuva digitaalisten erikoistehosteiden kanssa.  DNEG
 Star Wreck -parodiasta Altered Carbonin satelliittihyökkäykseen
 Maalaamista ja piirtämistä lapsesta saakka harrastanut Toni Pykäläniemi innostui digitaalisesta ilmaisusta jo 1980-luvun puolivälissä, jolloin hän ryhtyi seuraamaan tiiviisti tietokonegrafiikan evoluutiota.
 Uran alkutaipaleeseen kuuluu pääosin tamperelaisvoimin tehty  Star Wreck: Lost Contact  -tieteisparodiaelokuva (1997), johon Pykäläniemi mallinsi Vulgar-avaruusalusta. Kyseisen elokuvan tekijätiimissä vaikutti myös  Samuli Torssonen , joka työskentelee tällä hetkellä VFX-suunnittelijana tamperelaisessa Troll VFX -yhtiössä.
 Vuonna 2008 Pykäläniemi oli jo tekemässä digitaalisia tehosteita  Pete Riskin   Dark Floors  -kauhuelokuvaan, jota tähditti ja jossa mörköili Lordi-yhtye. Tämän jälkeen Pykäläniemi on työskennellyt kompositoijana muun muassa  Godzillan  (2014),  007 Spectren  (2015),  Captain America: Civil Warin  (2016) ja  Rogue Onen  (2016) kaltaisissa suuren luokan blockbuster-elokuvissa.
 Kompositoinnilla tarkoitetaan tekniikkaa, jossa sini-tai viherkankaan edessä taltioitu näyttelijä yhdistetään toisaalla kuvattuun tai digitaalisesti luotuun taustaan.
 – Kompositoijan työssä onnistuminen tarkoittaa sitä, ettei kukaan huomaa lopputuloksen olevan kompositoitua ja keinotekoista.
 Toni Pykäläniemi teki palkittua Su'Kal -jaksoa DNEG-yhtiössä, mutta jätti sen joulukuussa 2020 ja on nyt perustanut uuden firman, joka kulkee nimellä The Vineyard VFX. Toni Pykäläniemi
 Toisin kuin monella muulla alan ammattilaisella, Pykäläniemellä ei ole koskaan ollut suurta intohimoa toteuttaa sellaisia kuvia, joista katsoja huomaa heti, etteivät ne ole totta.
 – Kenelläkään ei liene epäilystä siitä, että joku 3D-Godzilla on epäaito. Minusta siinä on kuitenkin tietynlaista haastetta, jos asioita pystytään tekemään niin saumattomasti, ettei kukaan kyseenalaista jonkun kadunpätkän tai taustalla siintävän kaupungin todellisuutta. Toisaalta taas esimerkiksi  Rogue Onen  kohdalla oli aivan mahtavaa koskea ikonisiin avaruusaluksiin.
 Pykäläniemen meriitteihin kuuluu myös kunnianhimoisen  Altered Carbon – Muuntohiili  -tieteissarjan toinen kausi (2020), jossa hänellä oli sama rooli kuin  Su'Kalissakin.
 – Korvasimme muun muassa sarjan taistelukohtauksissa käytettyjä aseita digitaalisesti. Kuten koko tiimikin, olen erityisen ylpeä yhdestä kuutosjakson kohtauksesta. Kiertoradalla olevat satelliitit ampuvat maan pinnalla olevia sotilaita, jotka kärventyvät tuhkakasoiksi. Kohtaus oli todella haastava toteuttaa, koska kuvauspaikalla käytettiin pyrotekniikkaa, johon meidän piti vielä lisätä digitaalisia pyroja. Tämän lisäksi teimme digitaalisia kaksoisolentoja, erilaisia simulaatioita, efektejä ja kompositointeja.
 Imperiumin iskujoukot ympäröivät Chirrut Îmweä eli Rogue One -elokuvaa (2016), jossa Toni Pykäläniemi on ollut kompositoijana.  Walt Disney Co. / Everett Collection / All Over Press
 Avaruusalus Matkalla avaruuteen -televisiosarjassa (2018), jossa Toni Pykäläniemi työskenteli erikoistehosteiden tuotantovastaavana.  Netflix / Kobal / Shutterstock / All Over Press
 Cyberpunk on visuaalinen aarrearkku
 Toni Pykäläniemi on työskennellyt useissa scifi-tuotannoissa, mikä johtuu osittain siitä, että digitaalisia erikoistehosteita käytetään runsaasti nimenomaan tieteissarjoissa- ja elokuvissa. Toisaalta tulevaisuuteen sijoittuva fantasia kiinnostaa Pykäläniemeä myös henkilökohtaisella tasolla:
 – Olen henkeen ja vereen scifi-nörtti.
 Visuaalisessa mielessä Pykäläniemeä inspiroi etenkin cyberpunk, jonka tiimoilta hän on tehnyt tutoriaalejakin, ja jota myös  Altered Carbon  edustaa. Pykäläniemen mielestä toistaiseksi hienointa cyberpunk-kokonaisuutta edustaa CD Project REDin viime vuonna julkaistu massiivinen  Cyberpunk 2077  -videopeli.
 – Cyberpunkia on todella hankalaa tehdä hyvin ja uskottavasti. Siinä missä vuoden 1982  Blade Runner  -elokuva loi varhaista cyberpunkia, visualisoi  Cyberpunk 2077  genren sellaiseksi, joksi minä ja moni muu olemme sen ajatuksissamme kuvitelleet.
 Animen puolelta Pykäläniemi mainitsee vuoden 1995  Ghost in the Shell  -elokuvan, joka ei hänen mukaansa ole vanhentunut päivääkään.
 –  Ghost in the Shell  on valtava aarrearkku, joka on täynnä aivan mahtavia designjuttuja. Elokuvan ideat ovat edelleen toimivia: sieltä voi ottaa ihan minkä tahansa kone- tai paneelidesignin, ja ne näyttävät edelleen tajuttoman moderneilta. Kun ajattelee  Ghost in the Shelliä  tai vaikkapa  Aliens -elokuvaa tuntuu siltä, että meillä on kourallinen henkilöitä, jotka ovat aikoinaan luoneet visuaalisen scifi-designin. Sitä me sitten tälläkin hetkellä jatkuvasti toisinnamme.
 Pykäläniemen mukaan scifistä löytyy myös synkällä tavalla ironinen puolensa.
 – Valitettava tosiasia on se, että ihmiskuntana olemme luisumassa dystopiaan. Olemme kuvitelleet tällaisia maailmoja jo pidemmän aikaa, ja muutaman vuoden sisällä olemmekin lipsahtaneet kuvitelmista todellisuuteen. Siitä kertovat niin ilmastonmuutos, pandemiat kuin Yhdysvaltojen politiikkakin.
 Yksi esimerkki Su'Kal jakson erikoistehosteista... DNEG
 ...ja valmis kuva.  DNEG
 Scifissä luodaan asioita, joita ei ole olemassa
 Vaikka Toni Pykäläniemi hankkii elantonsa digitaalisista erikoistehosteista, hänelle ei ole ongelmaa suhtautua niihin myös kriittisesti.
 – Kyllähän digitaalisia erikoistehosteita voidaan käyttää – ja käytetäänkin – liikaa. Toisaalta jokin teos voi olla täysin häpeilemättömästi digitaalisten erikoistehosteiden ilotulitusta, ja totta kai sellainenkin on ihan ok. Henkilökohtaisesti olen kuitenkin sitä mieltä, että tehosteiden käytössä pitää olla tietynlaista eleganssia. Scifissä tämä on tietysti haasteellista, koska joudumme luomaan jatkuvasti asioita, joita ei ole lainkaan olemassa.
 Toni Pykäläniemi aamutuimaan Vancouverissa 16.9. Jussi Mankkinen / Yle
 Kun Pykäläniemeltä kysyy, miksi hän tekee sitä mitä tekee, vastaus vaatii hieman pohdintaa.
 – Olen hyvä siinä mitä teen, ja saan käyttää luovuuttani joka päivä ja monella eri tavalla. Luovuus ei ole pelkästään designin ja kuvakulmien suunnittelua, vaan se jatkuu myös teknologian puolella. Kyse on kokonaisuudesta, jossa yhdistyvät teknologia, grafiikka, taide ja luovuus laajassa merkityksessään.
 Pykäläniemi ei myöskään malta olla mainitsematta ihmisiä, joiden kanssa työskentelee.
 – Olen siinä mielessä onnekas, että saan olla tekemisissä mielenkiintoisten ja taiteellisesti hyvin lahjakkaiden ihmisten kanssa, jotka edustavat alansa parhaimmistoa. Sitä tuntee itsensä toisinaan vähän amatööriksi, mutta se tarkoittanee sitä, että olen hyvässä seurassa.
 Lue aiheesta lisää:
 Tuukka ja Olga Temosen maailma mureni, kun koronavirus tuli ja velkaa oli otettu 200 000 euroa – sitten onni kääntyi: "Aika pitkälti elokuvan ansiota"
 Chewbacca-näyttelijä Joonas Suotamo paljastaa kirjassa, miten kaikki kävi: palkasta ei uskaltanut neuvotella ja roolia piti piilotella oudon pitkään

Toni Pykäläniemi on luonut digitaalisia maailmoja Star Trekin ja Rogue Onen kaltaisiin jättituotantoihin: "Tehosteiden käytössä pitää olla eleganssia"


Summary: Helsingin Kaupunginteatteri etsii vuoden 2022 musikaaliin esiintyjää 50–65-vuotiaan transnaisen rooliin.

Helsingin kaupunginteatteri etsii esiintyjää 50–65-vuotiaan transnaisen rooliin ensi vuonna esitettävään musikaaliin.
 Jo ennen hakuajan umpeutumista sosiaalisessa mediassa alkoi keskustelu transhahmon roolittamisesta.
 Somevaikuttaja ja toimittaja  Mona Bling  esitti Instagram-kommentissa, että transnaisen roolin tulisi olla avoinna vain transnaisille.
 – Onhan niin, että te etsitte rooliin vain ja ainoastaan transtaustaista naista? Tämä on tärkeää, koska cis-näyttelijä ei voi kertoa transtarinoita, Bling kirjoittaa.
 Useat transtaustaiset keskustelijat ovat esittäneet samansuuntaisia näkemyksiä.
 Teatteri on asiasta eri mieltä.
 – Meillä on kaikissa esiintyjähauissa samat rekrytointiperiaatteet. Me määrittelemme vain roolin ominaisuuksia, ja hakijoilta edellytämme tiettyjä taitoja ja osaamista. Emme sanele, minkä sukupuolinen näyttelijä roolia voi hakea, teatterinjohtaja  Kari Arffman  sanoo.
 Haku päättyi keskiviikkona.
 Termit haltuun Transsukupuolinen  on ihminen, jonka sukupuoli-identiteetti on ristiriidassa syntymässä määritetyn sukupuolensa kanssa Cis-sukupuolinen  tarkoittaa henkilöä, joka kokee sukupuoli-identiteettinsä vastaavan syntymässään määriteltyä sukupuolta Lähde:  Sukupuolen moninaisuuden osaamiskeskus
 Kohu transhahmon roolittamisesta oli kaataa Kansallisteatterin ensi-illan
 Kansallisteatterin  Kaikki äidistäni  -näytelmä  synnytti vuosi sitten kiihkeän väittelyn siitä , kuka saa esittää näytelmän transhahmoa. Kohun keskellä ensi-ilta ehdittiin kertaalleen siirtää, antaa potkut yhdelle näyttelijöistä ja  ottaa komento takaisin .
 Hetken näytti siltä, että Kansallisteatteri oli palkannut transnaisen rooliin miehen. Roolitusta pidettiin vahingollisena tekona transyhteisöä kohtaan.
 Lue myös:   Anne Rautiainen oli juuri palkittu, kun hän joutui myrskyn silmään – syksyn teatterikohu paljasti asian, johon nolattu ohjaaja ei olisi halunnut palata
 Vain päiviä ennen ensi-iltaa Kansallisteatteri kysyi neuvoa transtaustaiselta näyttelijältä  Miiko Toiviaiselta .
 Hänen avustuksellaan näytelmän tekstiin, näyttelijäntyöhön ja puvustukseen tehtiin pieniä muutoksia . Hienosäätöjen oli tarkoitus varmistaa, että esitys ei vahvista negatiivisia stereotypioita transihmisistä.
 Nyt Toiviainen on seurannut mielenkiinnolla Helsingin kaupunginteatterin näyttelijärekryä, ja jakanut siihen liittyvää ilmoitusta somekanavissaan.
 Hänen mielestään kaikille avoin hakukuulutus oli oikea menettelytapa. Se jätti tilaa esimerkiksi transfeminiinisille muunsukupuolisille hakijoile, jotka eivät välttämättä identifioidu transnaiseksi mutta voisivat silti esittää roolin. Hän toivoo, että esiintyjäksi löytyisi sopiva transihminen.
 Roolittaminen ei Toiviaisen mukaan ole kuitenkaan aivan helppoa. Musikaalien avainrooleihin kuuluu tavallisesti erittäin vaativia laulu- ja tanssiosioita.
 – Jos sopivaa transnaista ei rooliin löydy, mielestäni esiintyjäksi voi valita cisnaisen – sillä ehdolla, että tuotantoon otetaan transtaustausia konsultteja.
 Teatterinjohtaja Arffman on tästä asiasta samoilla linjoilla.
 – Lähtökohtaisesti pyrimme löytämään rooliin transnaisen. Olemme keskustelleet roolituksesta transsukupuolisten ihmisten kanssa, ja jos valittu esiintyjä ei ole transnainen, jatkamme transyhteisön konsultointia.
 Arffmanin mukaan vähemmistöjen tarinoita ei tulisi jättää kertomatta, vaikka hahmoihin ei löydyttäisikään kaikkia tyydyttävää roolitusta.
 Vääränlainen representaatio lisää transfobiaa
 Somevaikuttaja ja toimittaja Mona Blingin mielestä rooliin ei kannata harkita kuin transihmistä.
 – Jos sopivaa transnaista rooliin ei löydy, musikaali kannattaisi jättää tekemättä.
 Monet kysyvät tässä kohtaa, eikö näyttelijän työtä ole näytellä sellaista ihmistä, jota itse ei ole.
 Bling sanoo, että ei kaikissa tapauksissa.
 Rodullistetun hahmon roolittaminen valkoisella näyttelijällä ei olisi nykyään teatterissa mahdollista. Bling sanoo transsukupuolisuuden olevan ihonvärin tapaan sellainen ominaisuus, jota ei voi näytellä.
 Mutta kyllähän miehetkin voivat teatterissa näytellä naisia ja päinvastoin, kriitikot jatkavat.
 Heille Bling vastaa, että niin voi tehdä. Kun  Seela Sella  näytteli Tampereen työväen teatterissa Hitleriä, hahmon roolittaminen naisnäyttelijällä oli Blingin mukaan onnistunut tehokeino.
 Transhahmojen roolittaminen on kuitenkin herkempi asia, koska transrepresentaatio on niin pitkään ollut todella vähäistä ja kovin epäautenttista.
 Vääränlainen representaatio on Blingin mukaan omiaan vahvistamaan negatiivisia stereotypioita. Pahimmillaan se voi lisätä transfobiaa ja johtaa väkivaltaan.
 Bling toivoo, että transihmisille annettaisiin mahdollisuuksia ja omaa tilaa kertoa transihmisten tarinoita.
 – Oli kyse mistä tahansa vähemmistöstä, tarinasta tulee paljon parempi, kun löydetään näyttelijä, joka kuuluu kyseiseen vähemmistöön, Mona Bling sanoo.
 Helsingin kaupunginteatterin mukaan hakemuksia saapui määräaikaan mennessä kymmenkunta. Hakijoiden joukossa on transnaisia ja cis-sukupuolisia naisia sekä miehiä.
 Seuraavaksi alkavat koe-esiintymiset.
 Lue myös:
 Näin Kansallisteatterin kohunäytelmää korjattiin – neuvoja antanut transtaustainen näyttelijä Miiko Toiviainen: "Jos tämä olisi tehty Lontoossa, olisi noussut paskamyrsky"
 Kuka saa esittää ja ketä? Tutkija: "Homon roolissa ei tarvitse olla homo, sillä näyttelijän työ on esittää muuta kuin itseään"
 Anne Rautiainen oli juuri palkittu, kun hän joutui myrskyn silmään – syksyn teatterikohu paljasti asian, johon nolattu ohjaaja ei olisi halunnut palata

"Jos sopivaa transnaista ei löydy, musikaali kannattaisi jättää tekemättä" – keskustelu roolituksesta käynnistyi ennen esiintyjähaun päättymistä


Summary: "Äänestä ulkomailla!" -hankkeen vapaaehtoiset tarkkailivat vaaleja Helsingissä, Turussa ja Lapppeenrannassa. Ovensuukyselyjen tietoja verrataan myöhemmin viralliseen vaalitulokseen.

“En kommentoi”, sanoo tärkeän näköinen herrasmies vapaaehtoisille ovensuukyselyn tekijöille poistuessaan Venäjän suurlähetystöstä Helsingissä.
 – Jotkut kieltäytyvät, mutta suuri osa täyttää lomakkeemme mielellään, ja jotkut jopa kiittävät, kertoo  “Äänestä ulkomailla!”  -projektin Suomen-koordinaattori  Irina Vesikko .
 Hanke on yhdistänyt ulkomailla asuvia venäläisiä, jotka eivät voi välinpitämättöminä seurata, mitä Venäjällä tapahtuu. Vapaaehtoiset ovat rekisteröityneet eri puolueiden vaalitarkkailijoiksi, jolloin he voivat tarkkailla vaaleja äänestyspaikoilla. Sen lisäksi vapaaehtoiset järjestävät ovensuukyselyjä vaalihuoneistojen ulkopuolella.
 Irina Vesikko kertoo, että hanketta ovat konsultoineet niin Venäjällä ulkomaiseksi agentiksi luokiteltu Golos-vaalitarkkailuliike, kuin myös valkovenäläiset aktivistit, joilta on saatu tukea ovensuukyselyjen järjestämisessä.
 Irina Vesikko koordinoi Äänestä ulkomailla -projektia Suomessa. Yle
 – Meitä ovat innoittaneet valkovenäläiset, joilla oli viime vuonna samanlainen hanke maan presidentinvaalien yhteydessä. He järjestivät ovensuukyselyt ennätysajassa, vain kuukaudessa. He ovat auttaneet meitä suuresti, olemme saaneet heiltä hyviä neuvoja. Mutta tämä on kuitenkin ennen kaikkea kaikkien ulkomailla asuvien venäjänkielisten yhteinen kansalaisaloite.
 Ulkomailla asuville venäläisille suunnattu "Äänestä ulkomailla!" -projekti on käynnissä 45 maassa ja siihen osallistuu noin 400 aktivistia. Ovensuukyselyjä tehdään 15 maassa, sillä kaikissa projektiin osallistuvissa maissa ei löytynyt tarpeeksi vapaaehtoisia suorittamaan sekä vaalitarkkailua että ovensuukyselyjä. Noin 300 henkilöä on rekisteröitynyt vaalitarkkailijoiksi, loput tekevät ovensuukyselyjä.
 – Valmisteluihin meni noin kaksi kuukautta. Aloitimme järjestelyt heinäkuun lopussa, mutta maaperä hankkeelle oli luotu jo aikaisemmin. Kun puoli vuotta sitten Venäjällä järjestettiin Navalnyi-mielenosoituksia ja vainot alkoivat, päätimme, että oppositiota on kannatettava kaikin keinoin ja että meidänkin on lähdettävä kadulle. Mielenosoituksia järjestettiin Venäjällä 200 kaupungissa ja ulkomaillakin 80 kaupungissa. Aloimme silloin tehdä yhteistyötä, joka jatkuu vieläkin. Ulkomailla asuvat venäläiset ovat lyöttäytyneet yhteen ja heistä on tullut aktiivisia. Se pelastaa meidät vaipumasta epätoivoon ja masennukseen.
 Venäjän presidentinvaalien aikaan Tehtaankadulla Helsingissä muodostui jopa jonoja, mutta tällä kertaa lähetystön edustalla on ollut hiljaista. Aamupäivällä ovensuukyselylomakkeet mahtuivat vielä Elovena-pakettiin, mutta iltapäivällä tarvittiin jo muovinen laatikko.
 Yle
 Vaaleja tarkkailtiin ja ovensuukyselyjä järjestettiin Helsingin lisäksi myös Turussa ja Lappeenrannassa. Lisäksi perjantaina liikkeen aktivisti matkusti Pyhäjoelle, jossa Hankikiven voimalatyömaan työntekijöille oli järjestetty äänestysmahdollisuus. Häntä ei kuitenkaan haluttu päästää äänestyspaikalle.
 – Ulkomailla tarkkailussa on ollut enemmän ongelmia, sillä läheskään kaikkialla tarkkailijoita ei ole päästetty äänestyspaikoille. Joko keskusvaalilautakunta ei ole ottanut vastaan laatimiamme tarkkailijalistoja tai sitten niitä ei ole lähetetty ulkoministeriöön. Kaikenlaisia esteitä yritetään järjestää. Mutta me teemme valituksia, ja niiden avulla olemme saaneet tarkkailijat sisään äänestyspaikoille. Ovensuukyselyjen järjestäminen on sen sijaan sujunut paljon helpommin. Olemme tehneet ilmoituksen poliisille ja kertoneet aikeistamme lähetystöille ja konsulaateille. Lähetystön työntekijät suhtautuvat asiaan rauhallisesti ja ovat ystävällisiä meitä kohtaan. He ovat jopa tulleet luoksemme ja kysyneet, tarvitsemmeko jotakin.
 Ovensuunkyselyn avulla selvitetään äänestysaktiivisuutta ja -käyttäytymistä, ja saatuja tietoja verrataan myöhemmin virallisiin tuloksiin. Ovensuunkyselyn tulokset tullaan julkaisemaan projektin nettisivuilla.
 – Ulkomailla harjoitetaan vaalivilppiä harvemmin, kuin Venäjällä, mutta “Äänestä ulkomailla!” -hanke on kuitenkin tärkeä, kertoo Golos-liikkeen aluejärjestöjen verkoston koordinaattori  Vitali Averin . - Valtaapitävät yrittävät kaikin keinoin laskea äänestysaktiivisuutta, mutta tällainen itseorganisoitunut kansalaistoiminta häiritsee näitä aikeita. Hankkeen tavoitteena on kannustaa ulkomailla asuvia venäläisiä äänestämään, sillä erotuksena presidentinvaaleihin, tällä kertaa virallinen Venäjä ei juurikaan ole kampanjoinut asian tiimoilta, osin koronarajoitusten takia.
 Silmät ja nenä kiinni ja äänestämään
 Espoosta äänestämään tullut  Vitali Reif  yllättyi myönteisesti ovensuukyselystä.
 – Ulkomailla vaalivilpin todennäköisyys on pienempi kuin Venäjällä, mutta mielestäni tämä on hyödyllinen tapa vertailla virallisia ja epävirallisia tuloksia.
 Samalla hän ei kuitenkaan usko, että kansalaisaktivismi estäisi valtapuoluetta voittamasta vaaleja.
 – Suoraan sanoen minulla ei ole suuria odotuksia. Ne puolueet, jotka pääsevät duumaan, harvoin vastustavat Putinin ja Yhtenäisen Venäjän linjauksia. Joka tapauksessa edes jonkinlainen monimuotoisuus on parempi kuin ei mitään, siksi toivon, että heidän monopolinsa kärsii edes hieman.
 Suomessa asuvat venäläiset saavat eteensä kaksi äänestyslippua: toisella he voivat valita, minkä puolueen asettamaa ehdokaslistaa he kannattavat, toisella äänestetään konkreettisia ehdokkaita. Yle
 Suomessa asuvien venäläisten äänet menevät Venäjän vaalilain mukaan Tatarstanissa sijaitsevan Almetjevskin vaalipiirin ehdokkaille. Vitali Reif kertoo valinneensa ehdokkaansa huolella. Hän tutustui kaikkiin vaalipiirin ehdokkaisiin. Sen lisäksi hän otti selvää, kenelle Navalnyin kehittämä “Älykäs äänestäminen” suosittaa keskittämään äänet.
 – En aikonut äänestää “Älykkään äänestämisen” suosittamaa ehdokasta. Hänestä ei ollut muuta tietoa kuin ammatti. Mutta kun oma ehdokkaanikin ilmoitti somessa, että aikoo äänestää “Älykkään äänestämisen” suosituksen mukaan, niin mitäpä tässä muuta kuin silmät ja nenä kiinni ja äänestämään.
 Lohjalla asuvan Janan ääni oli jo annettu Pietarissa
 Vaalivilppiin voivat törmätä myös Venäjän ulkopuolella asuvat. Lauantaina Lohjalla asuvan  Jana Pekin  puhelin soi. Hänen Pietarissa asuva isänsä ilmoitti, että Jana on jo äänestänyt.
 – Olin ihmeissäni ja sanoin, etten ole vielä voinut äänestää, sillä Suomessa vaalit järjestetään vain sunnuntaina.
 Janan isä kertoi, että hän oli käynyt äänestämässä lauantaina, ja kun virkailija antoi hänelle äänestyslistat allekirjoitettavaksi, hän huomasi, että heidän talostaan hän oli toinen äänestämään tullut. Ennen häntä äänensä oli antanut samassa asunnossa kirjoilla oleva Jana-tytär, joka asuu Suomessa eikä ole viime päivinä käynyt Venäjällä. Luettelossa oli hänen nimensä, muttei passitietoja.
 – Kaiken lisäksi minulla on hyvin omintakeinen allekirjoitus. Isäni sanoi, että listassa ollut allekirjoitus oli joku epäselvä töherrys.
 Jana kertoo, että hänen isänsä nosti metakan, ja silloin paikalle saapuivat äänestysvirkailijat ja tarkkailijat. Aluksi häntä ei haluttu uskoa, mutta hän ei luovuttanut, vaan haki kotoa tyttären passin kopion. Vertailtuaan tietoja vaalivirkailijat sallivat hänen ottaa valokuvan listoista, että hän voisi tehdä virallisen valituksen.
 – Isä sanoi, että valittaa ehdottomasti keskusvaalilautakuntaan tai jos on tarvetta, vaikka ylemmäksikin.
 Vitali Averinin mukaan tällaiset tapaukset eivät ole harvinaisia Venäjän vaaleissa.
 – Tämä on hyvin yleinen vaalivilppikeino Venäjällä. Otetaan selvää, kuka todennäköisesti ei tule äänestämään: asepalvelusta suorittavat, ulkomailla asuvat ja väliaikaisesti kirjoilla olevat.
 Venäjän suurlähetystössä Helsingissä sijainnut vaalipiiri oli numero 8304. Yle / Maxim Fedorov
 Alkuperäisestä venäjänkielisestä artikkelista suomentanut Heli Jormanainen.

"Meitä innoitti valkovenäläisten esimerkki" – suomenvenäläiset aktivistit tarkkailivat duumanvaaleja ja järjestivät ovensuukyselyjä


Summary: Koronatehohoitoa koordinoivan toimiston professori Matti Reinikainen sanoo, että tehohoidon tulevaan tarpeeseen vaikuttaa olennaisesti rokottamaton väestö. Tuoreimman raportin mukaan tehohoidossa olleista koronapotilaista 16 prosenttia on menehtynyt.

Tehohoitoa tarvitsevien koronapotilaiden määrä on pysynyt edelleen yllättävän suurena, vaikka rokotuskattavuus on kasvanut.
 Suomen koronatehohoitoa koordinoivan toimiston tuorein raportti kertoo, että tehohoitoa samanaikaisesti tarvitsevien potilaiden määrä lisääntyi elokuussa noin 10 potilaan tasolta reiluun 30 potilaaseen.
 Sen jälkeen on ollut pientä laskua, mutta edelleen tehohoidon tarvetta on huomattavan paljon.
 – Viime viikkoina potilaiden määrä on pysytellyt sitkeästi 20–30 potilaan välillä, koronatehohoitoa koordinoivan toimiston professori  Matti Reinikainen  sanoo.
 Uusia tehohoitojaksoja on alkanut jokseenkin samaa tahtia kuin entisiä on päättynyt.
 Reinikaisen mukaan tulevaan tehohoidon tarpeeseen vaikuttaa olennaisesti vailla rokotussuojaa oleva väestö.
 – Jos rokottamattomat levittävät epidemiaa, tehohoidon tarve voi kasvaa huomattavastikin.
 Professori: Yksi vapaamman elämän viisareista värisee yhä
 Reinikaisen mielestä syytä huoleen on kahta kautta. Tauti on suoraan henkeä uhkaava osalle ihmisistä, rajoitusten purkautuessa kontaktit lisääntyvät.
 – Jos rokottamattomien määrä jää suureksi, myös vakavia tautitapauksia voi ilmaantua paljon, Reinikainen sanoo.
 Hallituksen uusien linjausten mukaan epidemian seurannan keskeisimpiin mittareihin kuuluvat sairaala- ja tehohoitopotilaiden määrän seuraaminen päivittäisten tartuntalukujen sijaan. Tähän käytäntöön siirryttiin, koska rokotuskattavuuden myötä vakavampien tautimuotojen määrän pitäisi vähentyä.
 Reinikainen sanoo, että tehohoidon tarve ei kuitenkaan vielä ole vähentynyt niin nopeasti kuin toivottiin.
 – Eikä tämän tarpeen loppu ole vielä näköpiirissä, Reinikainen sanoo.
 Reinikainen toteaa, että yksi vapaamman elämän eli rajoitusten poistamisen viisareista värisee siis yhä.
 Aikeissa on purkaa rajoituksia laajemmin jo lokakuun aikana, kun rokotekattavuus kasvaa. Hallituksen asettamana tavoiteena on 80 prosentin rokotuskattavuuuus yli 12-vuotiaiden osalta.
 – Tehtävää riittää yhä, koska tauti voi levitä nopeastikin paikallisten tautiryppäiden myötä, Reinikainen sanoo.
 Reinikaisen mukaan jalkapallon EM-kisoista Venäjältä saapuneet turistit olivat hyvä esimerkki siitä, miten tartuntaryppäät voivat muuttaa tilanteen nopeasti huonoon suuntaan.
 Reinikainen muistuttaa myös, että tehohoitokaan ei kaikkia pelasta. Kansallisen tehohoitoa koordinoivan toimiston tuoreimman raportin mukaan teho-osastoilla hoidetuista potilaista 16 prosenttia on menehtynyt.
 – Joukossa on myös nuoria aikuisia, Reinikainen sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 "Rokotetut eivät voi olla rokottamattomien panttivankina", sanoo THL:n Hanna Nohynek – tämä tiedetään heistä, joita ei ole rokotettu
 Ministeri Kiuru: "Muiden maiden kansalaisia ei voi asettaa suomalaisten edelle" – Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille
 Kaikki suomalaiset eivät tarvitse kolmatta koronarokotetta syksyn aikana, katsoo rokotusasiantuntijaryhmä

Tehohoidon tarve yllätti, sillä koronapotilaiden määrä ei ole laskenut toivotusti – professori: "Syynä rokottamattomien suuri määrä"


Summary: Aleksanteri-instituutin johtajan Markku Kangaspuron mukaan vaalisunnuntain päivän kuva Venäjällä on ollut se, että oppositio on pyrkinyt mobilisoimaan äänestäjiä ja toisaalta keräämään todisteita vaalien vilpillisyydestä.

Venäjällä parlamentin alahuoneen eli duuman kolmepäiväiset vaalit päättyivät sunnuntaina iltayhdeksältä Suomen aikaa. Tulokset ovat kuitenkin olleet selvät jo ennen vaaleja: valtapuolue Yhtenäinen Venäjä ei vallan kahvasta horjuisi ja oppositio nujerrettiin monin tavoin jo ennakkoon.
 Aleksanteri-instituutin johtaja  Markku Kangaspuro  kertoi juuri ennen tuloslaskennan alkua neljä kiinnostavinta seurattavaa seikkaa vaalien tuloksista.
 1. Vaalivilppien osuus
 Sunnuntain aikana sosiaalisessa mediassa on esitetty paljon viitteitä siitä, että vaaleissa on ollut laajoja vilppejä.
 – Aika paljon on näyttöä siitä, että vaalit eivät tule olemaan puhtaat, Kangaspuro sanoi.
 – On esimerkiksi videoita siitä, miten eri äänestyspaikoissa vaalivirkailijat ovat täyttäneet vaaliuurnia.
 Keskusvaalilautakunta on järjestänyt videovalvonnan äänestyspaikoille, mistä virkailijat ovat olleet varsin hyvin tietoisia.
 – Se, että noin avoimesti täytetään uurnia videoinnista huolimatta, se kuvaa jotenkin sitä välinpitämättömyyttä ja härskiyttä, joilla näitä vaaleja ainakin osassa paikkoja manipuloidaan. Ei tämä toki kaikkialla ole ollut mahdollista.
 Yksi esimerkki vilpeistä on ollut myös niin kutsuttu äänestyskaruselli, missä samoja ihmisiä kierrätetään eri äänestyspaikoissa äänestämässä.
 Myös ainakin Moskovan yhdessä vaalipiirissä väitettiin, että äänestysluetteloihin merkityistä ihmisistä 30 prosenttia olisi kuolleita.
 Kangaspuron mukaan lisäksi on nähty erittäin paljon sitä, että julkisen vallan omistuksessa olevien työpaikkojen työntekijöitä ja esimerkiksi armeijaa edellytetään äänestämään miltei pakolla.
 Kun mielipidemittaustenkin mukaan kolmasosa kansasta suhtautuu välinpitämättömästi siihen, kuka on vallassa, sitä on ollut helppo painostaa valtapuolueen tueksi.
 – Valtion työntekijöille se on henkilökohtaisesti parempi kuin arvaamaton vallanvaihdos tai joku vastaava äkkimuutos.
 2. Sähköisen äänestyksen merkitys
 Kangaspuro nostaa esiin sen, että Venäjällä nyt käyttöön otetun sähköisen äänestämisen tarkkailu on täysin mahdotonta.
 – Venäjällä on ollut vahva epäilys siitä, että sillä pystytään manipuloimaan äänestystulosta vielä enemmän.
 Kangaspuron mukaan kiinnostava myöhempien päivien analyysi onkin se, kuinka paljon sähköisen äänestyksen tulokset poikkeavat lippuäänestyksen tuloksista.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin äänesti 17. syyskuuta sähköisesti virka-asunnollaan Novo-Ogarjovossa Moskovasta länteen. Alexei Druzhinin / Tass / AOP
 3. Äänestysprosentin mahdollinen loikka
 Venäjällä vaalit eivät ole juuri innostaneet ihmisiä. Monia on leimannut kyynisyys, kun tuloskin ollut enemmän tai vähemmän selvillä.
 – Vallasta oppositioon, kaikki periaatteessa tietävät, mikä tulos tulee olemaan. Totta kai se vaikuttaa laajasti ottaen äänestäjiin: miksi ihmeessä osallistuisi tälläiseen näytelmään? Venäläiset ovat kuitenkin hyvin koulutettuja ja omilla aivoillaan ajattelevia ihmisiä. Siinä mielessä sen kyynisyyden ymmärtää hyvin, Kangaspuro sanoi.
 Opposition yksi pyrkimys on ollut se, että vaaleihin on osallistuttava ja valtaa yritettävä näpäyttää.
 – He ovat lähteneet siitä, että jokainen läpi päässyt opposition jäsen on voitto heille. Toki osa oppositiosta taas on halunnut boikotoida vaaleja.
 Sunnuntaina aamupäivällä äänestysprosentti oli vielä noin kolmenkymmenen hujakoissa. Kangaspuron mukaan kiinnostavaa onkin se, mihin se nousee illan aikana – täysin yllättävästi.
 – Edellisissä vaaleissa on kiinnitetty huomiota siihen, että viime tunteina, iltamyöhään äänestysprosentti nousee hyppäyksenomaisesti. Nämä hyppäykset ovat tilastollisesti täysin epänormaaleja ja viittaavat vahvasti manipulaatioon.
 Kangaspuron mukaan manipulaatiolla saadaan ehkä joitain prosentteja tuloksista muutettua.
 – Ehkä juuri niitä tärkeitä prosentteja erityisesti yksittäisissä vaalipiireissä.
 Kremlin tavoite on Kangaspuron mukaan ollut noin 40–50 prosentin äänestysvilkkaus. Se sopisi vallanpitäjille.
 – Se ei liikaa mobilisoisi laajempia joukkoja esimerkiksi mielenosoituksiin.
 Mielenosoituksia on kuitenkin luvassa tuskin muutenkaan.
 – Ennakkoarvio on, että niitä tuskin tulee, kun kukaan ei ole edes organisoimassa. Kaikki ovat jo valmiiksi häkissä tai kotiarestissa.
 Nuoret moskovalaiset äänestämässä perinteisin menetelmin.  Alexander Nemenov / AFP
 4. Säilyykö vallan uskottavuus Venäjällä?
 Kangaspuron mukaan nähtäväksi jää, kuinka paljon erilaiset rikkeet ja vilpit lopulta vaikuttavat vaalien lopputulokseen.
 – Kiinnostava seikka tietysti on, mikä on Yhtenäinen Venäjä -puolueen vaalivoiton suuruus. Pystyvätkö he hoitamaan tämän niin, että siinä säilyy edes jonkinlainen kotimainen uskottavuus, Kangaspuro pohtii.
 Hänen mukaansa oleellista on, tuotetaanko puolueelle sellainen vaalivoitto, että se menisi Venäjälläkin läpi.
 – Väärentämättäkin heistä tulisi näissä olosuhteissa isoin puolue. Mutta kuinka paljon he joutuvat ronklaamaan vaalitulosta, jää nähtäväksi. Jo nyt nähdyt todisteet antavat oppoistiolle mahdollisuuden kyseenalaistaa vaalitulosta.
 Tietysti myös opposition kampanjan tulokset kiinnostavat. Kangaspuroa kiinnostaa, nouseeko kommunistien, Oikeudenmukainen Venäjä -puolueen ja liberaalidemokraattien ääniosuus lainkaan. Hän ei kaikesta huolimatta odota siinä mitään isompia muutoksia.
 Kaiken kaikkiaan Venäjällä nämä vaalit ovat olleet hyvin kyyniset vaalit.
 – Ihmiset eivät ehkä ajattele laajempia poliittisia tai ideologisia kysymyksiä vaan ehkä lähinnä sitä, ettei tapahtuisi sellaista katastrofia kuin Valko-Venäjällä tai Ukrainassa. Että kun vain tulisi palkat ja eläkkeet. Antaa poliitikkojen vaan nyt hoitaa, kunhan elämä vain sujuisi rauhallisesti.
 – Lännestä päin katsottuna, eihän tässä ole kahta sanaa sanottavana siitä, että ovatko vaalit olleet rehellisiä. Mutta kuinka se menee Venäjällä läpi, se nähdään muutaman päivän sisällä, Kangaspuro päättää.
 Lue myös:
 "Meitä innoitti valkovenäläisten esimerkki" – suomenvenäläiset aktivistit tarkkailivat duumanvaaleja ja järjestivät ovensuukyselyjä
 “Punainen Navalnyi” räyhää Putinille – Uuden polven kommunistista tuli sometähti ja Kremlin painajainen
 Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista
 Venäjältä paennut journalisti Ylelle: Otteet kovenevat, kun Putinin suosio laskee
 Kaksoisolennot hämmentävät Venäjän vaaleissa – Opposition ehdokas sai kaksi samannimistä vastaehdokasta, jotka olivat myös muuttuneet samannäköisiksi

Näitä neljää asiaa Venäjä-asiantuntija seuraa duuman vaalien tuloksissa – vaaleissa paikoin härskejä vilppejä kameroiden edessä


Summary: Nuorten osallisuutta lisäävää suomalaismenetelmää kokeiltiin Virossa. Gutsy Go -ohjelmassa nuoret keksivät ratkaisuja epäkohtiin ja tekevät niistä videoita. Aikuisten välinpitämättömyys on tuttua myös tallinnalaisille nuorille.

TALLINNA  Kaksi teini-ikäistä tyttöä tönii kolmannen pois luotaan pohjoistallinnalaisella bussipysäkillä.
 He haukkuvat kolmatta ääneen.
 – Miten kamala! Kato vaikka sen kenkiä. Kuka tuollaisia edes pitää… Karmean ruma tyyppi.
 Tyttö itkee näkyvästi. Vieressä seisova aikuinen nainen ei ole moksiskaan vaan jatkaa puhelimensa selailua.
 Asetelma tallentuu piilokameraan.
 Töniminen ja kuuluva haukkuminen eivät saaneet läsnäolijoilta osakseen minkäänlaisia reaktiota. Tilanne lavastettiin pohjoistallinnalaisella bussipysäkillä 15. syyskuuta 2021. Kuvakaappaus: Pedram Aflatuni / Gutsy Go
 Tilanne on versio suomalaisesta  Kiusaamiskoe-testistä . Siinä lavastetaan kiusaamistilanne julkisella paikalla ja seurataan, miten silminnäkijät reagoivat.
 Kiusaamiskokeen taustalla on Gutsy Go -ohjelma, joka auttaa nuoria toimimaan rauhantekijöinä ja ratkaisemaan arjen ongelmia yhteisöissään.
 Gutsy Go sai viime viikolla  tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon  nuorten osallisuuden edistämisestä. Samaan aikaan ohjelmaa kokeiltiin ensi kertaa Suomen rajojen ulkopuolella, Virossa.
 Vinkki aikuisille: asettukaa nuoren asemaan
 Kahdeksasluokkalaisten  Karinan  ja  Sonjan  mukaan virolaisten aikuisten välinpitämättömyys on valitettavan tuttua heidän ikäisilleen nuorille.
 He osallistuivat koulussaan suomalaisten vetämään tapahtumaviikkoon. Heidän tiiminsä haki ratkaisua juuri kiusaamiseen.
 – Ehkä aikuiset eivät uskalla puuttua kiusaamistilanteisiin tai he eivät tiedä, mitä tekisivät, Karina pohtii.
 Sonja sanoo, että kiusaaminen voi pilata mielenterveyden pitkäksi aikaa.
 – Jos sekaantuminen pelottaa, niin kannattaa miettiä mitä kiusaaminen tekee sen uhrille. Se on henkisesti tosi raskasta, Sonja sanoo.
 He esiintyvät jutussa vain etunimillään ohjaajiensa toiveesta.
 Nuoret videoivat ideoitaan
 Virolaisnuorten huolenaiheet ovat melko samoja kuin suomalaisilla ikätovereillaan, sanoo Gutsy Gon toiminnanjohtaja  Veera Ikonen .
 – Vanhusten yksinäisyys, kiusaaminen, alkoholi sekä pienten lasten turvallisuus ja pelot, Ikonen luettelee.
 Gutsy Gon toiminnanjohtajan Veera Ikosen mukaan Viron venäjänkieliset nuoret ovat hieman vironkielisiä ikätovereitaan sosiaalisempia, mutta huolenaiheet ovat yhteisiä. Jan Erik Kooli
 Gutsy Go -ohjelmassa nuoret ideoivat epäkohtia ja kehittävät niihin konkreettisia ratkaisuja. Teot toteutetaan saman tien ja jaetaan videoina muiden kopioitaviksi.
 Virolainen nuoriso-ohjaaja  Eneli Meresmaa  pitää suomalaisohjelmaa arvokasvatuksena, joka tapahtuu näppärästi nuorille tutuin keinoin.
 – Tämän projektin kenties suurimpia vahvuuksia on mediatuotanto. Tempauksista valmistuvat videodokumentit innostavat muita nuoria ympäri maailmaa, Meresmaa sanoo.
 Tallinnassa tapahtumaan osallistui yli sata viron- ja venäjänkielistä nuorta kahdesta koulusta.
 Tiimeihin jakautuneet koululaiset muun muassa vierailivat yksinäisen isoäidin luona, pyrkivät tutustuttamaan kerrostalonaapureita toisiinsa ja opettivat päiväkotilapsille turvallisuustaitoja.
 Nuoriso-ohjaaja Eneli Meresmaa ja yksi tapahtumaviikon tiimeistä. Rain Kooli / Yle
 Projekti kestää viikon, mutta seuraukset pitkään
 Kaikkien kotiolot eivät rohkaise nuoria rauhaan, yhteisöllisyyteen ja osallistumiseen. Eneli Meresmaan mukaan kodin ulkopuolelta tulevat vaikutteet voivat kuitenkin kääntää nuoren elämän suuntaa.
 – Usein riittää yksi opettaja tai muu aikuinen, joka huomioi nuoren. Tämäkin tapahtuma saattaa kuulostaa vain viikon projektilta, mutta sillä on pitkäaikaisia vaikutuksia, hän vakuuttaa.
 14-vuotiaat Karina ja Sonja ovat samoilla linjoilla.
 – Videodokkareiden rooli on tärkeä. Kun ne leviävät, ihmiset kiinnittävät enemmän huomiota näihin ongelmiin, Sonja uskoo.
 Karinan mukaan aikuisille tekee hyvää nähdä itsensä videoitujen kiusaamistilanteiden passiivisina osallisina.
 – Se saa heidät käsittämään, että näihin tilanteisiin pitää puuttua.
 Lue lisää:

Piilokamera bussipysäkillä: 8.-luokkalaiset testaavat, puuttuvatko aikuiset kiusaamiseen – Facebook-videolla jo satojatuhansia katsojia
 Vastavoima kiusaamiselle – kouluissa kasvaa uusi sukupolvi, joka ei vain puhu rauhasta: Oskari Santalahti tarttui puhelimeen ja paikkasi välit isänsä kanssa

Virolaisnuoret ideoivat seuraa yksinäiselle isoäidille ja naapurisopua kerrostaloon – "Tilanteisiin pitää puuttua", sanovat 14-vuotiaat Karina ja Sonja


Summary: Yle seuraa valtionjohtajien puheenvuoroja YK:n yleiskokouksessa tässä päivittyvässä jutussa. Tänään presidenteistä puhuvat muun muassa Yhdysvaltojen Joe Biden, Brasilian Jair Bolsonaro, Kiinan Xi Jinping ja Suomen Sauli Niinistö.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

New Yorkiin kokoontuneet maailman valtionjohtajat aloittavat tänään puheenvuorojensa pitämisen YK:n yleiskokouksessa.
 Istunto alkaa kello 16 Suomen aikaa. Päivitämme tähän juttuun tiivistelmiä keskeisten valtionjohtajien puheista. Yllä olevalta videolta voi seurata puheenvuoroja suorana.
 Istunnon avaa YK:n pääsihteeri  António Guterres , jonka jälkeen alkaa 193 jäsenmaan johtajien pari päivää kestävä puhekierros.
 Ensimmäisen varsinaisen puheen pitää Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro .
 Yleiskokouksen vakiintuneena käytäntönä jo 1950-luvulta lähtien on ollut, että ensimmäisen puheen pitää Brasilia.  New York Timesin  mukaan syynä on se, että YK:n alkuvuosina Brasilia oli ainoa joka suostui ottamaan ensimmäisen puheenvuoron, mutta käytäntö on jäänyt elämään ja herättänyt sittemmin muissa valtioissa kateutta.
 Bolsonaro tunnetaan äänekkäänä koronarokotekriitikkona, jota on kritisoitu koronakriisin tehottomasta hoidosta Brasiliassa. Bolsonaro on muun muassa uhonnut olevansa viimeinen brasilialainen, joka rokotetaan.
 Maanantaina Bolsonaro kuvattiin syömässä pizzaa kadulla New Yorkissa, oletettavasti siksi, että kaupungin sääntöjen mukaan rokottamattomia ei päästetä ravintoloihin.
 New York on halunnut vaatia kokousväeltä rokottautumista, mutta pääsihteeri Guterresin mukaan tällaista vaatimusta YK ei voi jäsenvaltioidensa johtajille asettaa.
 Ensimmäisen johtajapuheenvuoron on usein ajateltu määräävän yleiskokouksen hengen. Tänä vuonna yleiskokouksen teemoja ovat koronapandemiasta toipuminen, kestävän kehityksen jälleenrakentaminen, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja YK:n elinvoimaisuuden palauttaminen.
 Puheita etänä ja paikan päällä
 Toisena puhuu niin ikään perinteiden mukaan yleiskokousta isännöivän Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden .
 Myöhemmin tänään ääneen pääsevät myös muun muassa Iranin presidentti  Ebrahim Raisi , Turkin  Recep Tayyip Erdoğan , Etelä-Korean  Moon Jae-in  ja Kiinan  Xi Jinping .
 Myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  pitää tänään puheensa myöhään illalla Suomen aikaa.
 Viime vuonna yleiskokous pidettiin käytännössä kokonaan etänä koronan vuoksi. Nyt osa puheista pidetään paikan päällä New Yorkissa, kun taas osa esitetään kokousväelle etukäteen tallennettuina videoina.
 Esimerkiksi presidentit Xi ja Raisi puhuvat ainoastaan videon välityksellä. Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Ranskan  Emmanuel Macron  eivät sen sijaan pidä puheita lainkaan, vaan maita edustavat kokouksessa ulkoministerit.
 Lue lisää:
 YK: Maailma menee kohti katastrofia: ilmasto lämpenemässä 2,7 astetta
 YK:n pääsihteeri: Afganistanille luvattu yli miljardin dollarin arvosta avustuksia
 Venäjän vaalitulos varmisti odotetusti Putinille mieluisan kokoonpanon duumaan – äänisaalis laski kuitenkin edellisvaaleista
 Sukellusvenekiistasta diplomaattinen soppa – Australian mukaan kyseessä oli strateginen päätös, Ranska puhuu selkäänpuukotuksesta

YK:n yleiskokous: Ensimmäisen puheen pitää rokotekriitikko Bolsonaro, koska perinteitä kunnioitetaan


Summary: Villaisia alusvaatteita valmistava yritys on lanseerannut malliston, jonka uskotaan parantavan ihmisten vastustuskykyä esimerkiksi astmaa vastaan. Vaatteisiin on uutettu luonnon mikrobeja, joiden tiedetään ehkäisevän jopa allergioita.

Orimattilan Artjärvellä toimiva villavaate- ja asustevalmistaja Ruskovilla on lanseerannut alusvaatemalliston, jonka uskotaan parantavan vastustuskykyä autoimmuunisairauksia sekä allergioita vastaan. Vaatteet on käsitelty uutteella, joka sisältää luonnon mikrobeja.
 Mikrobialtistuksen terveysvaikutuksia on tutkittu jo pitkään Suomessa ja maailmalla. Tutkijat pitävät varmana, että esimerkiksi metsässä olevat mikrobit auttavat allergioihin ja ehkäisevät jopa ykköstyypin diabetesta.
 Allergioiden yleistymisen yhtenä merkittävänä syynä pidetäänkin juuri sitä, että  parantuneen hygienian  vuoksi ihmisten altistuminen mikrobeille on vähentynyt. Tutkimusten mukaan esimerkiksi  päiväkotien pihaan kannattaisi rakentaa metsäisiä alueita  lasten immuunijärjestelmän vahvistamiseksi.
 Ruskovillan silkkivillavaatteet käsitellään suomalaisen Uute Scientific -yhtiön kehittämällä aineella, jossa on luonnon mikrobeja. Yhtiön osaomistajiin kuuluu Helsingin yliopisto ja sen henkilöstössä on yliopiston tutkijoita.
 Aiemmin  mikrobeja on lisätty erilaisiin kosmetiikkatuotteisiin . Tekstiileiden kautta tapahtuvaa mikrobialtistusta on testattu aikaisemmin muun muassa vuodevaatteiden kautta.
 – Testasimme jauhetta Ruskovillan vaatteissa, ja ällistyimme kuinka hyvin siitä päätyy mikrobeja ihoon, sanoo Uute Scientificin toimitusjohtaja  Kari Sinivuori .
 Sinivuori sanoo, että alusvaatteissa mikrobialtististuksen tehokkuus perustuu siihen, että vaatteen kangas on pitkiä aikoja ihoa vasten.
 Ruskovillan mukaan vaate on maailman ensimmäinen lajissaan. Sille tavoitellaan markkinoita myös maailmalta, esimerkiksi Pohjois-Amerikasta.

Ensimmäiset mikrobikalsarit ovat valmistuneet – suomalaisyritys uskoo tuotteensa parantavan vastustuskykyä allergioita vastaan


Summary: Selonteossaan hallitus arvioi, että poliiseja tarvitaan lisää. Hallitus ja oppositio ovat ottaneet yhteen poliisien määrärahoista viime viikkoina.

Eduskunta käy tänään lähetekeskustelun  sisäisen turvallisuuden selonteosta .
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) esittelee selonteon, jonka jälkeen kuullaan ryhmäpuheenvuorot ja myös nopeatahtinen debatti. Keskustelu kestää korkeintaan kaksi ja puoli tuntia.
 Yle näyttää täysistunnon suorana. Voit katsoa lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Toukokuussa valmistuneen selonteon mukaan sisäistä turvallisuutta Suomessa uhkaavat muun muassa syrjäytyminen ja eriarvoisuuden lisääntyminen, väestön ikääntyminen, järjestäytynyt rikollisuus ja kyberrikollisuus sekä ilmastonmuutos.
 Selonteon mukaan myös koronapandemia on vaikuttanut Suomen sisäiseen turvallisuuteen. Yhtäältä se on korostanut varautumisen ja huoltovarmuuden merkitystä, toisaalta se on näkynyt mielenterveys- ja päihdehäiriöiden lisääntymisenä.
 – Meidän on ehkäistävä ylisukupolvista huono-osaisuutta ja vahvistettava erityisesti niiden ihmisten turvallisuuden tunnetta, joiden asiat eivät ole hyvin. Näin lisääntyy yhteiskuntamme heikoimmassa asemassa olevien kokema turvallisuus, ja tämä vahvistaa myös laajemmin yhteiskunnan turvallisuutta, Ohisalo sanoi toukokuisessa tiedotustilaisuudessa.
 Nouseeko poliisien rahat taas keskusteluun?
 Poliisin rahoituksesta on  käyty syyskauden aluksi kiivasta debattia eduskunnassa . Asia puhututti edustajia muun muassa viime viikkoisella kyselytunnilla.
 Selonteossa arvioidaan, että poliisien määrää pitäisi nostaa noin 800:lla vuoteen 2030 mennessä. Nykyisin poliiseja on noin 7 400. Selonteon mukaan poliiseja tarvittaisiin kaikkiaan noin 8 200, jotta voitaisiin turvata poliisin riittävä läsnäolo ja hälytysvaste kaikkialla Suomessa.
 Onkin odotettavissa, että oppositiopuolueet nostavat teeman jälleen tänään keskusteluun. Parlamentaarisessa työryhmässä kokoomus, perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit jättivät selontekoluonnokseen varauman.
 – Hallitus sumuttaa, kun se sanoo nostavansa poliisien määrää, mutta ei osoita tähän määrärahoja, vaan päinvastoin – leikkauksia, kokoomuksen  Mari-Leena Talvitie  kritisoi toukokuussa.
 – Marinin hallitus aikoo leikata poliisin resursseista vuosina 2022–2023, vaikka korona on lisännyt ihmisten avuntarvetta ja hälytysmääriä. Tämä on vastoin eduskunnan parlamentaarista tahtotilaa eikä kokoomus sitä hyväksy.
 Lue myös:
 Hallitus linjasi: Syrjäytyminen ja sosiaalinen pahoinvointi uhkaavat Suomen turvallisuutta – Moni kokee elämänsä kuitenkin turvalliseksi
 Poliisien määrärahoista kiivasta keskustelua eduskunnan kyselytunnilla – sisäministeri Ohisalo viittasi mahdollisiin irtisanomisiin

Poliisien määrä, syrjäytyminen, järjestäytynyt rikollisuus – eduskunta väittelee sisäisen turvallisuuden uhista, seuraa suorana klo 14 alkaen


Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä kertoo tänään kello 14 alkavassa tiedotustilaisuudessa alueen epidemiatilanteesta ja linjauksista liittyen voimassa oleviin rajoituksiin ja suosituksiin.
 Onko koululaisten maskisuositukseen tulossa muutoksia? Entä varhaiskasvatus: alle 12-vuotiaita ei tarvitse enää viedä testeihin pienten oireiden vuoksi, mutta saako lapsen viedä päivähoitoon, jos nenä valuu tai vähän yskittää?
 Miten HUS-alueen kolmas rokotuskierros on lähtenyt käyntiin?
 Tilaisuudessa ovat paikalla Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen , Espoon kaupunginjohtaja  Jukka Mäkelä , Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen  ja HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä .
 Helsingissä raportoitiin tänään 174 uutta koronatartuntaa. Espoossa luku oli 82 ja Vantaalla 68. Koko HUS-alueella uusien tartuntojen määrä oli 389.

Millainen on pääkaupunkiseudun koronatilanne juuri nyt? Joko rajoituksiin tulee lievennyksiä? Katso  tiedotustilaisuus suorana kello 14


Summary: Talousjärjestö tarkensi kuluvan ja ensi vuoden kasvuennusteita.

Talousjärjestö OECD ennustaa, että maailmantalous kasvaa tänä vuonna 5,7 prosenttia ja 4,5 prosenttia ensi vuonna. Toukokuussa OECD ennusti talouskasvun olevan tänä vuonna 5,8 prosenttia ja ensi vuonna 4,4 prosenttia.
 OECD:n mukaan hallituksien ja keskuspankkien toimet ovat auttaneet siinä, että koronapandemian pahimmat iskut on vältetty.
 Pandemiasta nousevat maat kohtaavat OECD:n mukaan erilaisia haasteita, jotka heijastelevat maiden vahvuuksia ja heikkouksia ennen pandemiaa sekä toimia pandemian aikana.
 Suuret erot rokotekattavuudessa maiden välillä aiheuttavat epätasaisuutta pandemiasta elpymisessä. OECD:n raportissa sanotaan, että jos talouden elpyminen halutaan pitää nykyisillä raiteilla, tarvitaan lisää kansainvälisiä ponnisteluita, jotta matalan tulotason maat voivat rokottaa väestöään.
 Inflaationäkymät vaihtelevat eri maiden välillä huomattavasti. Yhdysvaltojen ja joidenkin nousevien talouksia inflaationäkymät ovat nousseet jyrkästi, mutta monissa kehittyneissä maissa etenkin euroalueella ne ovat pysyneet matalina.
 Talouden avautuminen on johtanut hintojen nousemiseen. Esimerkiksi öljyn, metallin ja ruoan hinta on noussut. Myös kuljetuskustannukset ovat kasvaneet.
 OECD ennustaa, että kuluttajahinnat nousevat G20-maissa huippuunsa tämän vuoden lopussa ja lähtevät laskuun vuoden 2022 aikana.

OECD päivitti kasvuennustettaan: Maailmantalous kasvaa tänä vuonna 5,7 prosenttia


Summary: Entinen venäläisagentti Aleksandr Litvinenko salamurhattiin Lontoossa vuonna 2006. Jo vuonna 2016 Britannian viranomaisten tutkinta päätyi toteamaan, että entisen KGB-agantin murha oli todennäköisesti hyväksytetty presidentti Vladimir Putinilla.

Euroopaan ihmisoikeustuomioistuin EIT antoi tiistaina oman päätöksensä takkinsa kääntäneen venäläisagentin  Aleksandr Litvinenkon  murhasta.  Tuomioistuin toteaa , että salamurha on luettavissa Venäjän tiliin.
 Litvinenko kuoli vuonna 2006 Lontoossa nautittuaan vihreää teetä, johon oli sekoitettu radioaktiivista polonium-210-myrkkyä.
 Venäjä pitää EIT:n päätöstä perusteettomana. Se on aina kieltänyt sotkeutuneensa entisen KGB-agantin murhaan, joka aikanaan kiristi äärimmilleen Venäjän ja Britannian välit.
 EIT:n lopputoteama mukailee pitkän brittiviranomaisten tutkinnan tuloksia, jotka julkistettiin vuonna 2016. Jo niissä todettiin, että salamurha oli luultavasti Venäjän tilaama ja hyväksytetty myös presidentti  Vladimir Putinilla .
 Aleksandr Litvinenkon Marina-leski (oik.) saapumassa brittiviranomaisten kuulemiseen tammikuussa 2016. EPA/FACUNDO ARRIZABALAGA
 Brittitutkinta nimesi entisen KGB:n henkivartijan  Andrei Lugovoin  ja toisen venäläisen  Dmitri Kovtunin  murhan tekijöiksi. EIT on samaa mieltä.
 – Tuomioistuin on todennut ilman varteenotettavaa epäilystä, että Lugovoi ja Kovtun toteuttivat murhan, oikeudenpäätöksessä todetaan.
 Molemmat miehet ovat kiistäneet aina syyllisyytensä.
 Tästä Litvinenkon tapauksessa oli kyse
 Aleksandr Litvinenko työskenteli aluksi KGB:n vastavakoiluosastolla ja sen seuraajan FSB:n järjestäytyneen rikollisuuden tutkinnassa vuonna 1998 Litvinenko piti Moskovassa naamioituneiden kollegojensa ympäröimänä kuuluisan tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi korkea-arvoisten FSB:n päälliköiden suunnitelleen suurliikemies  Boris Berezovskin  murhaa FSB pidätti Litvinenkon useaan otteeseen, mutta tuomioistuin vapautti hänet syytteistä vuonna 2000 Litvinenko pakeni perheineen Britanniaan, joka tarjosi hänelle turvapaikan maanpaossa Litvinenko kirjoitti paljastuskirjan, jossa hän kertoi FSB:n agenttien olleen mukana vuonna 1999 kerrostaloihin kohdistuneiden räjäytysten sarjassa, joka surmasi yli 300 ihmistä Venäjällä. Niitä pidettiin tšetšeeniterroristien tekeminä ja antoivat sytykkeen toiseen Tšetšenian sotaan vuonna 2002 venäläinen tuomioistuin langetti Litvinenkolle poissaolevana vankeustuomion ja pyysi Britannialta lupaa kuulustella Litvinenkoa liittyen kerrostalopommituksiin Litvinenko myrkytettiin lontoolaisessa Millenium-luksushotellissa marraskuun alussa vuonna 2006 ja hän kuoli myrkytyksen seurauksena kolme viikkoa myöhemmin murhan jälkeen Litvinenkon Marina-leski kampanjoi Britanniassa ja saisi aikaan viranomaistutkinnan, jonka lopputulema Venäjän sotkeutumisesta oli vuonna 2016 samankaltainen kuin nyt EIT:n päätös

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin: Venäjä oli Aleksandr Litvinenkon murhan takana – Kreml kiistää


Summary: Pohjolan Liikenne tilaa Hollannista 25 uutta sähköbussia Kotkan paikallisliikenteeseen. Ne korvaavat paikallisliikenteen nykyiset linja-autot parin vuoden päästä, vuoden 2023 aikana.

Kotkan paikallisbussiliikenne muuttuu sähköiseksi.
 Kaupunkiliikennettä ajava Pohjolan Liikenne kertoo, että se on päivittämässä Kotkan linja-autokalustonsa  kokonaan  sähköiseksi.
 Kotkan paikallisliikenteeseen on tulossa 25 sähköbussia, jotka tilataan Hollannista.
 – Uuden sukupolven sähköbussien valmistus on Hollannissa eurooppalaista huipputasoa, Pohjolan Liikenteen toimitusjohtaja  Heikki Alanko  kertoo yhtiön tiedotteessa.
 VDL-merkkisten bussien valmistus alkaa ensi vuonna. Ne tulevat Kotkassa käyttöön vuoden 2023 aikana.
 Paikallisliikenteen ilmastopäästöjen vähentäminen on myös yksi Kotkan ilmasto-ohjelman 2021 – 2030 toimenpiteistä.
 – Nyt tulossa oleva muutos Kotkan paikallisliikenteen käyttövoimissa on todella tärkeä ja näkyvä askel liikenteen ilmastotoimissa, sanoo Kotkan kaupungin vs. joukkoliikennepäällikkö  Esa Partanen .
 Sähköbussit yleistyvät
 Pohjolan Liikenne on jo muutaman vuoden ajanut sähköbusseja Espoossa ja Keravalla. Yhtiöllä on pääkaupunkiseudulla yhteensä 85 sähköbussia. Yhtiön mukaan kokemukset ovat olleet hyviä.
 – Saamme paljon hyvää palautetta sähköbusseista. Matkustaminen on hiljaisempaa ja mukavampaa, ja bussit eivät tuota pakokaasuja liikenteessä, Alanko sanoo.
 Sähköbussien määrä kaupunkien paikallisliikenteessä Suomessa on  kasvanut nopeasti . Sähköbusseja on jo esimerkiksi Helsingissä, Tampereella, Turussa, Lahdessa ja Kuopiossa.
 EU:n vaatimusten mukaan vuoden 2025 loppuun mennessä joukkoliikenteen linja-autoista pitää olla niin sanottuja puhtaita ajoneuvoja 41 prosenttia, ja näistä puolet tulee olla täysin sähköllä kulkevia.
 Puhtailla ajoneuvoilla tarkoitetaan bussien osalta sellaisia, jotka saavat käyttövoimansa sähköstä, kaasusta, biopolttoaineista tai vedystä.

Paikallisbussiliikenne muuttuu kokonaan sähköiseksi Kotkassa: "Todella tärkeä askel ilmastotoimissa"


Summary: Poliisin mukaan on syytä epäillä, että on tehty rikos. Esitutkinta on käynnissä.

Perhesurma järkytti Pirkanmaan Virroilla tammikuussa. Perheen isää epäillään äidin tappamisesta ja alaikäisen lapsen haavoittamisesta. Isä löydettiin kuolleena tapahtumapaikalta.
 Poliisin tutkinnassa on käyty läpi sitäkin, onko henkiin jääneen lapsen asioissa rikottu mahdollisesti lakia.
 Poliisin esiselvityksen perusteella on syytä epäillä tapahtuneen rikos. Rikoksesta epäillään virkamiestä. Yle ei tavoittanut poliisia tarkentamaan, millaista virkamiestä epäily koskee.
 Poliisi on käynnistänyt asiassa esitutkinnan. Rikosnimike on virkavelvollisuuden rikkominen.
 Esimerkiksi Helsingissä isän ja hänen naisystävänsä murhaaman 8-vuotiaan kohdalla  kaksi sosiaalityöntekijää tuomittiin  virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Lue lisää:
 Virtain perhesurman esitutkinta on päättynyt: rikosnimikkeinä olivat tappo sekä tapon yritys
 Uutta tietoa Virtain perhesurmasta: Loukkaantunut lapsi yhä sairaalahoidossa, isää epäillään ampumisista
 Poliisi: Virroilla oli kyse perhesurmasta, myös epäilty tekijä kuollut
 Kahdelle sosiaalityöntekijälle tuomio virkarikoksista 8-vuotiaan tytön surmassa – toiselle sakkoja, toinen välttyi rangaistukselta

Virtain perhesurmassa epäillään virkavirhettä – henkiin jääneen lapsen asioissa rikottu mahdollisesti lakia


Summary: Väitöskirjatutkija Veera Mollin mukaan liki 110-vuotias suomalainen leikkipuisto on ollut menestyskonsepti, sillä toiminta on pysynyt varsin muuttumattomana vaikka kaupunki ja käsitykset lapsuudesta ovat muuttuneet.

Jos joku asia on leikkipuistojen klassikko, niin hiekkalaatikko. Sellainen oli usein varhaisimmissakin leikkipuistoissa.
 Sittemmin keinut, liukumäet ja kiipeilytelineetkin vakiintuivat osaksi leikkipuistojen varustelua.
 Katso tästä jutusta, miltä elämä leikkipuistoissa näytti ennen.
 Kaikkea tätä löytyy myös Helsingin ensimmäisestä ympärivuotisesti toimivasta Brahen leikkipuistosta, joka uusittiin perin pohjin vastikään.
 Nykyään lapset otetaan mukaan leikkipuistojen puitteiden ja toiminnan suunnitteluun, mutta mitä Brahen leikkipuiston iltapäiväkerholaiset toivoisivat unelmien leikkipuistolta?
 – Siellä olisi vuoristorata, jätskiä, suklaata ja kaikkea kivaa, summaa iltapäiväkerholainen, 8-vuotias  Siina Pantsu .
 Aatos Juntunen , 8, ottaisi unelmien leikkipuistoa suunniteltaessa huomioon myös aikuisten tarpeet.
 – Aikuiset eivät yleensä halua olla lasten kanssa. He haluavat aina istua, joten jokaisen leikkivälineen vierellä olisi aina aikuiselle penkki, Juntunen ideoi.
 Leikkipuistotoiminta alkoi vuonna 1914
 Suomessa ohjattujen leikkipuistojen historia yltää liki 110 vuoden taakse.
 Ensimmäistä kertaa ohjattua leikkipuistotoimintaa järjestettiin vuonna 1914. Silloin helsinkiläislapsia leikitettiin vuorotellen Kallion kansakoulun pihalla, Tehtaankadun ja Kapteeninkadun puistoissa, Lapinlahden puistikossa ja Haapaniemen kentällä.
 Yli sadassa vuodessa on ehtinyt kertyä lukematon määrä leikittyä kirkonrottaa, solmittuja ystävyyssuhteita ja syötyjä puistolounaita.
 Suomalaisen kirjallisuuden seura aloitti syyskuussa Leikin paikat -nimisen hankkeen, jonka tarkoituksena on kerätä suomalaisten leikkipuistomuistot samaan paikkaan. Muistoja kerätään tammikuun 2022 loppuun saakka.
 Muistotietokeruuta organisoiva Aalto yliopiston rakennetun ympäristön laitoksella väitöskirjaa tekevä  Veera Moll  muistuttaa, että keruuseen kelpaavat kaikenlaiset leikkipuistomuistot eri vuosikymmeniltä.
 – Olin yllättynyt tutkiessani lasten huomioimista kaupunkisuunnittelussa, kuinka vähän lopulta leikkipuistoja ja erityisesti niiden historiaa Suomessa on tutkittu. Sen voi sanoa olevan jonkinlainen menestyskonsepti, koska se on liki 110 vuotta ollut täällä olemassa, Moll sanoo.
 Muistitietokeruuseen on mahdollista osallistua osoitteessa  www.finlit.fi .
 Lue myös:
 "Säkenöivät mutsit" taltuttivat yksinäisyyden Whatsappissa – pienten lasten vanhempien yksinäisyys vaihtelee alueittain, katso kartalta oman kuntasi tilanne

Millainen olisi unelmien leikkipuisto? Lapset vastaavat: Vuoristorata, jätskiä ja jokaisen leikkivälineen viereen aikuiselle penkki


Summary: Suomessa on ainakin kaksi toimijaa, jotka ilmoittavat pystyvänsä toimittamaan vastaavanlaisen asiakas- ja potilastietojärjestelmän kuin mitä Vaasan sairaanhoitopiiri ja kolme muuta sote-aluetta on nyt aikeissa hankkia.

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Vaasan sairaanhoitopiiri on investoimassa 160 miljoonaa euroa seuravan kymmenen vuoden aikana asiakas- ja potilastietojärjestelmään Asteriin.
 Yhteensä neljä suomalaista sote-aluetta on mukana projektissa, jossa neuvotellaan potilastietojärjestelmän hankinnasta yhdysvaltalaiselta Cerner-yritykseltä. Projekti on saanut laajaa vastustusta, sillä potilastietojärjestelmän kustannukset ovat nousseet merkittävästi arvioidusta.
 Lisäksi  lääkärit ovat vastustaneet sen hankintaa , sillä pitävät järjestelmän käytettävyyttä surkeana.
 Svenska Yle  on ollut yhteydessä kotimaisiin alan toimijoihin, joiden mielestä vastaavanlainen järjestelmä olisi saatavilla noin kolmanneksella kyseisestä summasta.
 Viime viikolla Vaasan sairaanhoitopiirin muutosjohtaja  Göran Honga   painotti valtuuston jäsenille, ettei "ole olemassa yksinkertaista ja halpaa vaihtoehtoa" .
 Göran Honga, Vaasan sairaanhoitopiirin muutosjohtaja. Moa Mattfolk/Yle
 – Valtuuston pitäisi ymmärtää että esiin nousseet vaihtoehdot eivät ole niin helppoja ja halpoja kun on väitetty, Honga lisäsi.
 Vaasan sairaanhoitopiirin uusi valtuusto tekee lopullisen päätöksen Aster-projektin jatkosta. Lopullinen päätös asiasta tehdään lokakuun 4. päivä.
 Kolmasosa hinnasta
 Mediconsult Oy:n toimitusjohtaja  Tommi Salaspuro  on Hongan kanssa samaa mieltä siitä, että halpoja vaihtoehtoja ei ole olemassa potilastietojärjestelmistä puhuttaessa.
 – Toki, kaikki tarjolla olevat asiakas- ja potilastietojärjestelmät ovat kalliita. Kysymys kuuluukin, kuinka kalliita, Salaspuro toteaa.
 Salaspurolla on 20 vuoden kokemus sosiaali- ja terveyspuolen it-alasta. Mediconsult on vuodesta 2009 lähtien muun muassa myynyt palveluitaan Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirille, Siun Sotelle.
 Yrityksen järjestelmä kulkee nimellä Saga, ja hintalappu Vaasan sairaanhoitopiirin kokoiselle alueelle olisi Salaspuron mukaan noin 50 miljoonaa euroa jaettuna kymmenelle vuodelle eli noin 5 miljoonaa euroa vuodessa.
 – Summa sisältää erityis- ja perusterveydenhuollon sekä uuden lainsäädännön asettamien vaatimusten mukaisesti sosiaalihuollon. Mikäli asiakkaat käyttävät meidän servereitä, nousee hinta noin miljoonalla eurolla vuodessa.
 Salaspuron mukaan on kyse paljon muustakin kuin pelkästä laitteistosta, kun kyseinen järjestelmä otetaan käyttöön. Yhtä paljon on kyse uusista, henkilökuntaa helpottavien työmenetelmien käyttöönotosta. Tärkeänä osana tässä ovat mobiilipalvelut.
 Sairaanhoitopiiri on myös koko prosessin ajan painottanut paremmin toimivan kokonaisuuden tärkeyttä.
 Sopimaton suomalaisiin olosuhteisiin
 Kunka suuresta summasta tässä yhteydessä on kyse, kun puhutaan 50-60 miljoonasta eurosta 10 vuoden aikana? Kauppa, jonka Vaasan sairaanhoitopiiri nyt on valmis solmimaan Cernerin kanssa on arvoltaan 160 miljoonaa euroa, eli noin kolme kertaa kalliimpi. Tämä ihmetyttää Mediconsultin Salaspuroa.
 – Olemme nähneet luvut julkisessa keskustelussa, ja käsityksemme mukaan tällainen projekti on toteutettavissa huomattavasti halvemmalla, Salaspuro toteaa.
 Mediconsultin toimitusjohtaja Tommi Salaspuro.  Susanna Nordvall  Photography
 Useat lääkärit Cernerin järjestelmän ostoa harkitsevista sairaanhoitopiireistä ovat esittäneet voimakkaita vastalauseita. Heidän mielestään yhdysvaltalainen järjestelmä ei sovellu suomalaisiin olosuhteisiin, ja lisäksi järjestelmä on liian kallis.
 Lääkäreitä Pohjois-Karjalasta harkitsee valituksen tekemistä sairaanhoitopiirin päätöksestä, ja kuvailee koko prosessia epädemokraattiseksi.
 Tuttua järjestelmää voisi laajentaa
 Muutama viikko sitten 44 Vaasan sairaanhoitopiirin lääkäriä astui julkisuuteen ilmaisten huolensa potilastietojärjestelmähankinnasta. Lääkärit vetosivat siihen, että nykyinen järjestelmä toimii hyvin.
 Nykyinen järjestelmä on kotimainen, ja sen on toimittanut oululainen Esko Systems.
 Kun julkinen hankintapyyntö tehtiin, Esko Systems ei ottanut siihen osaa. Yhtiön mukaan syy oli se, että heidän toimintansa rajoittui tuolloin vahvasti erityissairaanhoitoon.
 Esko Systemsin toimitusjohtajan  Kaisa-Liisa Harjapään  mukaan nyt myös he voisivat Mediconsultin tapaan tarjota myös perusterveydenhuollon ja sosiaalihuollon kattavaa järjestelmää.
 Esko Systems on asiakkaiden eli pohjoissuomalaisten kuntien omistama inhouse-yhtiö jota johdetaan ilman voittotavoitteita.
 Mitä järjestelmä siinä tapauksessa maksaisi, toimitusjohtaja Kaisa-Liisa Harjapää?
 – Hintalappu meidän järjestelmästä Vaasan sairaanhoitopiirille olisi viiden miljoonan euron paikkeilla vuodessa, eli kolmasosan Asterin hinnasta.
 Kaisa-Liisa Harjapää on oululaisen Esko Systemsin toimitusjohtaja. Yle/Kjell Lindroos
 Harjapää sanoo että summa kattaa käyttäjäoikeudet, sekä terveys- ja sosiaalipalvelut ja hammashoidon.
 Cernerin hinta paisui
 Alunperin Aster-projektin kustannuksisi arvioitiin reilu 100 miljoonaa euroa kymmenessä vuodessa. Päivitetty summa on projektin kotisivujen mukaan noin 160 miljoonaa euroa.
 Tämä selittyy käyttökustannuksilla, jotka ovat 55 miljoonaa kymmenen vuoden ajalta. Kyseinen summa ei ilmeisesti aikaisemmin ole ollut mukana kokonaiskustannuslaskelmissa.
 Sekä Mediconsultin Salaspuro kuten myös Esko Systemsin Harjapää ovat hämmästyneitä Aster-projektin käyttökustannuksista. Molemmat vakuuttavat, että käyttökustannukset sisältyvät tässä jutussa aiemmin arvioituun hintaan.
 Vaasan sairaanhoitopiirin Göran Honga varoitteli viime viikolla uudesta monimutkaisesta hankintakierroksesta, jos Asterista luovutaan.
 – Se mistä olen eniten huolissani on mediassa julki tulleet eri vaihtoehdot. Jos päätetään, ettei hankkeen Asterin kanssa edetä, johtaa se tilanteeseen, jossa hankintaprosessi on aloitettava alusta.
 Hankinta ei ole välttämätön
 Esko Systemsin toimitusjohtaja Kaisa-Liisa Harjapää toteaa omalta osin, että ryhtymällä Eskon osakkaaksi voi Vaasan sairaanhoitopiiri hyödyntää yhtiön palveluita ilman hankintakierrosta.
 Edellisen sairaanhoitopiirin esityslistan mukaan Cernerin järjestelmäkokonaisuus otettaisiin käyttöön vuosien 2025 ja 2026 taitteessa.
 Sekä Mediconsultin Salaspuro että Esko Systemsin Harjapää sanovat, että he kykenisivät toimittamaan potilastietojärjestelmän lyhyemmässä ajassa.
 Jutun julkaisi alun perin  Svenska Yle .
 Lue seuraavaksi:
 Vaasan sairaanhoitopiirin uusi valtuusto perehtyi kiistanalaiseen potilastietojärjestelmään – jättihankinta hyväksytään tai hylätään lokakuun alussa
 Satojen miljoonien eurojen potilastietojärjestelmän hankinta uhkaa kaatua kalkkiviivoilla – Jyväskylän kaupunginjohtaja esittää kaupan keskeyttämistä
 Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu klikkailuun
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 22.9. kello 23 saakka.

Onko parjatulle Aster-potilastietojärjestelmälle vaihtoehtoja? Kaksi kotimaista yritystä uskoo pystyvänsä samaan edullisemmin: "Toteutettavissa huomattavasti halvemmalla"


Summary: Itä-Suomen poliisin partio oli hälytysajossa, kun tien laidassa näkyi hirvi. Kuljettaja onnistui nipin napin pujahtamaan kahden tielle pyrkineen hirven välistä. Poliisi jakoi videon Facebookissa muistutuksena siitä, että vaaratilanne voi syksyllä tulla eteen kirjamellisesti puskista.

Hälytysajossa olleet poliisit välttyivät juuri ja juuri törmäykseltä hirvien kanssa. Kuljettaja oli nähnyt ensin yhden hirven tien laidassa. Kun poliisipartio lähestyi paikkaa, tien reunassa näkyi toinenkin eläin.
 Kuljettaja sai ohjattua poliisiauton kahden hirven välistä niin, että toinen ehti tien yli ja toinen juoksi auton takaa tien yli.
 Väistövaraa ei jäänyt ensimmäisen hirven takaosan suuntaan, sillä ojan suunnasta lähestyi toinen hirvi heti ensimmäisen jälkeen. Läheltä pitikin, ettei toinen tietä ylittävistä hirvistä osunut poliisiauton oikeaan kylkeen.
 Poliisipartio ajoi tapahtumahetkellä noin 100 kilometrin tuntinopeutta kiireellisen hälytyksen vuoksi. Nopeusrajoitus paikalla on 80 kilometriä tunnissa.
 Kun partio pysäytti ajoneuvonsa hetkeksi tien viereen, vielä kolmas hirvi tuli esiin ja pyrki tielle.
 Vaaratilanne tallentui kojelautakameraan
 Tilanne tallentui poliisiauton kojelautakameraan, jonka näytöltä toinen paikalla olleista poliiseista kuvasi videon kännykällä talteen.
 Itä-Suomen poliisi jakoi videon Facebookissa muistutuksena siitä, että hirvet ovat liikkeellä. Poliisi kehottaa autoilijoita maltillisiin ajonopeuksiin ja tarkkaavaisuuteen tähän aikaan vuodesta.
 – Liikenneturvallisuus on tärkeää myös poliisille, sillä partion pitää päästä kohteeseen ehjänä. Jaoimme tämän videon muistuttaaksemme, että vartti pois nopeudesta ja jarrutusmatka puolittuu, toteaa vanhempi konstaapeli  Ville Hokkanen  Itä-Suomen poliisista.
 Lue myös:
 Video näyttää, miten läheltä moottoripyörää peura vilahtaa: nämä viisi asiaa hirvieläimistä kannattaa opetella
 Hirvieläinkolarien määrät kasvussa – syynä valkohäntäpeurojen kannan räjähdysmäinen kasvu, jonka sääntely metsästyksellä ei ole onnistunut
 Suomessa ajetaan vuosittain tuhansia hirvikolareita – katso kartasta, millä teillä pelti rytisee

Katso videolta, miten täpärästi hälytysajossa ollut poliisiauto välttää hirvikolarin – Poliisi muistuttaa, että sarvipäät ovat nyt liikkeellä


Summary: Muun muassa Yhdysvalloista ja Israelista on näyttöä siitä, että kolmannesta rokoteannoksesta tulee haittavaikutuksia suurin piirtein saman verran kuin kahdesta ensimmäisestä.

Kolmansien koronarokoteannosten ei uskota aiheuttavan Suomessa juurikaan aiempia annoksia enemmän tavallisia ohimeneviä haittavaikutuksia, kertoo THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek .
 Hänen mukaansa muualta maailmalta on jo näyttöä siitä, että kolmannesta annoksesta haittavaikutuksia tulee suurin piirtein saman verran kuin kahdesta ensimmäisestä. Tietoa on muun muassa Israelista, missä kolmannen annoksen on saanut jo yli miljoona ihmistä.
 – Rokotevalmistaja Pfizerin Yhdysvalloissa ja Israelissa tekemissä immunogeenisuusturvallisuustutkimuksissa tuli yhtä paljon kuumereaktioita ja pistopaikan kipuja kuin toisella annoksella, kertoo Nohynek.
 Kolmannen piikin aiheuttamissa haittavaikutuksissa on kuitenkin ollut yksi selvä ero aiempiin annoksiin.
 – Selvästi erilaista oli, että tuli imusolmuketurvotusta kolmannen annoksen jälkeen, mutta muilta osin yleisien oireiden turvallisuusprofiili oli hyvin samanlainen.
 Imusolmukkeiden turvotus ei ole vakavaa. Se menee ajan kanssa ohi, kuten muutkin yleisimmät rokotteiden aiheuttamat kipu- ja kuumeoireet, sanoo ylilääkäri Nohynek THL:stä:
 – Se on epämiellyttävää, jos imusolmukkeet kainalossa suurenevat ja kipuilevat, mutta se menee ohitse, hän sanoo.
 Nohynek: Kolmas rokotuskierros toteutetaan todennäköisesti samassa järjestyksessä kuin aiemmat
 Israelista on jo tarkempaa tietoa tehosterokotteiden mahdollisista haittavaikutuksista muun muassa hauraiden vanhusten osalta, kertoo ylilääkäri Hanna Nohynek.
 – Heidän julkaisemiensa tulosten perusteella, mitä Yhdysvaltojen FDA:n lääkeviranomaisen kuulemistilaisuudessa nähtiin viime perjantaina, haittavaikutukset eivät juurikaan poikenneet vanhusten ja työikäisten aikuisten kohdalla siitä, mitä toisen annoksen jälkeen tuli. Se oli rauhoittavaa tietoa mitä Israelista saatiin.
 Parhaillaan kolmansia annoksia annetaan Suomessa immuniteetin puutteesta kärsiville sekä pian myös hoitohenkilökunnalle, joka on saanut aiemmat kaksi annosta lyhyellä, 3-4 viikon rokotusvälillä.
 Ennen päätöstä kolmansien annosten antamisesta laajemmin väestölle kerätään THL:ssä rokotteista lisää tietoa kahden 12 viikon välein annettujen annosten suojatehon hiipumisesta.
 Nohynekin mukaan kolmansien koronapiikkien väestötason antaminen aloitetaan todennäköisesti vanhuksista ja heistä edetään samassa järjestyksessä kuin rokotusohjelman alussa.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimealle ei ole toistaiseksi tullut yhtään kolmannen rokoteannoksen jälkeistä haittailmoitusta.
 Kaikkiaan Fimea on käsitellyt 7.9. mennessä vajaat 3700 haittailmoitusta, joista vakavia on ollut vajaat 2400. Noin 11 000 haittailmoitusta odottaa Fimeassa käsittelyä. Suomessa on annettu yli 7 miljoonaa koronarokotetta.
 Voit keskustella aiheesta 21.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 THL ohjeistaa kuntia kolmansien koronarokotteiden antamiseen – HUSin alueella ja Varsinais-Suomessa alkaa kolmas rokotuskierros
 Tuhannet ilmoitukset koronarokotteiden haittavaikutuksista odottavat arviointia – Fimea tuplasi käsittelijöiden määrän

Kolmas rokoteannos on aiheuttanut kainaloiden turvotusta – muuten sivuvaikutukset ovat olleet samoja kuin aiemmin


Summary: Kansanedustaja Sebastian Tynkkynen kiistää syyllistyneensä rikokseen. Hän kertoo esitelleensä kansalaisten huolestuneita viestejä maahanmuuton lieveilmiöistä osana vaalikampanjaansa. Tynkkynen on tuomittu kahdesti kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.

Oulun käräjäoikeudessa käsitellään tiistaina perussuomalaisten kansanedustajaa  Sebastian Tynkkystä  vastaan nostettua syytettä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Tynkkynen on  kiistänyt syyllistyneensä rikokseen . Hän sanoi aiemmin STT:lle, että syytteessä on kyse hänen kuntavaalikampanjastaan, jossa hän on tuonut esille kansalaisten hänelle lähettämiä viestejä. Viestit ovat Tynkkysen mukaan koskeneet ihmisten huolta maahanmuuton lieveilmiöistä.
 Oululainen perussuomalaisten kansanedustaja Sebastian Tynkkynen on kahdesti aiemmin tuomittu kiihottamisesta kansanryhmää vastaan vuosina  2017  ja  2020 .

Perussuomalaisten Sebastian Tynkkynen istuu tänään käräjillä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – takana jo kaksi tuomiota


Summary: Kesällä nähty kotimaisten matkailijoiden ryntäys Lapin tunturikohteisiin saa jatkoa talvella. Esimerkiksi Leviltä kerrotaan, että jouluviikon kohteista on myyty jo noin kaksi kolmasosaa, uuden vuoden majoituksista lähes kaikki.

Suomen Lappi kiinnostaa jouluna ja uutena vuotena kotimaisia matkailijoita. Lapin tunturikeskuksista kerrotaan, että jouluksi ja vuodenvaihteeksi on varattu paljon varsinkin mökkimajoitusta.
 Levin matkailu Oy:n toimitusjohtaja  Satu Pesonen  kertoo, että nyt ollaan majoitusten varauksessa edellä viime kautta. Visit Levin kautta vuokrattavista kohteista on jouluviikolla myyty 60–70 prosenttia ja uusi vuosi on myyty jo 90-prosenttisesti.
 – Nyt olemme koko joulukuun ja vuoden vaihteen varauksissa kuusi prosenttia edellä ja koko tulevan talvikauden suhteen 20 prosenttia edellä verrattuna vastaavaan ajankohtaan viime vuonna, Pesonen kertoo.
 Myös Ylläksellä mökkivuokraus käy kuumana, kertoo Visit Ylläksen toimitusjohtaja  Kati Vehmas .
 – Erityisesti mökkejä on varattu paljon jo jouluksi ja vuoden vaihteeksi. Toki löytyy vielä tilaa ja varsinkin hotelleista. Nyt on liikkeellä myös ensikertalaisia tai sellaisia, jotka ovat vasta löytäneet Lapin kohteet ja haluavat tulla uudestaan.
 Lue lisää:   Nyt se on näköpiirissä: Lapin matkailun uusi nousu – matkailupomo: “Tässä on entisaikojen tuntua, kysyntää on hämmentävän paljon”
 Joulusesonkiin vaikuttavat maahantulorajoitukset
 Visit Levin kautta tehdyt mökkien ja lomahuoneistojen majoitusvaraukset ovat noin 63 prosenttisesti kotimaisten matkailijoiden tekemiä.
 Pesonen pitää varaustilannetta hyvänä verrattuna aikaan ennen koronaa: vuoteen 2019 verrattuna myynti on jäljessä ainoastaan 8 prosenttia. Myös tammikuu näyttää tällä hetkellä aikaisempaa vilkkaammalta.
 Inari-Saariselkä matkailu Oy:n toimitusjohtajan  Marja Kumpuniemen  mukaan Pohjois-Lapin osalta joulusesonki näyttää hyvältä.
 – Kotimaisia varauksia on hyvin ja kansainvälisten varauksien määrä on myös tässä kohtaa hyvä. Tosin alueen toimijat suhtautuvat vielä varovaisesti tämän hetkiseen tilanteeseen, sillä luonnollisesti matkustusrajoituksilla on merkittävä rooli joulusesongin onnistumisen suhteen.
 Lue lisää:   STM haluaa jatkaa maahantulorajoituksia vuoden loppuun saakka, matkailuväki järkyttyi: "Viestinä äärimmäisen huono"
 Isot mökit varataan ensin
 Myös Pyhällä ja Rukalla operoivan Ski-Inn hotels & Apartmentsin kaupallinen johtaja  Kaisa Sirniö  kertoo, että joulu ja uusi vuosi vetää nyt hyvin. Mökkejä varataan aikaisemmin kuin ennen ja nyt on ollut vilkkaampaa kuin viime vuonna.
 – Suomalaiset ovat olleet nyt vähän etuajassa varaamassa mökkejä. Yksi syy voi olla, että viime vuonna jouduimme myymään tiettyihin kohteisiin ei oota, niin nyt ihmiset ovat halunneet varmistaa, että saavat haluamansa kohteen.
 Sekä Ylläkseltä että Pyhä-Rukalta kerrotaan, että ensimmäisenä menevät isot mökit.
 – Jouluna varsinkin tullaan monesti isommalla porukalla tunturiin, perheillä on monesti mukana vaikkapa isovanhemmat, kertoo Sirniö.
 Visit Ylläksen toimitusjohtaja Kati Vehmas on huomannut saman kuin Sirniö ja lisää, että myös mökin hyvä sijainti vaikuttaa valintaan.
 – Halutaan olla aktiviteettien äärellä, mutta silti rauhassa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 22.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 STM:n aikeet maahantulorajoitusten jatkamisesta saavat lisää kritiikkiä – THL: "Eivät välttämättä palvele alkuperäistä tarkoitustaan"
 Ulkomaalaiset työntekijät saattavat pelastaa Lapin matkailun ahdingolta – ensi talvena joka neljäs osaaja voi tulla rajojen takaa

Tunturijoulusta haaveilevan on syytä pitää kiirettä: Levillä uusivuosi on lähes loppuunmyyty ja muissakin kohteissa talvesta on tulossa vilkas


Summary: Turku joutui koronapandemian takia perumaan suurkonsertin tämän vuoden elokuulta. Myös Slipknot ilmoitti tuolloin konserttinsa perumisesta.

Turussa järjestetään ensi kesänä kaksipäiväinen suurkonsertti, jossa esiintyy useita metalli- ja rockyhtyeitä.
 Suurkonsertin pääesiintyjäksi on tulossa metalliyhtye Slipknot, joka on myös festivaalin kehittäjä.
 Turku joutui aiemmin tänä vuonna perumaan koronapandemian takia elokuulle suunnitellun suurkonsertin. Myös Slipknot ilmoitti tuolloin konserttinsa perumisesta. Slipknotin piti avata uusi konserttialue Turun satama-alueella.
 Nyt festivaali laajenee kaksipäiväiseksi. Esiintyjinä Knotfest-nimen saaneessa tapahtumassa on Slipknotin lisäksi muun muassa Nightwish, Euroviisuissa Suomea edustanut Blind Channel ja brittiläinen Bring Me The Horizon. Esiintyjiä on Turun tiedotteen mukaan tulossa vielä lisää.
 – Slipknotin suurkonsertti oli jo itsessään todella kova julkistus Turkuun, mutta vielä sen muuntautuminen legendaariseksi kaksipäiväiseksi Knotfestiksi tekee tapahtumasta ehdottomasti ensi kesän kovimman raskaamman musiikin kohokohdan Suomessa, mainostaa tiedotteessa turkulaisen Sunborn Liven promoottori  Pietu Sepponen .
 Knotfestin Turussa sijaitsevasta tapahtuma-alueesta sekä aikatauluista kerrotaan lisää festivaalin lähestyessä. Festivaalin järjestelyistä vastaavat Fullsteam Agency ja Sunborn Live.
 Viime vuoden Slipknotin konserttiin ostetut liput käyvät sellaisenaan tämän vuoden tapahtumassa. Tiedotteen mukaan jo ostetut liput on myös mahdollista päivittää 21. marraskuuta asti Knotfestin 2 päivän lipuiksi maksamalla lipputyyppien välinen hintaero.
 Lue lisää:
 Slipknotin perustajiin kuulunut rumpali Joey Jordison on kuollut
 Metalliyhtye Slipknotin konsertti siirtyy Turussa ensi vuoteen – yhtyeen piti avata uusi konserttialue Turun satamassa
 Metalliyhtye Slipknot esiintyy kesällä Turun satamaan rakentuvalla, uudella konserttialueella

Turkuun suunniteltu suurkonsertti järjestetään ensi vuonna – metalliyhtye Slipknot taas esiintyjäksi


Summary: Ravintolat, yleisö- ja kulttuuritapahtumat voivat vaatia yli 12-vuotiailta asiakkailtaan passin käyttöä, jos alueella on voimassa rajoituksia. Ylen tietojen mukaan 12–17-vuotiaiden testaaminen on ilmaista, muut maksavat itse. Passien käyttö on rajattu yrityksiin. Koronapassina toimii EU:n rokotetodistus, jonka saa kantapalveluista.

Hallituksen pitkään valmistelema esitys koronapassista on valmistunut ja lähtee tiistaina eduskunnan käsittelyyn. Koronapassin esittelee aamupäivällä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.).
 Ylen tietojen mukaan koronapassi voidaan vaatia kaikilta yli 12-vuotiailta. Passia voivat käyttää yksityiset yritykset, jos alueella on voimassa rajoituksia. Esimerkiksi ravintolat, yleisö- ja kulttuuritapahtumat sekä harrastusten järjestäjät voivat vaatia asiakkailtaan passin käyttöä.
 Koronapassin käyttö on rajattu vain yksityisiin yrityksiin. Sitä ei tarvittaisi esimerkiksi kirjastoihin, museoihin tai uimahalleihin. Ideana on se, että koronapassi on vaihtoehto rajoitustoimille. Jos rajoituksia ei ole, koronapassiakaan ei tarvita.
 Yritykset voivat joko käyttää koronapassia tai noudattaa toiminnassaan kyseisellä alueella voimassaolevia ravintola-,  turvaväli - tai asiakasmäärärajoituksia.
 Käytännössä koronapassina toimii Omakannassa oleva EU:n koronatodistus toimii koronapassina. Todistuksesta näkyvät koronarokotuset todistus sairastetusta koronasta tai merkintä negatiivisesta koronatestituloksesta.
 Koronapassin merkitys saattaa kuitenkin jäädä jähäiseksi. Hallitus on luvannut purkaa rajoituksia jo lokakuun aikana, kunhan tavoiteltu 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan.
 Koronapassi voi tuoda helpotusta, jos epidemiatilanne heikkenee jälleen ja rajoituksia joudutaan ottamaan uudestaan käyttöön.
 Tapahtuman järjestäjä voi lukea sovelluksella todistuksen QR-koodin puhelimen näytöltä tai paperista, ja asiakas saisi merkinnän hyväksytty tai hylätty. Asiakkaan henkilö- tai terveystiedot eivät näy yritykselle. Antti Kolppo / Yle
 Nuorten eli 12–17-vuotiaiden testaaminen on maksutonta julkisella puolella. Muut maksavat  testaamisen itse  tai ottavat vaadittavat rokotteet.
 Koronapassi lisätään  tartuntatautilain 58 pykälään , jossa määritellään laajaan tartuntavaaraan liittyvät toimenpiteet.
 Suomi ei tee toistaiseksi muutoksia maahantulokäytäntöihin. Venäläisiä matkustajia passitarkastuksessa Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Jani Saikko / Yle
 Maahantuloon ei toistaiseksi muutoksia
 Tiistaina kerrotaan myös rajakäytännöistä.  Nykyisiin rajakäytäntöihin  ei olla tekemässä vielä muutoksia, vaan niiden voimassaoloa jatketaan vuoden loppuun.
 Riskimaista matkustavan ei tarvitse mennä Suomessa koronatestiin, jos hänellä on todistus täydestä rokotussarjasta tai todistus 6 kuukauden sisään sairastetusta koronataudista. Muissa tapauksissa testaus on pakollista.
 Hallitus on linjannut päivitetyssä  koronastrategiassaan , että rajaturvallisuustoimia jatketaan ainakin siihen asti, kunnes 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan.
 Euroopan maat rajoittavat edelleen  Suomen tavoin matkustamista. Matkustajamäärät ovat tämän takia olleet entiseen verrattuna vähäisiä, mutta piristymään päin.
 Lue lisää:
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba
 Italiassa vaaditaan koronapassia kaikilta työntekijöiltä  – Ranskassa rokotukset pakollisia terveydenhoidossa

Esitys koronapassista valmistui: vaihtoehto rajoituksille, seuraa sosiaali- ja terveysministeriön tiedotustilaisuutta, alkaen kello 11.30


Summary: Merikotkakanta ei ole kasvanut viime vuodesta. Koko maassa todettiin 598 pesivää paria, jotka tuottivat vähintään 562 varttunutta poikasta. Tänä vuonna löydettiin pesistä poikkeuksellisen paljon kuolleita poikasia, 15 todettua tapausta. Tutkittujen lintujen kuolinsyyksi paljastui lintuinfluenssa.

Merikotkien pesien tarkastuksessa käytiin läpi vapaaehtoisten lintuharrastajien toimesta yli 1 000 entistä ja nykyistä pesää Ahvenanmaalta ja Saaristomereltä Utsjoelle saakka.
 Merikotkakanta ei ole kasvanut viime vuodesta. Suomesta löydettiin 598 pesivää paria, jotka saivat vähintään 562 varttunutta poikasta. Pesinnän tulos on jokseenkin sama kuin kahtena edellisenä vuonna.
 Sääksisäätiön  merikotkatyöryhmän puheenjohtaja  Jouko Högmanderin  mukaan tänä vuonna tavattiin kotkien pesissä poikkeuksellisen paljon kuolleita poikasia, yhteensä 15 todettua tapausta.
 Ruokaviraston tutkimuksissa kaikki neljä tutkittua poikasta olivat varmuudella menehtyneet lintuinfluenssaan, todennäköisesti useampikin pesään kuolleista poikasista on kuollut tähän tautiin. Myös aikuisia lintuja on havaittu menehtyneen lintuinfluenssaan.
 – Merikotka saalistaa vesilintuja ja tietysti ottaa ensin tällaiset sairaat linnut, jotka eivät pääse pakoon. Sitä kautta peto itse kärsii siitä samasta sairaudesta, Högmander selventää.
 Merikotkia ja variksia haaskalla Loviisan edustalla. Juha Metso / AOP
 Talvella on riskinä, että lintuinfluenssa leviää vielä laajemmin merikotkiin. Monet linnut kerääntyvät ruokintapaikoille ja haaskoille, jolloin viruksen tarttuminen kotkiin on helpompaa.
 – Merikotka on hyvä ja tärkeä luonnon tilan indikaattori, mistä viime vuosina lintuinfluenssaan kuolleet merikotkat, vähän aiemmin lyijyn tappamat kotkat ovat surullisena esimerkkinä, kertoo Sääksisäätiön merikotkatyöryhmän seurantavastaava  Heikki Lokki .
 Ruokaviraston tilaston  mukaan lintuenssa on todettu jo yli 50 kuolleessa eri linnussa tänä vuonna. Kuolleiden joukossa on muun muassa lokkeja, valkoposkihanhia ja joutsenia.
 Lyijymyrkytysten osuus on tulevaisuudessa ehkä vähäisempää, kun hirvieläinten metsästyksessä on yhä enemmän siirrytty lyijyttömiin luoteihin. Vesilintujen metsästyksessä lyijyhaulit on kielletty jo vuonna 1996.
 Lintuinfluenssa on koitunut monen kotkan kohtaloksi tänä vuonna. Timo Lumme
 Tihein kanta Saaristomerellä ja Ahvenanmaalla
 Merensaaristoissa ja rannikoilla merikotkan pesimäkanta on varsin vakaa. Näillä alueilla tavataan vuosittain uusiakin reviirejä, mutta samanaikaisesti vanhoja jää autioksi. Parhailla saalistusmailla on kova kilpailu hyvistä pesäpaikoista.
 Merikotkan vahvimpia esiintymisalueita Suomessa ovat Varsinais-Suomi ja Ahvenanmaa sekä Merenkurkku, mutta laji pesii nykyään miltei koko maassa.
 Merikotkat levittäytyvät hiljalleen sisävesille pesimään. (C) Hannu Vainiopekka
 Järvialueella merikotkia tavataan vuosi vuodelta enemmän ja kanta kasvaa vähitellen, erityisesti Kainuussa, Koillismaalla ja Lapissa. Kotkat ovat levinneet laajasti myös sisävesille, mutta toistaiseksi esimerkiksi Saimaan alueella merikotkat eivät ole pesineet, vaikka lintuja siellä on havaittu.
 Sääksisäätiön merikotkatyöryhmän puheenjohtaja Jouko Högmander arvelee, ettei merikotkakanta koskaan kasva yhtä tiheäksi kaikilla järvialueilla, koska ravintotilanne niillä on meriä ja rannikoita niukempi.
 Merikotkien tiheimmillä alueilla lintuja menehtyy myös reviiritaisteluissa saamiinsa vammoihin.
 – Varsinkin Saaristomerellä merikotkakanta on sen verran vahva, että sinne ei uusia reviirejä juuri mahdu. Kun tulokkaita kuitenkin olisi, niin niistä reviireistä tapellaan ja pesätarkastusten yhteydessä joka vuosi löytyy pesien alta kuolleita aikuisia kotkia. Analyysissa sitten todetaan, että niissä on kynsien tekemiä vammoja, joihin lintu on kuollut.
 Merikotkat voivat Högmanderin mukaan elää yli 30-vuotiaiksi, mutta yleisemmin keski-ikä lienee noin parikymmentä vuotta. Kuolleisuus on yleensä suurin ensimmäisen elinvuoden aikana.
 Jouko Högmander arvioi, että lintuinfluenssa saattaa tappaa lisää merikotkia talvella. Markku Sandell / Yle
 Merikotkat ovat ravinnon suhteen opportunisteja
 Pitkin rannikkoa on useita satojen ellei tuhansien lintujen merimetsoyhdyskuntia, joiden äärellä lentää myös merikotkia. Osa näistä on erikoistunut syömään merimetsojen poikasia.
 Osa merikotkista on erikoistunut syömään merimetsojen poikasia. Birdlife Suomi
 – Joitakin tapauksia tässä viime vuosina on ollut, jolloin merikotkat on hävittäneet koko yhdyskunnan poikastuoton. Syöneet kesän aikana muutama sata poikasta, Jouko Högmander kertoo.
 Merikotka etsii ravinnon sieltä, mistä sen helpommin saa. Kotkat ovat napsineet myös valkoposkihanhien poikasia ja aiemmin haahkanpesät tyhjenivät avoimilta rannoilta.
 – Merikotka on ruoan suhteen opportunisti. Se oppii nopeasti, mistä saa helpoimmin ravintoa ja olisiko hiukan laiskakin. Tällaiset lintuyhdyskunnat ovat hyvä paikka saalistaa, jossa ei tarvitse nähdä kovin paljon vaivaa, Högmander sanoo.
 Kotkat syövät merimetson poikasia kuitenkin vain kesällä ja hakeutuvat muina vuodenaikoina toisenlaisen ravinnon pariin. Näitä ovat esimerkiksi ruokintapaikat ja metsiin jääneet hirvieläinten teurasjätteet.
 lue myös
 Uusia lintuinfluenssatapauksia Kemiönsaaressa
 Merikotkat iskivät tuhansien merimetsojen pesimäsaarelle – raatojen määrä poikkeuksellisen suuri
 Merimetsokanta on pienentynyt - joka neljäs pesistä Selkämerellä
 Merikotkapariskunta kaavailee perheenlisäystä Helsingin keskustassa – vainoista ja myrkyistä selvinnyt laji yllätti tottumalla ihmiseen
 Kun Jouko Högmander tarttui merikotkan suojeluun, Turun saaristossa eli vain kolme kotkaparia – nyt poikasia syntyy sadoittain: "En olisi uskonut"

Merikotkakanta ei kasva enää – poikasia ja aikuisia menehtyi lintuinfluenssaan tänä kesänä


Summary: Afganistanissa näkyy lisää merkkejä siitä, että Taliban-liike muutospuheistaan huolimatta on rajoittamassa naisten oikeuksia tiukasti. Naiset ovat joutumassa sivuun työelämästä ja yläkouluihin pääsee toistaiseksi vain poikia.

Taliban on yrittänyt esiintyä julkisuudessa aiempaa maltillisempana sen jälkeen, kun se nousi Afganistanissa uudelleen valtaan elokuun puolivälissä. Mutta ihmisoikeusjärjestöjen keräämät tiedot viittaavat siihen, että maltilliset lausunnot ovat pitkälti silmänlumtta.
 Taliban-taistelijat ovat muun muassa tappaneet siviilejä ja antautuneita sotilaita. Liike näyttää myös sortavan naisia samantapaisilla keinoilla kuin edellisellä valtakaudellaan 1990-luvun lopulla.
 Amnesty International, Kansainvälinen ihmisoikeuksien liitto ja Kansainvälinen kidutuksenvastainen järjestö ovat julkaisseet yhteisen  selvityksen  kehityksestä Afganistanissa Taliban-liikkeen valtaantulon jälkeen.
 "Talibanit eivät kunnioita ihmisoikeuksia"
 – Otettuaan vallan maassa talibanit ovat selvästi osoittaneet, että he eivät kunnioita ihmisoikeuksia. Olemme nähneet ihmisoikeusloukkausten aallon. Taliban on tehnyt kostoiskuja, tukahduttanut mielenosoituksia sekä rajoittanut naisten oikeuksia ja median toimintaa, sanoo Amnesty Internationalin Etelä-Aasian alueen apulaisjohtaja  Dinushika Dissanayake.
 Ihmisoikeuksien puolustajat ovat myös vaarassa, koska Taliban pitää aktivisteja vihollisinaan.
 – Afganistaniin jääneet ihmisoikeuspuolustajat ovat hengenvaarassa. Heidän toimistojaan ja kotejaan on ratsattu. Heidän kollegojaan on pahoinpidelty. Heidän täytyy piileskellä pysyvästi. Heitä uhkaavat pidätykset, kidutus tai vielä pahempaa, sanoo Kansainvälisen kidutuksenvastaisen järjestön ihmisoikeuspuolustajatyön johtaja  Delphine Reculeau .
 Tuhrittuja mainoksia kauneussalongin ikkunassa Kabulissa elokuussa. AFP / Lehtikuva
 Tyttöjen koulunkäynnistä huonoja uutisia
 Koulut ovat avautuneet Afganistanissa viime päivinä. Kun Taliban-hallinnon opetusministeriö ilmoitti koulujen avaamisesta viime viikolla, se määräsi pojat ja miespuoliset opettajat takaisiin yläkouluihin. YK:n lastenavun järjestö Unicef  on kehottanut talibaneja  päästämään yläkouluihin myös tytöt. Lisäksi naisopettajat olisi päästettävä takaisin töihin, Unicef sanoo.
 Talibanin edustajat ovat sanoneet, että ohjeita teini-ikäisten tyttöjen koulunkäynnistä vielä valmistellaan. Myös naisten työssäkäynnin osalta talibanit ovat sanoneet palaavansa asiaan, kun turvallisuustilanne paranee. Talibanien edellisen valtakauden aikana 1990-luvun lopulla kuultiin samantapaisia selityksiä, eikä naisten työssäkäyntiä lopulta sallittu.
 Kabulissa naistyöntekijät komennettu kotiin
 Kabulin virkaatekevä pormestari  Hamdullah Namony  on antanut omat ohjeet naisille. Pormestari on ilmoittanut, että suurin osa kaupunginhallinnossa työskentelevistä naisista ei saa tulla töihin, vaan heidän tehtävänsä siirretään miehille.
 Naiset saavat jatkossa hoitaa vain töitä, joihin ei löydy päteviä miehiä. Poikkeus koskee joitakin teknistä erikoisosaamista edellyttäviä tehtäviä. Myös naisten julkisten käymälöiden siivoojat ja valvojat saavat pitää työpaikkansa.
 Viiden miljoonan asukkaan Kabulin hallinto on ollut merkitävä naisten työllistäjä, ja ennen Talibanin valtaantuloa 3 000 työntekijästä vajaat 1 000 oli naisia.
 Lue lisää:
 Kabulin kaduilla totutellaan uuteen normaaliin, talouden romahtaminen on saanut monet epätoivon valtaan
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa
 Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta

Ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat Talibania vakavista  rikkomuksista – huoli naisten sulkemisesta yhteiskunnan ulkopuolelle kasvaa


Summary: Kampanjan lahjoitukset ohjataan lyhentämättöminä Sekasin-chattiin, jonka kautta autetaan vaikeissa elämäntilanteissa olevia nuoria. Pidä huolta -kampanja toteutetaan Band Aid -tyyliin Pave Maijasen klassikkobiisin voimin.

Iso joukko suomalaisia eturivin artisteja on jälleen yhdistänyt voimansa hyväntekeväisyyden nimissä.
 Suomalaisartistien  Pidä huolta  -kampanjalla on tarkoitus parantaa nuorten pääsyä avun piiriin. Mieli ry:stä kerrotaan, että esimerkiksi nuoria auttavaan Sekasin-chattiin tuli viime vuonna yli 170 000 yhteydenottoa, joista vain joka viidenteen pystyttiin vastaamaan.Sekasin-chat on kollektiivi, jonka koordinaatiosta Mieli ry vastaa.
 Ajatus tavallisesta arjesta ahdistaa, ja se kuuluu nuorten tukipalveluissa: näillä 9 vinkillä paluu pitkästä eristyksestä sujuu helpommin
 Koronapandemia on lisännyt nuorten yksinäisyyttä ja paineita. Moni nuori on jäänyt yksin ongelmineen.
 – Tätä viestiä on tullut niin monelta taholta. Meille oli jotenkin kaikille ihan päivän selvää, että tuki suunnataan tällä kertaa nuorille, kertoo Toivon Kärki ry:n puuhamies, tuottaja  Jukka Immonen .
 Kampanjan keskiössä on ikonisen  Pidä huolta  -kappaleen uusi versio. Taustalla häärii Toivon Kärki ry, jonka tekemä  Uuden edessä  -video lohdutti ihmisiä  ensimmäisenä koronakeväänä .
 Pidä huolta -videon tekijät olivat yksimielisiä siitä, että kohde on nuoret. Kuvassa Fried-studiolla JVG rap-duon Ville Galle, tuottaja Antti Rzy Riihimäki ja tuottaja Jukka Immonen. Toni Määttä / Yle
 Sen tuotto lahjoitettiin Punaisen ristin kautta turvataloille. Rahaa tuli videon innoittamien lahjoitusten ja kappaleen tekijänoikeuskorvausten kautta.
 – Asia jotenkin konkretisoitui, kun kävimme sen kevään proggiksen jälkeen tutustumassa turvataloihin. Kun näkee, että omalla tekemisellä on merkitystä, sitä halua jatkaa, sanoo yksi uuden videon tuottajista  Antti “Rzy” Riihimäki .
 Pave Maijanen siunasi hittinsä käytön ennen kuolemaansa
 Idea Maijasen klassikkobiisin käyttämiseen hyväntekeväisyyteen lähti Pietarinkadun Oilers -jääkiekkojoukkueelta. Julkkiksilla ja tähtipelaajilla miehitetty Oilers pelaa näytösotteluita, joilla kerätään rahaa erilaisiin kohteisiin.
 Muusikko ja säveltäjä Pave Maijanen oli joukkueen taiteilijasiiven kantava voima. Hän myös ehti antaa luvan  Pidä huolta  -kappaleen käyttöön ennen kuolemaansa tammikuussa 2021.
 Oilersin artistien riveihin lukeutuu myös rap-duo JVG.
 Pave oli Oilerssissa pääjehu taiteilijapuolella. Hän ohjasi tätä hommaa. Nyt, kun Pave on poissa, me yritämme kantaa soihtua korkealla, sanoo JVG:n  Ville Galle .
 Ville Galle sanoo, että edesmennyt muusikko Pave Maijanen halusi aina vetää kaikki mukaan toimintaan. JVG pyrkii nyt samaan. Toni Määttä / Yle
 Toivon Kärjen ja Oilersien lisäksi projektiin lähti mukaan Mieliry, joka tekee nuorten mielenterveystyötä ja on mukana muun muassa Sekasin-kollektiivissa. Taloudellisiksi mahdollistajiksi projekti sai LähiTapiolan sekä S-ryhmän. Isojen yritysten tuki mahdollisti muun muassa videon sujuvat nauhoitukset.
 Osalle artisteista tuli yllätyksenä, että biisi äänitetään saman tien
 Videon kuvaukset toteutettiin Hartwall Areenalla yhden päivän aikana. Kappaleen nauhoituksesta ja kuvauksista lähetettiin tietoa kentälle. Yli 70 artistia oli valmis lyömään päivämäärän lukkoon ja lähtemään mukaan.
 Nuorten hyväksi esiintyvät muun muassa JVG,  Antti Tuisku , Haloo Helsinki,  Lauri Tähkä ,  Jenni Vartiainen ,  Erin ,  Anna Puu ,  Vesala ,  Samu Haber ,  Elastinen ,  Chisu ,  Mikael Gabriel ,  Behm ,  Sanni ,  Costee  ja Gasellit.
 Moni muusikko ja muu musiikkialan toimija on itsekin kuopaissut pohjalta koronaeristyksen aikaan. Nuorten tilanteeseen on ollut helppo eläytyä.
 – Kaikki on olleet puolitoista vuotta himoissaan yksin, kun kukaan ei ole päässyt keikoille, eikä mitään. Tuntui tosi helpolta tulla esiintymään ja heittämään tämä biisi, JVG:n  Jare Brand  sanoo.
 Jare Brand näki, miten energia purkautui artisteista, kun heidät päästettiin Pidä huolta -videon kuvauksissa lavalle pitkän tauon jälkeen. Toni Määttä / Yle
 Energialatauksen voi aistia videolta. Lataus syntyi siitä huolimatta, että osalle artisteista tuli pienoisena yllätyksenä, että mikrofoni on auki heti ja kaikki tallennetaan.
 Pidä huolta  -kampanja toteutettiin osittain samaan tyyliin kuin viimevuotinen  Uuden edessä . Nyt ovat poissa artistien itse kuvaamat kännykkävideot. Suurin osa artisteista saatiin paikan päälle kuvauksiin esiintymään. Myös taustajoukkojen määrä on suurempi. Silti kampanjat ovat veljet keskenään, ja siitä voi olla hyötyä.
 – Moni muistaa tuon viime vuotisen kampanjan, ja tapa auttaa on jo tuttu. Jos Pietarinkadun Oilers olisi lähtenyt yksin toteuttamaan tätä, tilanne olisi ollut ihan eri, Ville Galle tuumii.
 – Ehkä tästä kasvaa vielä jokavuotinen perinne.
 Ryhmäkuva Pidä huolta -videon artisteista on toteutettu koronaturvallisesti. Henkilöt on kuvattu pienissä ryhmissä ja kuvat on yhdistetty toisiinsa jälkeen päin. Yhteiskuvasta puuttuvat videoon etänä osallistuneet artistit. Otto Virtanen
 Kuka tahansa voi osallistua hyväntekeväisyyshaasteeseen lahjoittamalla pidahuolta.fi -sivuston kautta. Lisäksi  Pidä huolta  -kappaleen kuunteleminen suoratoistopalveluissa kartuttaa keräyksen kassaa.
 Lahjoitustuotot ohjataan lyhentämättöminä hyväntekeväisyyteen Mieli ry:n kautta. Suurin osa lahjoituksista kanavoidaan keskustelupalvelu  Sekasin-chattiin .
 Lue myös:
 Nuorten hätä on kasvanut avunantokykyä suuremmaksi – Sekasin-chatin päivystäjä: "Mietin huolestuneena että kuka näitä kaikkia nuoria ehtisi auttamaan"
 "Suomalaisen rockin ja popin kummisetä" – Ihmiset surevat Pave Maijasen kuolemaa sosiaalisessa mediassa
 Pave Maijanen Yle Areenassa

Suomalaisartistit keräävät varoja nuorten mielenterveystyöhön – Pidä huolta -kampanjassa mukana oleva JVG: “Kun Pave on poissa, yritämme kantaa soihtua”


Summary: Ylöjärven kaupungin suunnitelma ratikkalinjasta etenee. Arvion mukaan liikennöinti voisi alkaa kymmenen vuoden kuluttua.  Perussuomalaisten paikallisyhdistys antaisi kuntalaisten äänestää päätöksestä.

Ylöjärven Perussuomalaiset ry haluaa, että Ylöjärvellä järjestetään mahdollisimman pian neuvoa antava kuntalaisäänestys ratikasta. Hanketta pidetään kalliina ja päätöstä niin suurena, että se halutaan tuoda kaikkien kuntalaisten päätettäväksi.
 Yle Tampereen järjestämässä keskustelussa kello 8.30 aiheesta puhutaan kolmen kuntapoliitikon voimin. Mukana ovat kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, kokoomuksen  Juho Ojares , perussuomalaisten valtuutettu  Hannu Ruuska  ja vihreistä valtuustoryhmän varapuheenjohtaja  Timo Halttula.
 – Toivottavasti päätös ratikasta saadaan mahdollisimman pian aikaiseksi. Viimeistään tämän valtuustokauden aikana asia on päätettävä, sanoo valtuuston puheenjohtaja Ojares.
 Ratikan tuloon suhtaudutaan kunnassa ristiriitaisesti. Esimerkiksi  Ylöjärven Uutisten  mukaan hanke jakaa niin kuntalaisia kuin päättäjiä.
 Ratikan on tarkoitus laajentua seudulliseksi
 Työ kehyskuntiin ulottuvan ratikkaliikenteen eteen on käynnissä. Ylöjärvellä ratikan yleissuunnitelmassa hahmotellaan siltojen, pysäkkien ja sähköasemien vaatimia paikkavarauksia.
 – Juuri nyt on varausten tarkentamisen aika. Yhteistyössä kuntien kanssa tehdään tarkemmat suunnitelmat esimerkiksi pysäkkien paikoista vuoden 2023 alkuun mennessä, kertoo Tampereen kaupungin raitiotien kehitysohjelman projektijohtaja  Ville-Mikael Tuominen .
 Tampereen Hiedanrannan ja Ylöjärven keskustan välisestä osuudesta noin kolme kilometriä on Tampereen puolella ja viisi Ylöjärvellä. Asemakaavat piirrettäisiin vuosien 2023–2024 paikkeilla.
 Mitä mieltä olet raitiotien laajenemisesta? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 22.9. kello 23 asti.

Runsaan 30 000 asukkaan kunnassa toivotaan kansanäänestystä ratikasta – liikennekysymys kuumentaa tunteita, suora lähetys kello 8.30


Summary: Työttömien määrä laski selvästi vuoden takaisesta, selviää Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksesta.

Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan työllisiä oli tämän vuoden elokuussa 104 000 enemmän kuin vuosi sitten.
 Työttömiä oli 33 000 vähemmän kuin vuoden 2020 elokuussa. Työllisyysasteen trendiluku oli 72,8 prosenttia ja työttömyysasteen trendiluku 7,6 prosenttia.
 Elokuussa työllisiä miehiä oli 44 000 ja naisia 59 000 enemmän kuin vuoden 2020 elokuussa.

Tilastokeskus: Työllisyysaste oli elokuussa 72,8 prosenttia – työllisten määrä kasvanut viime vuodesta