Summary: Tylsä 2000-luku muuttui kuohuvaksi 20-luvuksi. Uudet uhat hirvittävät, mutta ainakin elämä on täyttä. On paljon puolustettavaa. Enää tarvitsee muuttaa maailma, kirjoittaa Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olin nuori aikuinen 2000-luvun taitteessa. Määritelmällisesti siis ksenniaali, pudokas X-sukupolven ja millenniaalien välissä. Olen yrittänyt miettiä, mikä oli meidän sukupolvikokemuksemme.
 Luulen, että se oli tylsyys.
 Maailma tuntui olevan valmis. Oli jonkin sortin pettymys, kun millennium ei kaatanutkaan tietokoneita ja pudottanut lentokoneita.
 Jäljellä ei ollut enää mitään jännää, ei väräjöinyt ilmassa vallankumouksen hitustakaan. Venäjän arveltiin olevan matkalla kohti demokratiaa. Amerikkalaiset rähisivät terroristien kanssa. Siinä se.
 Kaikelle oli lupa päästää kyyninen, kuivakka nauru.
 Meidät oli lapsesta asti kyllästetty sotatarinoilla. Niitä tungettiin tajuntaan kotona, koulussa ja mediassa. Tiesimme, ettei mikään nykyinen ollut mitään verrattuna siihen aikaan, jossa yhdistyi kärsimys ja glooria niin kauniilla tavalla.
 Koska suuret yhteiskunnalliset liikehdinnät eivät kuohuttaneet meitä, keskityimme itseemme – edellisen sukupolven tavoin.
 Ekologisesta kriisistä, ylikulutuksesta ja ilmastonmuutoksesta  tiedettiin jo kaikki, mutta se ei ollut vielä asia, jolle tarvitsi tehdä mitään.
 Kuuntelin yliopiston kokoomusnuoria, jotka julistivat vapaan markkinatalouden ja ikuisen kasvun nimiin, ja kysyin, miten kasvu voi olla mahdollista, jos luonto loppuu. Minulle vastattiin, että vapaa markkinatalous hoitaa senkin. Pidin heitä höyrähtäneinä, mutta en ruvennut inttämään.
 En tehnyt mitään luontokadon eteen, hyvin harva teki. Yksi kaveri vaikutti Maan ystävissä, mutta harva haaveili marsseista ilmaston tai luonnon puolesta, koska lopultakin kaikki oli hienosti. Oli bileitä ja tonkkaviiniä, nuorta rakkautta, sota enää muisto vain, Eurooppa käden ulottuvilla.
 Meikämandoliini metästeli ja rakasteli. Ei puuttunut kuin rahaa ja motivaatio.
 Koska suuret yhteiskunnalliset liikehdinnät eivät kuohuttaneet meitä, keskityimme itseemme – edellisen sukupolven tavoin.
 Suomesta tuli minäminämaa.
 On 2020-luku ja se on  jotain ihan muuta. Se rytisee, kiehuu.
 Olen yrittänyt miettiä, kuinka paljon havainnoissani on ikääntymisen tuomaa perspektiivin muutosta, kuinka paljon sitä, että maailma on oikeasti muuttunut perustojaan myöten.
 Jospa minusta on vain tullut herkempi. Jospa minua on vain alkanut kiinnostaa enemmän.
 Mutta sitten näen ilmastomarssit, elokapinat ja äärioikeiston nousun ja tajuan, että muutos on totta. Aatteet ja asiat liikuttavat taas massoja.
 Elämme jälleen aikaa, jossa agitaattoreita kutsutaan ajattelijoiksi.
 Näen potentiaalisesti täysipäisten ihmisten blokkiutuvan kupliinsa. Yhä useammin käy niin, että jos kannattaa aatetta, kyky katsoa omien toimia kriittisesti katoaa.
 Elämme jälleen aikaa, jossa agitaattoreita kutsutaan ajattelijoiksi.
 Ja tosiaan, elämme keskellä pahinta pandemiaa sataan vuoteen. Elän itse sitä kahden valtakunnan rajalla. Se on aiheuttanut kipua ja vaikeuksia, mutta kun tylyn työntää syrjään, näkymä on uskomattoman mielenkiintoinen.
 Olen katsonut haavi auki, kuinka hauraita ovat demokraattinen päätöksenteko ja oikeusvaltio, kun kriisi sanelee tarpeet. Olen vertaillut kotimaitani, tehnyt muistiinpanoja ja hihkunut: Ihan hullua. Järjettömän kiintoisaa.
 Saada olla kirjoittajana tällaisessa maailmanajassa, joka hirvittää ja kiihdyttää yhtä aikaa. Se pakahduttaa niin, että välillä on paineltava kauas metsään ja hengitettävä.
 Luonnontuho  etenee. Maailma kirjaimellisesti palaa. Pandemiarajoitukset ja henkilökohtaiset surut masentavat, mutta samaan aikaan olen elänyt elämäni onnellisinta aikaa.
 Se tuntuu hullulta, mutta olen varma, että en ole ainoa. Ihminen on rakennettu niin, että näemme vain kontrastit. Osaamme arvostaa hyviä arkisia asioita vasta sitten, kun niihin kohdistuu uhkia.
 Huomaan katselevani ihmisiä kadulla ja miettiväni, että en varmasti ole ainoa, joka elää elämänsä parasta aikaa tässä pöhkössä ajassa.
 Perheessä on kaikki hyvin, terveyttä on riittänyt eikä töissä ole koskaan ollut näin kutkuttavaa. Olen seikkaillut kuukausitolkulla romaanini maailmassa ja nauttinut työstä niin paljon, että pelkään sen loukkaavan veteraaneja ja jälleenrakentajia.
 Huomaan katselevani ihmisiä kadulla ja miettiväni, että en varmasti ole ainoa, joka elää elämänsä parasta aikaa tässä pöhkössä ajassa. Mietin, huomaako joku toinenkin ikäiseni, että suuret maailman tapahtumat ja niiden tuomat tunteet ovat palanneet täysimääräisinä. Ne heittelevät meitä syvästä ahdistuksesta ja pelosta henkilökohtaisiin onnenhetkiin.
 Elämä 20-luvulla ei ole helppoa, mutta se on aivan varmasti täyttä. Sillä on merkitystä, siinä on puolustettavaa. Mitäänsanomaton millennium on kaukana takana.
 Enää tarvitsee muuttaa maailma.
 Pekka Juntti
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva, Lapissa työskentelevä toimittaja ja kirjailija.
 Kolumnista voi keskustella 13.8. klo 23.00 saakka.

Pekka Juntin kolumni: Pelottavan hurmaava 20-luku


Summary: Kansanedustaja Ano Turtiainen perusti kesäkuussa Valta kuuluu kansalle -yhdistyksen ja kertoi tavoittelevansa uuden puolueen perustamista. Perussuomalaisista helmikuussa erotetun Turtiaisen puoluehanke keräsi puolueelle tarvittavan kannatuksen päivässä.

Kansanedustaja  Ano Turtiaisen  vetämä puoluehanke on edennyt nopeasti. Kesäkuussa Turtiainen ilmoitti tavoittelevansa uuden puolueen perustamista, ja kannatusilmoitusten keräämiseen riitti yksi päivä.
 Kannatusilmoitusten kerääminen aloitettiin sekä verkossa että fyysisinä  kannatuskortteina keskiviikkona 11. elokuuta.  Valta kuuluu kansalle -yhdistys tiedotti puolenyön jälkeen, että tarvittavat 5000 kannattajailmoitusta on saatu kasaan.
 Torstai-aamuun mennessä kannattajailmoituksia on kerääntynyt yli 5200.
 Tiedotteen mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun kannattajailmoitukset saadaan kasaan näin nopeasti. Ano Turtiainen on erittäin tyytyväinen tulokseen.
 – Valta kuuluu kansalle, ja suoran demokratian periaatteiden mukaisesti kaikkien suomalaisten pitää saada yhdessä päättää Suomen poliittisesta suunnasta. Tätä on jatkossa ajamassa uusi puolue Valta kuuluu kansalle. Suomea ei pidä enää luotsata eri puolueiden omien ahtaiden intressien pohjalta, vaan suomalaisten itse itselleen määräämään suuntaan, Turtiainen sanoo tiedotteessa.

 Yhdistys kertoo tavoitteekseen kansanvallan vahvistamisen lisäämällä muun muassa suoraa demokratiaa esimerkiksi kansanäänestysten muodossa. Yhdistyksen säännöt ovat luettavissa yhdistyksen internetsivuilla.
 Ennenkuin Valta kuuluu kansalle rekisteröidään puolueeksi oikeusministeriö toimittaa kannatusilmoitukset Digi- ja väestötietovirastolle, joka ne tarkastettuaan ilmoittaa ministeriölle, onko ilmoituksia tarvittava määrä. Tämän jälkeen oikeusministeriö tekee lopullisen rekisteröintipäätöksen ja merkitsee yhdistyksen puolueena puoluerekisteriin.
 Ano Turtiainen erotettiin perussuomalaisista helmikuussa. Tämän jälkeen Turtiainen muodosti yhden miehen eduskuntaryhmän. Turtiaisen mukaan eduskuntaryhmän nimi on nyt Valta kuuluu kansalle.

Ano Turtiaisen puoluehanke keräsi tarvittavat kannatusilmoitukset päivässä – Valta kuuluu kansalle -yhdistyksellä 5 200 kannattajaa


Summary: Oppivelvollisuusiän nostaminen teki toisen asteen koulutuksesta maksutonta viime keväänä peruskoulunsa päättäneelle vuonna 2005 syntyneelle ikäluokalle. Sen sijaan noin tuhat kymppiluokalta tullutta nuorta eivät saa maksutonta koulutusta.

Tänä syksynä opintonsa lukiossa tai ammattikoulussa aloittaa moni vuonna 2004 syntynyt nuori, jolla peruskoulu päättyi viime vuonna.
 Perusopetuksen jälkeen opiskelijan on halutessaan mahdollista valita yhden lukuvuoden kestävä lisäopetus eli niin sanottu kymppiluokka.
 Kaikki viime lukuvuoden kymppiluokkalaiset ovat nyt väliinputoajia, jotka eivät ole oikeutettuja maksuttomaan opiskeluun.
 – Valitettavasti se pitää paikkansa. Vuonna 2005 syntyneet ja he, jotka ovat käyneet lukuvuonna 2020-2021 nivelvaiheen koulutuksia, ovat tämän maksuttomuuden ulkopuolella, myöntää Opetushallituksen ruotsinkielisen toiminnan johtaja  Kurt Torsell .
 Nivelvaiheen koulutuksia ovat perusopetuksen jälkeiset valmistavat koulutukset, kuten perusopetuksen lisäopetus eli kymppiluokka, lukiokoulutukseen valmistava koulutus tai ammatilliseen peruskoulutukseen valmentava koulutus.
 Kurt Torsell Opetushallituksesta muistuttaa, että maksuttoman opiskelun ulkopuolelle rajattujen nuorten määrä on niin pieni, että kunnat saattavat hyvinkin tulla hätiin materiaalikustannusten maksamisessa. Kuva: Opetushallitus
 Nivelvaiheen koulutuksissa aloitti viime syksynä noin 4 500 opiskelijaa. Näiden ryhmien väliinputoaminen oli tiedossa, kun oppivelvollisuusiän nostamisesta päätettiin.
 – Raja oli vedettävä johonkin, Torsell valittelee.
 Kunnilta voi saada kädenojennuksen
 Tilanne ei ole Kurt Torsellin mukaan aiheuttanut suurta hämmennyksen vyöryä, mutta joitain ihmetteleviä kysymyksiä Opetushallitukseen on asiasta tullut.
 Moni kunta on ojentanut kätensä väliinpudonneille opiskelijoille.
 Esimerkiksi Helsinki, Espoo ja Vantaa ovat päättäneet tarjota kaupunkien oppilaitoksissa maksuttoman toisen asteen opiskelun myös vuonna 2004 syntyneille peruskoulunsa viime vuonna päättäneille.
 Yksityiset toisen asteen oppilaitokset saavat näissäkin kaupungeissa päättää itse, tarjoavatko maksuttoman koulutuksen nivelvaiheen opinnoista tuleville.
 Torsell uskoo, että kunnat ja muut koulutuksen järjestäjät ovat pääsääntöisesti valmiita tulemaan kuluissa vastaan. Hän neuvookin, että tällaisessa tilanteessa olevat opiskelijat ottaisivat ensisijaisesti yhteyttä suoraan koulutuksen järjestäjään.
 – Kunta tai muu koulutuksen järjestäjä saa halutessaan tarjota maksuttoman opetuksen. Siinä on tietenkin olemassa yhdenvertaisuusaspekti. Kaikkia samassa ryhmässä olevia täytyy kohdella yhdenvertaisesti.
 Kymppiluokalla opiskelijat tavanomaisesti korottavat yläkoulun numeroita ja hakevat motivaatiota jatko-opintoihin. Kuvituskuva. Sami Takkinen / Yle
 Kymppiluokalla korotetaan arvosanoja
 Kymppiluokalla opiskelevien määrä on pysytellyt viime vuosina noin tuhannessa. Määrä on  puolittunut  kymmenen vuoden takaisesta.
 Kymppiluokka, kuten myös erilliset lukioon tai ammatilliseen koulutukseen valmistavat koulutukset, ovat oppivelvollisille maksuttomia.
 Kymppiluokalle hakeudutaan useimmiten silloin, jos tarkka suunta peruskoulun jälkeen on vielä hakusessa tai opiskelija haluaa korottaa arvosanojaan.
 – Aika suuri osa jatkaa lukioon. Ainakin meillä sellainen suuntaus on ollut näkyvissä muutaman vuoden ajan. Kymppiluokalla voi jo suorittaa lukiokursseja, sanoo Vantaan kaupungin opetustoimen asiantuntija  Eeva Ahtee .
 Vantaalla kymppiluokkalaisille on tänä syksynä 70 opiskelupaikkaa.
 Ensi vuoden syksystä alkaen peruskoulun jälkeiset ja toista astetta edeltävät nivelvaiheen opinnot  yhdistyvät  tutkintoon valmentavaksi Tuva-koulutukseksi. Kymppiluokka, lukioon ja ammatillisiin opintoihin valmentavat koulutukset sekä maahanmuuttajien valmentava koulutus alkavat siis tänä vuonna viimeistä kertaa.
 Aiheesta voi keskustella 13.8.2021 klo 23.00 asti.
 Lue myös:
 Kymppiluokan ja Valma-koulutuksen suosio on ollut tänä syksynä hurja – molemmat alkavat nyt viimeistä kertaa
 Kuka ottaa kopin, jos opinnot eivät ysiluokan jälkeen jatku? Kunnat eivät ole ratkaisseet kaikkia laajemman oppivelvollisuuden kysymyksiä
 Oppivelvollisuutta pidentävä laki tulee voimaan kuun alusta – toistatuhatta peruskoulun päättänyttä nuorta ei ole vielä saanut opiskelupaikkaa

Kaikilla ei olekaan oikeutta maksuttomaan toisen asteen opiskeluun – moni kymppiluokalta lukioon tullut pulittaa opintoja omasta pussistaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Moni kymppiluokalta lukioon tuleva maksaa opintoja itse
 Oppivelvollisuusiän nostaminen teki toisen asteen koulutuksesta maksutonta viime keväänä peruskoulunsa päättäneelle vuonna 2005 syntyneelle ikäluokalle.
 Sen sijaan lukioihin ja ammattikouluihin tulleet viime lukuvuoden kymppiluokkalaiset  eivät saa maksutonta koulutusta . Moni kunta on tosin ojentanut kätensä uudistuksessa väliinpudonneille opiskelijoille.
 Osa lukiolaisista joutuu aloittamaan kouluvuoden ilman luvattua läppäriä
 Seinäjoella sijaitsevan Nurmon lukion rehtori Pekka Manninen käy läpi varatietokoneita. Uusia koneita joudutaan vielä odottamaan. Pasi Takkunen / Yle
 Toisen asteen maksuttomuus koskee myös oppimisvälineitä. Tänä syksynä lukioissa ensimmäisen vuoden opiskelijat saavat kannettavan tietokoneen maksutta käyttöönsä.  Useissa kouluissa tietokonetoimitukset ovat kuitenkin viivästyneet  ja oppilaille joudutaan etsimään nyt varakoneita. Syynä viivästyksiin on muun muassa koronapandemian aiheuttama komponenttipula.
 Saarikko kertoo ensimmäisen budjettinsa pääkohdista
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko (kesk.) ei keskiviikkona vielä arvioinut, kuinka paljon valtio joutuu ottamaan uutta velkaa ensi vuonna.  Nella Nuora / Yle
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) julkistaa tänään tärkeimmät kohdat ensimmäisestä budjettiehdotuksestaan. Saarikon ehdotus on pohjana koko hallituksen budjettineuvotteluille syyskuussa.
 Valtiovarainministeriö järjestää tänään tiedotustilaisuuden ministeriön sisällä käydyistä budjettineuvotteluista. Yle näyttää tiedotustilaisuuden  suorana verkkolähetyksenä  kello 12.00.
 Ano Turtiaisen puoluehanke keräsi tarvittavan kannatuksen päivässä
 Turtiainen kertoo olevansa hyvin tyytyväinen. Kuva kesäkuulta eduskunnasta. Pekka Tynell / Yle
 Kansanedustaja Ano Turtiainen on saanut kasaan  tarvittavan määrän kannattajailmoituksia  perustaakseen puolueen. Valta kuuluu kansalle -yhdistys keräsi yhdessä vuorokaudessa 5 200 kannattajaa.
 Kritisoitu medialaki meni Puolassa läpi
 Puolan parlamentti hyväksyi myöhään keskiviikkoiltana lain, jonka kriitikot sanovat rajoittavan median vapautta. Wojciech Olkusnik / EPA
 Puolassa maan parlamentti äänesti illalla uuden medialain puolesta. Lain on määrä estää Euroopan ulkopuolelta tulevia omistajia saamasta määräysvaltaa puolalaisissa mediayhtiöissä. Lain on kritisoitu  rajoittavan median vapautta  Puolassa.
 Esimerkiksi yhdysvaltalainen Discovery-konserni joutuu myymään pois oman osuutensa Puolan suurimmasta yksityisestä televisioyhtiöstä TVN:stä. Yhtiön uutiskanavan linja on ollut erittäin kriittinen Puolan hallitusta kohtaan.
 Sateet hellittävät, etelässä lämmintä
 Anniina Valtonen / Yle Sää
 Sade- ja ukkoskuurot ovat eilistä harvemmassa ja painottuvat länteen ja pohjoiseen. Idässäkin yksittäisten kuurojen mahdollisuus on olemassa. Sää lämpenee etelässä, ja paikoin lämpötila voi kohota lähelle hellerajaa.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Toisen asteen opinnot eivät olekaan kaikille ilmaisia, Saarikko kertoo budjetin pääkohdista, kritisoitu medialaki meni Puolassa läpi


Summary: Kannettavien tietokoneiden saannissa on ollut suuren kysynnän vuoksi ongelmia. Oppilaitokset eivät välttämättä myöskään saa juuri niitä koneita, joita alun perin oli tilattu.

Toisen asteen opiskelu muuttui maksuttomaksi ja maksuttomuus koskee myös oppimateriaaleja ja -välineitä. Käytännössä esimerkiksi lukiossa ensimmäisen vuoden opiskelijat saavat kannettavan tietokoneen maksutta käyttöönsä.
 Koneiden saamisessa on kuitenkin tullut viivästyksiä, ja koneita on jouduttu monin paikoin odottelemaan. Esimerkiksi Seinäjoella, Nurmon lukion koneita ei vielä näy.
 Osassa oppilaitoksista joudutaan uusia koneita odottamaan. Antro Valo / Yle
 Rehtori  Pekka Manninen  kertoo, että ennakkotieto oli aluksi, että koneet tulevat mahdollisesti vasta marraskuun lopussa.
 – Silloin tuli mieleen suunnitelma B ja C:kin, mutta ajattelin sitten, että koulu käynnistyy siitä huolimatta oliko niitä koneita tai ei. Nyt olemme saaneet kuitenkin hieman parempia uutisia eli nyt on luvattu koneita ensi viikolla, sanoo Manninen.
 Välttämättä ihan kaikkia koneita ei vieläkään tule, mutta ainakin osa noin 120:stä ensimmäisen vuoden opiskelijasta saa koneen.
 "Tyypillinen tilanne tällä hetkellä"
 Viivästyksiä koneissa on muuallakin. Kuntaliitossa lukioasioista vastaava erityisasiantuntija  Kyösti Värri  kertoo, että samanlaista tietoa on saatu muualtakin.
 Kuntaliiton erityisasiantuntija Kyösti Värri on saanut läppäripulasta tietoa eri puolilta Suomea. Suomen Kuntaliitto ry
 Lukioiden rehtorit ja Kuntaliitto ovat tiiviissä yhteistyössä ja viestiä on tullut eri puolilta Suomea.
 – Tilanne on meillä tiedossa, ja se on kahtalainen. Osa oppilaitoksista on saanut koneet tilauksen mukaisesti, mutta sitten on useita paikkakuntia, joissa toimitukset viivästyvät. Tämä on hyvin tyypillinen tilanne tällä hetkellä Suomessa. Odottavia oppilaitoksia on siellä täällä, muotoilee Värri.
 Komponenttipula kiusaa pitkään
 Yhtenä syynä koneiden saatavuusongelmiin on komponenttipula, joka on edelleen kova elektroniikkateollisuudessa. Elkomit ry:n toimitusjohtaja  Veli-Matti Kankaanpää  sanoo, että tilanne ei ole koskaan aiemmin ollut näin huono.
 – Pula ei ole huutava, vaan se on järkyttävä. Kaikeksi lisäksi pahinta tilannetta ei ole vielä nähty. Arvio on, että kriisi olisi ohi aikaisintaan vuonna 2023, sanoo Kankaanpää.
 Kankaanpään mukaan esimerkiksi tietokonevalmistajilla on oma vakiintunut suhde komponenttitoimittajiin, joille toimituksia pystytään tekemään. Uudet tilaukset ja asiakkaat eivät pääse tästä hyötymään.
 – Koneiden saatavuusongelmat ovat vain jäävuoren huippu.
 Kankaanpää nostaa "komponenttisyöpöiksi" nykyteknologian ja muun muassa koko ajan kasvavan somekäyttäytymisemme, jonka johdosta konesaleja ja kapasiteettia tarvitaan aina vain lisää.
 "Tiukka aikataulu kilpailutuksille"
 Oma syynsä on myös nopealla lainsäädännön aikataululla. Laajennetun oppivelvollisuuden nopea voimaantulo on aiheuttanut tilaamisessa ongelmia.
 Oppilaitoksissa on otettu varman päälle, ja tietokonetilauksia on tehty vasta sitten, kun lainsäädäntö oli varma. Tasavallan presidentti vahvisti lain 30.12.2020.
 Kuntaliiton erityisasiantuntija Kyösti Värri sanoo, että kunnille on tullut kiire.
 – Laki astui osittain voimaan pari päivää vahvistamisen jälkeen. Aikataulu on ollut hyvin tiukka kilpailutusten ja hankintojen osalta, sanoo Värri.
 Manninen ei lähde kritisoimaan päätöksentekijöitä, mutta pidempi valmistautumisaika laajennettuun oppivelvollisuuteen olisi ollut hänen mielestään hyvä.
 Joissain oppilaitoksissa ennakointeja koitettiin tehdä. Esimerkiksi Espoossa ja Vaasassa koneita tilattiin heti alkuvuonna. Vaasan lyseon lukiossa koneet ovat kuitenkin erilaisia kuin ne, joita alun perin piti hankkia. Saatavuusongelmat koitettiin välttää.
 Digimateriaalit arkipäivää
 Nurmon lukion rehtori Pekka Mannisella oli siis varasuunnitelmia, jos koneita ei saada, eivätkä ne ihan opiskelujen alkuun ehtineetkään.
 Oppilaiden perheille lähetettiin toivomus tarkistaa, josko kodeista löytyisi jokin perusläppäri, jota voisi käyttää. Hätätapauksessa kännykälläkin olisi pärjännyt, toteaa Manninen.
 Oppilaitoksissa on varakoneita, joita pystytään hyödyntämään niin kauan kunnes omat koneet saapuvat.
 Nykykoulussa tietokoneiden merkitys opiskelussa on selvästi isompi kuin aikaisempina vuosina. Vaikka edelleen myös perinteisiä oppikirjoja käytetään, paljon materiaalia on digimuodossa. Niitä käytetään päivittäin oppitunneilla.
 – Meillä esimerkiksi opettajien toivomuksen mukaisesti ensimmäisen vuoden opiskelijoiden oppimateriaali on pääosin pelkästään digitaalisia materiaaleja, ja siksi tällaisten välineiden merkitys opiskelussa korostuu enemmän kuin aikaisemmin, sanoo Manninen.
 Voit keskustella aiheesta 13.8.2021 klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Tuhansia tietokoneita, satoja saksia – kouluissa alkoi hankintarumba, jonka loppusummaa ei tiedä kukaan
 "Aikataulu ei ole realistinen" – oppivelvollisuuden laajeneminen voimaan jo ensi syksynä, kunnat ja koulut syyttävät hallitusta hätiköinnistä

Oppivelvollisuus laajeni ja komponenttipula kiusaa – moni lukiolainen on jäänyt ilman luvattua läppäriä, ja kouluissa kaivetaan nyt kaappien kätköistä varakoneita


Summary: Syitä sille, miksi uuden ostaminen kiehtoo, löytyy historiasta, talousjärjestelmästä ja kulttuuristamme. Ongelma on, että suurituloiset ostavat liian paljon asioita, sanoo tietokirjailija Julia Thurén.

Älä osta turhaa krääsää. Tietokirjailija ja yrittäjä  Julia Thurénin  mielestä raha kannattaa sijoittaa heräteostoksia parempiin paikkoihin. Heräteostokset kuormittavat kukkaroa, mutta myös maapalloa kestämättömällä tavalla.
 Tämä ei kuitenkaan ole syyllistämisen puheenvuoro. Thurén ei usko syyllistämiseen, mutta haluaa herätellä ajattelemaan, miksi oikeastaan kulutamme niin kuin kulutamme.
 Thurén kertoo olevansa kyllästynyt varsinkin puheeseen siitä, että pienituloistenkin tulisi ostaa vastuullista ja kestävää. Pienituloiset eivät ole tämän maapallon ongelma, Thurén sanoo.
 – Inhoan sitä, että pienituloiselle mennään sanomaan, että ostapa vastuullista. Se on täyttä skeidaa. Ongelma on, että isotuloiset ihmiset ostavat liian paljon asioita.
 Hän antaa esimerkin: puhelimet vaihdetaan muutaman vuoden välein, ja muotiteollisuus  sysää ostamaan uudet kerrastot  jokaiselle kaudelle. Käytämme luonnonvaroja enemmän kuin niitä ehtii uusiutua.
 Lue lisää:  Ihmiskunta on kuluttanut uusiutuvat luonnonvaransa tältä vuodelta
 Kuluttamisen tuomat ympäristöhaitat ovat keskiluokan ongelma ja tuo luokka on kasvanut, Thurén sanoo. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD:n mukaan suomalaisista noin 80 prosenttia on taloudellisella mittapuulla keskiluokkaa. Tiina Jutila / Yle
 Thurén avaa uudessa kirjassaan Kaikki kuluttamisesta (Gummerus) kuluttamisen syitä ja keinoja vähentää kulutusta ja turhia heräteostoksia.
 Milloin ja miksi meistä sitten tuli hamstraajia, jotka heittävät hyvääkin tavaraa mäkeen ja ostavat jatkuvasti uutta tilalle? Julia Thurén löytää ainakin neljä selittävää syytä.
 1. Historia: Uuden ostamisesta tuli korjaamista halvempaa
 Aiemmin ruokaa viljeltiin omiin tarpeisiin, mutta 1700- ja 1800-lukujen aikana ryhdyttiin ensimmäistä kertaa puhumaan kulutusyhteiskunnasta.
 Teollistumisen myötä kulutustavaroita, kuten pelejä tai ruokailuvälineitä, ryhdyttiin tuottamaan tehtaissa: niiden tekeminen halpeni ja tavaroita pystyttiin tuottamaan suuria määriä. 1900-luvun alusta lähtien voidaan puhua sarjatuotannosta.
 Uuden ostamisesta tuli halvempaa kuin vanhan korjaamisesta, Thurén sanoo.
 – Totta kai ihminen ostaa halvemman, jotta jää rahaa muuhun. Meillä hajosi pesukone, ja vakuutusyhtiö haki kolme vuotta vanhan koneen pois ja toi uuden tilalle. Ei puhettakaan, että se kannattaisi korjata, koska työvoima on kallimpaa kuin luonnon resurssit.
 Samalla öljy ja muovin kehittäminen muuttivat tavarat halvoiksi ja helpoksi tuottaa.
 – Kaikki nämä asiat ovat periaatteessa tosi kivoja, ja samalla  we´re all screwed .
 2. Kapitalismi: Uuden tuottaminen on firmoille kannattavaa
 Julia Thurén näkee kapitalismissa paljon hyvää – ja korjattavaa. Sen avulla esimerkiksi köyhyys ja kurjuus maailmassa on vähentynyt. Samalla se, ettei luonnonvarojen käytölle asetettu alun perin hintaa, on johtanut siihen, että esimerkiksi ilmakehään saa tupruttaa halvalla, Thurén sanoo.
 – Bisnes perustuu siihen, että aina kannattaa ostaa uutta.
 Esimerkkinä hän käyttää vaateteollisuutta: muoti on halpaa, ja se myös tuottaa  suuren osuuden maapallon päästöistä .
 – On järkevää saada ihmiset ostamaan uudet vaatteet itselleen joka kausi. Firmat saavat rahaa, ja pidettyä työntekijät. Kun saadaan pidettyä työntekijät, voi maksaa veroja ja hyvinvointivaltio toimii.
 – Kapitalismia pitäisi säännellä enemmän. Se on aivan villi länsi.
 Thurén toivoo ja uskoo, että ansaintamalli voi kuitenkin muuttua tulevina vuosina. Hän haaveilee palvelusta, josta voisi kuukausimaksua vastaan vuokrata kodinkoneet, vasaran tai lasten talvivaatteet käyttöönsä. Näin kaikkea ei tarvitsisi omistaa itse.
 – Näitä palveluita voisi olla vielä enemmän. Tämä voisi olla bisnes, josta myös saataisiin veroja.
 Thurénin valkoisessa kauluspaidassa on tahra. Miksi hyvästä paidasta tulee tahran takia käyttökelvoton? Thurén kyseenalaistaa.  Tiina Jutila / Yle
 3. Kulttuuri: Miksi vanhassa tai parsitussa esiintymistä pidetään nolona?
 Thurén ei halua syyllistää yksilöä, eli meitä kuluttajia, vaan katsoo, että rakenteissa on paljon parantamisen varaa. Monet asiat lähtevät hänen mukaansa politiikasta; esimerkiksi  EU:ssa keskustellaan parhaillaan hiilitulleista , joiden on tarkoitus kannustaa vihreämpään teollisuuteen.
 Mutta voi yksilökin osansa tehdä: esimerkiksi haastaa vallitsevia normeja ja kulttuuria.
 Kuin kirjoittamattomina sääntöinä meille on esimerkiksi iskostettu ajatus siitä, ettei samassa asussa mennä kaksiin kesähäihin tai töihin kahta päivää putkeen, Thurén sanoo.
 – Meillä on alitajunnassa tällaisia normeja, kapitalismin metkuja. Mainokset, tv-sarjat ja populaarikulttuuri synnyttävät ajatuksen, että sä olet freesi ja ihana tyyppi, kun uudistut koko ajan – siis ostat uutta. Koko sosiaalinen media perustuu siihen, että pitää olla uutta.
 Vastalauseena tälle normille Thurén itse pukeutuu samaan mekkoon puhuessaan tilaisuuksissa – ja saa siitä myös jatkuvasti palautetta.
 4. Psykologia: Kuulutko kenties Apple- tai Marimekkoheimoon?
 Kuluttaminen on myös psykologiaa, Thurén sanoo. Esimerkiksi yläasteikäisenä porukkaan kuulumisen tunne on erityisen tärkeää, ja kuluttamalla samoja asioita osoitetaan sekä halua kuulua joukkoon että statusta.
 – Kuluttamalla pystyy kuulumaan joukkoon, mutta sillä halutaan myös erottautua. Kuluttaminen on siis myös osa identiteettiä.
 Suomi on oikea sikailijakansa: meidän kaupungit ja kylät eivät vielä pala tai tulvi, mutta elintapamme tukee sitä, että ilmastokriisi tulee jatkumaan.  Julia Thurén
 Thurén viittaa tohtorikoulutettava  Mikko Kurenlahteen , jonka mukaan kuluttamisella on paljon yhteistä uskontojen kanssa. Taivaspaikan sijaan tavoitellaan vain uutta autoa tai mökkiä.
 – Uskontoon kuuluvat erilaiset heimot, ja nyt on kulutusheimoja. Ostamalla asioita ja kuluttamalla tietynlaisia juttuja, pääset mukaan heimoon. Itse kuulun Apple-heimoon, vaikken ole edes ajatellut sitä tietoisesti, vaan se on tullut automaattisesti.
 Sen lisäksi kuluttamiseen liittyy tunteita, esimerkiksi mielihyvän tunnetta.
 – Jos menee hyvin, halutaan, että se tunne jatkuu. Jos on kurjaa, palkitaan itsemme. Ja usein se toimii, mikä taas voi tuoda esimerkiksi taloudellisia ongelmia.
 "Haluaisin olla ihminen, joka ostaa lapsille käytetyt vaatteet. Jos on aikaa, ostan käytettyä ja koluan kirppareita. Mutta olen mukavuudenhaluinen ja kiireinen, ja joskus vain ostan, mitä eteen tulee." Tiina Jutila / Yle
 Mikä sitten avuksi?
 Thurén kertoo itsekin tekevänsä joskus heräteostoksia. Syyllistämisellä tai edes syyllistymisellä ei hänen mukaansa pitkälle pääse.
 Sen sijaan Thurénin mielestä olisi tärkeää, että tavarat ja asiat maksaisivat sen verran, kun niiden oikeasti pitää maksaa. Ei ole kestävää, että tavarat ovat niin halpoja, että uuden ostaminen on halvin vaihtoehto.
 – Mitä suurituloisempi olet, sitä enemmän elämästäsi päästöjä tulee, ja kaikki joutuvat siitä maksamaan. Suomi on oikea sikailijakansa: meidän kaupungit ja kylät eivät vielä pala tai tulvi, mutta elintapamme tukee sitä, että ilmastokriisi tulee jatkumaan.
 Thurén toivoo ja uskoo, että uuden ostaminen, kotiovelle tuotavien pakettien unboxaaminen eli uusien tavaroiden esittely ja ylikuluttaminen muuttuvat pikku hiljaa noloksi – tai ainakin vähemmän ihailtavaksi.
 Muutos on jo tapahtumassa, Thurén uskoo.
 – Jossakin vaiheessa “lennän Pariisin shoppailemaan” muuttuu niin noloksi, että vaikka se periaatteessa on nautinnollista, siitä ei nauti. Samalla tavalla ihmiset haluavat kuulua joukkoon ja normi kuluttamisesta alkaa kääntymään.
 Kuuntele myös:
  Julia Thurén: Melkein kaikki rahasta – Kenellä on vastuu kuluttamisesta?
 Ihmiskunta on kuluttanut uusiutuvat luonnonvaransa tältä vuodelta – koronapandemia on vaikuttanut kulutukseen, mutta antanut myös hyvän esimerkin
 Moni yritys myy nyt myös käytettyä uuden rinnalla – second handissa on paljon hyvää, mutta siinä piilee myös ristiriita
 Kun Elsamari Tihula, 22, muutti omilleen, rahankäyttö lähti käsistä – moni nuori putoaa samaan ansaan: "Ostan tosi paljon turhaan"

Julia Thurén esiintyy aina tässä samassa mekossa, mutta miksi sitä pidetään omituisena? Nämä 4 seikkaa selittävät, miksi ostamme jatkuvasti uutta


Summary: 3 500 miljardin dollarin paketilla tuetaan lapsiperheitä ja tarjotaan muun muassa lisää maksutonta koulutusta. Jättipaketti meni senaatissa läpi demokraattien äänillä. Vain muutamaa tuntia aiemmin hyväksyttiin 1 000 miljardin infrastruktuuripaketti.

Yhdysvaltain senaatti on hyväksynyt presidentti  Joe Bidenin  hallinnon ajaman historiallisen 3,5 biljoonan eli 3 500 miljardin dollarin budjettiesityksen. Asiasta äänestettiin senaatissa keskiviikkona aamuyöllä paikallista aikaa.
 Valtava tuki- ja uudistuspaketti, jota Biden on kutsunut "inhimillisen infrastruktuurin paketiksi", sisältää rahoitusta ilmastonmuutoksen torjuntaan, sosiaaliturvaan, terveydenhuoltoon ja koulutukseen.
 Demokraattisenaattorit äänestivät yksimielisesti paketin puolesta ja republikaanit vastaan äänin 50–49. Paketin odotetaan menevän läpi myöhemmin myös demokraattienemmistöisessä edustajainhuoneessa. Edustajainhuone kutsutaan kesälomalta äänestämään paketista parin viikon päästä.
 Demokraatit saivat paketin läpi erityisjärjestelyllä, jolla myös budjettilakeja voidaan hyväksyä yksinkertaisella enemmistöllä. Lisäksi yksi republikaanisenaattori oli poissa äänestyksestä.
 Panostuksia lapsiperheisiin ja koulutukseen
 Varoilla on tarkoitus muun muassa tarjota palkallista vanhempainvapaata sekä lisätä maksutonta päivähoitoa ja opistotasoista koulutusta. Pandemia-ajaksi säädettyjä lapsilisään verrattavia verohelpotuksia jatketaan.
 Lisäksi julkisen sairausvakuutuksen piiriin on tulossa myös hammashoitoa sekä näkö- ja kuulo-ongelmiin liittyvää tukea.
 Paketti on tarkoitus rahoittaa enimmäkseen rikkaisiin ja yrityksiin kohdistuvilla veronkorotuksilla. Myös maahan tuotavien hiiliperäisten polttoaineiden verotus kiristyy. Republikaanien mukaan esityksessä tuhlataan rahaa ja vahingoitetaan Yhdysvaltojen taloutta.
 Muutamaa tuntia aiemmin senaatti hyväksyi selvällä enemmistöllä toisen jättipaketin: kooltaan noin biljoonan eli tuhannen miljardin dollarin paketin, jolla on tarkoitus kohentaa liikenneväyliä, vesihuoltoa ja muuta infrastruktuuria. Tuosta paketista neuvoteltiin puolueiden kesken.
 Lue myös:
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin historiallisen infrastruktuuripaketin toteutuminen on käden ulottuvilla – mutta miten kävi ilmastotoimien?
 Historiallinen infrastruktuuriuudistus eteni Yhdysvaltain senaatissa
 Kirjeenvaihtajalta: Sortuvat sillat saadaan nyt kuntoon, mutta lapsilisät saavat odottaa  25.6.

Demokraattien toinenkin jättihanke etenee Yhdysvalloissa: Senaatti hyväksyi "inhimillisen infrastruktuurin" biljoonapaketin


Summary: Hoitotyötä tekevät joutuvat sietämään muun muassa seksuaalisesti latautuneita ehdotuksia ja rintojen puristelua.

Seksuaalinen häirintä ja seksuaaliväkivalta ovat yleisiä sosiaali- ja terveysalalla, selviää alan ammattijärjestö Tehyn jäsenilleen teettämästä kyselystä.
 Kyselyyn vastanneista 30 prosenttia kertoi kohdanneensa uransa aikana seksuaalista häirintää työpaikoilla. 19 prosenttia kertoi kokeneensa seksuaalista häirintää viimeisen kolmen vuoden aikana. Vastaajista kuusi prosenttia kertoi kokeneensa työssään seksuaaliväkivaltaa.
 Seksuaalinen häirintä kohdistui erityisesti alle 35-vuotiaisiin työntekijöihin, joista 45 prosenttia kertoi kokeneensa häirintää työuransa aikana.
 Asiakkaat ja potilaat useimmiten häirinnän takana
 Kyselyn mukaan seksuaalista häirintää koetaan yleisimmin asiakkaiden ja potilaiden taholta (85 prosenttia vastauksista). Toiseksi yleisimmin seksuaalista häirintää koetaan muiden työntekijöiden taholta (26 prosenttia).
 Kyselyssä kartoitettiin vastausvaihtoehdoin, millaista seksuaalista häirintää ja seksuaaliväkivaltaa vastaajat olivat kokeneet työssään. Seksuaalisen häirinnän osalta kerrottiin useimmiten seksuaalisesti latautuneista puheista, vitseistä tai ehdotuksista. Yleisiä olivat myös seksuaalisesti vihjailevat eleet tai ilmeet sekä työntekijän vartaloa tai pukeutumista koskevat intiimit huomautukset.
 Yleisimmät vastaajien kokemat seksuaaliväkivallan muodot olivat rintojen tai takapuolen puristelu sekä muu koskettelu.
 Seksuaalinen häirintä korostuu sosiaalipalveluissa
 Seksuaalinen häirintä on yleistä erityisesti sosiaalipalveluissa, joissa vastaajista 36 prosenttia oli kokenut häirintää ja 9 prosenttia seksuaaliväkivaltaa.
 Vastausten valossa työntekijöihin kohdistuva seksuaalinen häirintä ja seksuaaliväkivalta ovat tyypillisiä myös vuodeosastolla, psykiatriassa, palveluasumisessa, kotihoidossa, vammaispalveluissa, ensihoidossa ja kuntoutusosastoilla.
 Kyselyyn vastasi runsaat 4 000 tehyläistä. Vastanneista 90 prosenttia on naisia.
 Vastaajat työskentelevät erikoissairaanhoidossa (44 prosenttia vastaajista), perusterveydenhuollossa (30 prosenttia), sosiaalipalveluissa (22 prosenttia) ja varhaiskasvatuksessa (4 prosenttia). Tehyn kyselyn toteutti Aula Research.
 Lue aiheesta lisää:
 Uhrit jakavat saamiaan seksuaalisia ahdisteluviestejä uudella Instagram-tilillä – seuraajia jo 17 000, kuvakaappauksia valtavat määrät
 Sometilit avasivat keskustelun alakulttuurien seksuaalisesta häirinnästä – mutta mikä ylipäätään saa ihmisen raiskaamaan ja ahdistelemaan?

Tehyn kyselyyn vastanneista liki kolmannes kohdannut työssään seksuaalista häirintää – tekijänä useimmiten asiakas tai potilas


Summary: Lakon lisäksi ruuhkaa kasvatti kesäsesonki. Asiakaspalvelussa on vielä noin 500 käsittelemätöntä yhteydenottoa. VR:n palvelujohtaja Piia Tyynilä lupaa, että ne hoidetaan rivakasti.

Veturinkuljettajien lakko pysäytti toukokuussa junia ja sai aikaan palautevyöryn VR:n asiakaspalveluun. Korvauspyyntöjä ja muita yhteydenottoja tuli yli 2 000 kappaletta.
 – Siitä seurasi meille isot ruuhkat palaute- ja korvauskäsittelyyn. Ruuhkaa on saatu nyt hyvin purettua, mutta vielä noin 500 yhteydenottoa on työn alla, kertoo VR:n palvelujohtaja  Piia Tyynilä .
 Korvausajat ovat venyneet, ja osa asiakkaista on odottanut rahojaan takaisin yli kaksi kuukautta.
 – Monissa tapauksissa asiakas saa rahat tililleen jo muutaman päivän sisällä. Esimerkiksi lipun peruutukset tai epäonnistuneet ostotapahtumat käsitellään automaationa. Jotkut palautteet vaativat kuitenkin asiakaspalvelijan käsittelyä, ja niissä odotusaika voi olla pitempi. Siitä olemme tosi pahoillamme, Tyynilä sanoo.
 Asiakaspalveluun on lisätty nyt väkeä
 Lakon perään tuli heti kesälomakausi ja vilkastunut junamatkustus, mikä lisäsi ruuhkaa entisestään. Sesonkipiikkeihin VR voi varautua, mutta lakkoja ja luonnonoikkuja se ei luonnollisesti pysty juuri ennakoimaan.
 – Nyt olemme pyrkineet resurssoimaan elokuun aikana lisää henkilöitä, jotta saisimme odotusaikaa lyhennettyä huomattavasti. Kyllä tämä odotusaika on ollut meidänkin mielestämme aivan liian pitkä, Tyynilä sanoo.
 Koronapandemian alkuaikoina asiakaspalvelussa näkyi paljon lipunvaihtoja. Nyt asiakkaiden käytöksessä on tapahtunut selvä muutos.
 – Ihmiset harkitsevat matkalle lähtöä pitkään. Varausaikajänne on tällä hetkellä tosi lyhyt – tehdään paljon saman päivän päätöksiä, Tyynilä kertoo.
 Lue myös:
 Veturinkuljettajilla laaja mielenilmaus, eivät saavu perjantaina töihin – VR: Lähes kaikki lähi- ja kaukoliikenteen junavuorot perutaan

Veturinkuljettajien lakko aiheutti ruuhkan VR:n asiakaspalveluun – osa on odottanut korvauksia yli kaksi kuukautta


Summary: Algeriassa ainakin 65 ihmistä on kuollut maan pääkaupungin itäpuolella riehuvissa paloissa. Heistä yli puolet oli pelastustöihin kutsuttuja sotilaita. Naapurimaa Tunisiassa mitattiin tiistaina lähes 50 asteen lämpötiloja.

Korventavan kuuma sää jatkuu Välimeren ympäristössä, ja maastopalot roihuavat myös etelärannalla. Algeriassa ainakin 65 ihmistä on kuollut maastopaloissa maan pääkaupungin Algerin itäpuolella.
 Kuolleista 25 oli sotilaita, jotka oli lähetetty evakuoimaan alueen asukkaita. Lisäksi kymmenkunta sotilasta oli saanut pelastustöissä pahoja palovammoja. Tarkempia yksityiskohtia tapahtumista ei ole kerrottu.
 Rajuimmat palot ovat riehuneet vuoristoisella alueella sijaitsevan Tizi-Ouzoun kaupungin ympäristössä sekä Bejaiassa Välimeren rannalla. Algerian pääministeri sanoi televisiohaastattelussa, että ainakin Tizi-Ouzoun palot näyttävät tahallaan sytytetyiltä.
 Välimeren alueella on ollut poikkeuksellisen kuumaa. Algeriassa lämpöä oli tiistaina noin 46 astetta, mutta naapurissa Tunisiassa lämpötila nousi eilen mittaushistorian korkeimpiin lukemiin: 49 asteeseen. Edellinen ennätys 46,8 astetta oli vuodelta 1982.
 Myös Välimeren pohjoispuolelle on ennustettu lähipäiviksi varsin kuumaa. Lämpötila noussee selvästi yli 40 asteen myös Portugalissa, Espanjassa ja Italiassa.
 Afrikasta saapuvan kuuman ja kuivan ilman pelätään luovan otolliset olosuhteet uusille maastopaloille. Viime viikkoina muun muassa Turkissa ja Kreikassa on kärsitty laajoista maastopaloista.

Ennätyksellinen helleaalto korventaa myös Välimeren etelärannikkoa – Algeriassa kuollut yli 60 maastopaloissa


Summary: Niin sanotun Koskelan surman käsittely jatkuu ensi perjantaina Helsingin käräjäoikeudessa. Tuolloin käydään läpi kolmen murhasta syytetyn alaikäisen pojan mielentilatutkimusten lausunnot.

Kolmen vuonna 2004 syntyneen murhasta syytetyn pojan mielentilatutkimusten lausuntoja käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa Koskelan surmajutun viimeisessä pääkäsittelyssä perjantaina 13. elokuuta.
 Lausuntojen sisältö on muilta osin salainen, mutta niiden lopputulokset tulevat julki. Lausunnoista selviää, olivatko syytetyt teon aikaan syyntakeisia, syyntakeettomia vai alentuneesti syyntakeisia.
 Alaikäisiä poikia syytetään 16-vuotiaan pojan murhasta Koskelan sairaalan alueella Helsingissä perjantaina 4. joulukuuta 2020.
 Kolme mahdollista lopputulosta Jos syytetty todetaan syyntakeiseksi, mielentilatutkimus ei vaikuta rangaistukseen. Hänen katsotaan olleen teon aikaan täydessä ymmärryksessä. Syyntakeeton jätetään tuomitsematta rangaistukseen, koska hän ei esimerkiksi mielisairauden vuoksi ole voinut käsittää tekonsa seurauksia. Hänet voidaan määrätä psykiatriseen pakkohoitoon. Alentuneesti syyntakeinen on puolestaan teon hetkellä ollut täyttä ymmärrystä vailla, mutta hän voinut ymmärtää tekonsa seuraukset. Alentunut syyntakeisuus lyhentää tuomiota neljänneksellä, mutta se ei sisällä hoitovelvoitetta. Alaikäinen voidaan määrätä tahdosta riippumattomaan hoitoon mielisairauden perusteella tai alaikäisen vakavan mielenterveyshäiriön perusteella. Itse aiheutettu tila, kuten päihtymys teon aikana ei vähennä syytetyn syyntakeisuutta.
 Rikos oli poikkeuksellisen raaka ja julma
 Syyttäjien mukaan pojat murhasivat seurassaan olleen 16-vuotiaan pojan yksissä tuumin.
 Syyttäjien mukaan syytetyt olivat houkutelleet uhrin mukaansa yhden syytetyn syntymäpäiväjuhliin tarkoituksenaan kohdistaa häneen väkivaltaa.
 Uhria oli pahoinpidelty raa'alla, julmalla ja nöyryyttävällä tavalla useiden tuntien ajan. Lopulta tiedottomassa tilassa ollut uhri oli jätetty rikospaikalle kylmään ulkoilmaan. Hänet löydettiin menehtyneenä vasta seuraavana maanantaina.
 Uhria oli pahoinpidelty samassa paikassa jo kolmena aiempana perjantaina. Lisäksi osittain samat tekijät olivat osallistuneet aiemmin uhrin ryöstöön ja siihen yllyttämiseen.
 Lue lisää :  "Minulla on jotain hirveää kerrottavaa", sanoi yksi Koskelan epäillyistä äidilleen – näin tapahtumat etenivät murhayön jälkeen
 Syytetyt tutkittiin eri mielisairaaloissa
 Syyttäjät vaativat syytetyille mielentilatutkimusta heidän nuoren ikänsä sekä teon poikkeuksellisen laadun vuoksi.
 – On syytä tällaisessa teossa tutkia, ovatko vastaajat syyntakeisia ja löydetäänkö jotain syytä, miksi he ovat näin toimineet. Mielentilatutkimus oli myös heidän etunsa, kertoo toinen jutun syyttäjistä, aluesyyttäjä  Satu Pomoell .
 Kukaan ei vastustanut tutkimusta, joten syytetyt määrättiin mielentilatutkimukseen Helsingin käräjäoikeuden 24. maaliskuuta 2021 antamassa välituomiossa.
 Lue lisää:   16-vuotiaan murhasta Koskelassa syytetyt pojat määrättiin mielentilatutkimukseen – oikeus antaa tuomion tulokset saatuaan
 Välituomion mukaan syyttäjien kuvaus perjantain 4. joulukuuta tapahtumista on voitu pääpiirteissään todistaa. Välituomiossa ei kuitenkaan otettu vielä kantaa rangaistuksiin tai rikosnimikkeisiin.
 Kaikki kolme syytettyä on tutkittu kevään ja kesän aikana kukin eri psykiatrisessa sairaalassa. Alaikäisten mielentilatutkimuksissa otetaan huomioon myös kehityksen keskeneräisyys.
 Syyttäjä vaativat pitkiä vankeusrangaistuksia
 Lopullinen tuomio annetaan, kun mielentutkimusten lausunnot on käsitelty oikeudessa. Tuomioistuin ottaa mielentilalausunnot huomioon harkinnassaan, mutta tekee ratkaisun rangaistuksesta itsenäisesti.
 Tuomionantopäivä kerrotaan perjantain istunnossa. Tuomio annettaneen muutaman viikon sisällä. Alaikäiset syytetyt ovat edelleen vangittuina. Perjantaina päätetään vangitsemisen jatkamisesta.
 Syyttäjät vaativat  syytetyille 12, 11 ja 9,5 vuoden vankeusrangaistuksia murhasta sekä aiemmista pahoinpitelyistä ja ryöstöstä sekä siihen yllyttämisestä.
 Syytetyt kiistävät tahallisen henkirikoksen. Kaksi heistä myöntää uhrin viimeisenä iltana syyllistyneensä törkeään pahoinpitelyyn ja törkeään kuolemantuottamukseen, yksi pelkkään pahoinpitelyyn.
 Puolustuksen mukaan oikea rangaistus törkeistä rikoksista olisi noin neljä vuotta vankeutta ja pahoinpitelystä alle kaksi vuotta ehdollista vankeutta.
 Asianosaiset voivat täydentää loppulausuntojaan perjantain istunnossa.
 – Asianosaisilla on tilaisuus lausua siitä, mitä mielentilatutkimuksen jälkeen on heidän mielestään tarpeen lausua ennen kuin he jättävät asian ratkaistavaksi, kertoo Helsingin käräjäoikeuden laamanni, Koskelan surmajutun puheenjohtaja  Tuomas Nurmi .
 Viranomaisten toimintaa selvitetään
 Koskelan surma on herättänyt kysymyksiä viranomaisten toiminnan riittävyydestä.
 Lue lisää:   Poliisi on aloittanut esiselvityksen Koskelan henkirikoksen taustoihin liittyen – selvityksen alla on lastensuojelun ja koulun toiminta
 Murhasta syytetyt pojat pahoinpitelivät surman uhria useita kertoja ennen surmailtaa.
 Uhri oli saanut pahoinpitelyistä silmin nähden havaittavia vammoja. Hän oli kuitenkin peitellyt vammojen alkuperää.
 Kukaan uhrin lähellä ollut ulkopuolinen ei tiennyt tilanteesta, eikä puuttunut siihen. Poliisi tiedotti tapauksen alkuvaiheessa uhrin olleen lastensuojelun asiakas.
 Ylen tietojen  mukaan hän asui kodin ulkopuolelle sijoitettuna uhrin vanhempien omasta toiveesta.
 Helsingin poliisilaitos tekee esiselvitystä uhrin koulun ja lastensuojelun toiminnasta. Selvitys valmistunee lähiaikoina.
 Lisää aiheesta:
 Ylen tiedot: Viranomaiset pettivät Koskelan surman uhrin – lastenkoti ei etsinyt poikaa vaikka vanhemmat pyysivät, koulusta paljastui puutteita
 Koskelan henkirikoksen syyttäjät: Illan kuluessa syytettyjen on täytynyt ymmärtää, mihin teko johtaa – teossa kysymys tahallisuuden alimmasta asteesta
 Koskelan murhatutkinta valmistui: 16-vuotiaat epäillyt pitivät sadistisesti hauskaa uhrin kustannuksella – uhria pahoinpideltiin samassa paikassa useana perjantaina
 Koskelan henkirikoksen uhri oli lastensuojelun asiakas ja se toi esiin alan kipupisteet – asiantuntija: Hatkassa olevia nuoria ei välttämättä etsi kukaan

Ymmärsivätkö 16-vuotiaan pojan Koskelassa surmanneet alaikäiset toimintansa seuraukset? Mielentilatutkimusten lopputulokset julki perjantaina


Summary: Kyseessä oli eteläsuomalaisen kuljetusyhtiön rekka, myös holtittomasti ajanut kuljettaja tuli etelämpää Suomesta. Tiistai-iltana Nelostiellä kaiteisiin rekallaan törmänneen ja ajoin vastaantulijoiden kaistalla ajaneen kuljettajan huumepikatesti oli positiviinen.

Iissä Nelostiellä tiistai-iltana  vaaraa aiheuttaneen rekan  lasti olisi irrotessaan voinut aiheuttaa pahaakin jälkeä.
 Oulun poliisin rikoskomisario  Jan Sormusen  mukaan lastina oli 1 600 kilon painoisia paperikartonkirullia, noin 35 000 kiloa yhteensä. Kuorman sidokset olivat löystyneet. Yhdenkin rullan lähteminen liikkeelle olisi tarkoittanut merkittävää vahinkoa mahdollisille tiellä liikkujille, Sormunen arvioi.
 Jan Sormusen mukaan kyseessä oli eteläsuomalaisen kuljetusyhtiön rekka ja myös sen holtittomasti ajanut kuljettaja tuli etelämpää Suomesta.
 Tiistai-iltana Iissä Kemintiellä kohti pohjoista matkannut kuljettaja oli törmännyt rekalla sillan kaiteeseen, ajanut reilua ylinopeutta ja ajautui useita kertoja vastaantulijoiden kaistalle.
 Iltaseitsemältä poliisin pysäyttämä rekan kuljettaja puhalsi alkometriin nollatuloksen, mutta huumepikatestin tuloksen perusteella hänen epäillään olleen usean eri huumausaineen vaikutuksen alaisena.
 Poliisi epäilee rekan kuljettajan syyllistyneen muun muassa törkeään rattijuopumukseen, törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen sekä huumausaineen käyttörikokseen.
 Jan Sormusen mukaan mahdollisesti käytetyt huumausaineet voidaan eritellä jo henkilöltä otetusta verikokeessa. Tulosten saamiseen voi mennä viikkoja.

Rekkakuski aiheutti vaaratilanteen Iissä: holtittomasti heilunut rekka sisälsi tuhansia kiloja paperirullia – olisi voinut tehdä pahaa jälkeä


Summary: Meri-Porin yhtenäiskoulu tarjosi oppilailleen yllätysesityksen lukukauden aloituksen kunniaksi.  Esiintyjille hetki oli ainutlaatuinen, eikä sitä voi verrata tavalliseen keikkaan. Myös yleisössä koettiin kylmiä väreitä.

Porissa Meri-Porin yhtenäiskoulun oppilaat heräsivät tänään uuteen kouluvuoteen. Tarkkaan varjeltu salaisuus paljastui vasta koulun pihalla.
 Kesäloman viimeisten päivien aikana koulun takapihalle oli ilmestynyt lava, jolle kapusivat tänään rap-artisti  Pyhimys  ja laulajakonkari  Eino Grön .
 – Tätä ei voi oikeastaan verrata tavalliseen esiintymiseen. Yllätyin, kuinka pinnassa tunteet olivat. Tämä saattaa olla ainutkertainen keikka, Pyhimys totesi esityksen jälkeen.
 Kumpikaan artisteista ei ole ollut koskaan vastaavanlaisessa koulunavauksessa. Eino Grön muistelee olleensa kouluaikoinaan silti hyvinkin usein lavalla.
 – Minut poimittiin jo päiväkodissa lavalle ja heti ekalla luokalla jouduin laulamaan. Ne muistot ovat läheisiä ja siitä se ura lähti ensin harrastuksen kautta, Grön kertoo.
 Meri-Porin yhtenäiskoulun lukuvuoden avajaisissa julistettiin myös koulurauha. Kasper Heimolehto / Yle
 Ajatus lähti uimarannalta
 Pyhimyksen ja Eino Grönin esitys teki vaikutuksen yleisöönsä.
 – Minulle tuli jotenkin kylmät väreet esityksen aikana. Se oli aika tunteellista, kuvailee seitsemännen luokan aloittava  Iiris Simala .
 Meri-Porin yhtenäiskoulun rehtori  Toni Ranne  pitää tärkeänä, että isoon yhteisöön saadaan hyvä yhteishenki tämän kaltaisilla lukuvuoden avajaisilla. Ranne kehitti ajatuksen juhlallisesta startista jo monta vuotta sitten työskennellessään toisessa porilaiskoulussa.
 Tämän vuoden erikoisversion hän kuitenkin ideoi kesälomallaan.
 – Lekottelin uimarannalla, kun yhtäkkiä mieleen pälkähti, että oppilaille pitää tarjota koronavuoden jälkeen jotain erityistä. Eino Grön on koulumme suojelija, ja hänen kauttaan saimme myös Pyhimyksen mukaan, Ranne summaa.
 Lue myös:
 Moni yläkouluikäinen aloittaa lukuvuoden koronarokotuksella omassa koulussa – Näin rokotuksiin on valmistauduttu Vantaan Aurinkokiven koulussa
 Peruskoulu alkaa tänään lähiopetuksessa – viidesluokkalainen Leo Oksanen on tottunut koronatoimiin ja jännittää eniten uutta koulua

Pyhimys ja Eino Grön antoivat lähtölaukauksen kouluvuodelle Porissa – hetki oli tunteikas sekä esiintyjille että yleisölle


Summary: Osa suomalaisista on jättänyt ottamatta koronarokotteen, vaikka siihen olisi mahdollisuus. Yle kerää kokemuksia siitä, millaisia tilanteita tämä on aiheuttanut ihmisten arjessa. Onko rokottamattomuus johtanut kiistoihin lähipiirissäsi? Miten ne on ratkaistu?

Ensimmäisen koronarokotteen oli keskiviikkona saanut Suomessa 67,6 prosenttia väestöstä, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL. Tämä tarkoittaa, että 32,4 prosenttia väestöstä on toistaiseksi rokottamattomia.
 Tällä hetkellä koronarokotetta tarjotaan jo 12-vuotiaille ja sitä vanhemmille lapsille ja aikuisille. Osa suomalaisista on siis toistaiseksi jättänyt ottamatta koronarokotteen, vaikka rokote olisi heille tarjolla.
 Yle kerää nyt kokemuksia ihmisten arjesta. Onko rokotteen ottaminen tai ottamatta jättäminen aiheuttanut kiistoja esimerkiksi koulussa, perheessä tai kaveripiirissä? Millaisiin tilanteisiin olet törmännyt? Onko rokotekattavuus vaikuttanut tapaamisiin, harrastuksiin tai juhlien järjestämiseen?
 Jätäthän nimesi ja yhteystietosi. Kerro myös, oletko valmis kertomaan kokemuksistasi omalla nimelläsi.

Kerro meille: Onko koronarokotteen ottaminen aiheuttanut kiistaa lähipiirissäsi?


Summary: Suojelupoliisin ylietsivä ei valita hovioikeuteen käräjäoikeuden langettamasta tuomiosta. Käräjäoikeus katsoi ylietsivän toimineen esteellisenä virkatehtävässään. Suojelupoliisi pohtii, voiko ylietsivä jatkaa virassaan.

Helsingin käräjäoikeus  tuomitsi heinäkuussa suojelupoliisin (supo)  ylietsivän sakkoihin virkarikoksesta ja ampuma-aserikoksesta.
 Käräjäoikeuden päätös jää nyt voimaan, koska tuomittu ja syyttäjä eivät valita hovioikeuteen.
 Käräjäoikeus katsoi päätöksessään, että ylietsivä oli tehnyt vuosina 2016–2017 ydinvoimayhtiö Fennovoimaan liittyvän virkatoimensa esteellisenä. Oikeuden mukaan mies oli suorittanut Fennovoiman turvakontin auditoinnin eli turvallisuuden arvioinnin Pohjois-Pohjanmaan Pyhäjoella.
 Koirapalveluita tarjoava yritys teki ylietsivästä esteellisen
 Esteellisyyden aiheutti miehen ja hänen avopuolisonsa osittain omistama yritys, jolta Fennovoima tilasi koirapalveluita.
 Fennovoima maksoi yhtiölle erikoisetsintä- ja suojelukoirapalvelun valmiuksien luomisesta noin 30 000 euroa vuodessa vuosina 2015–2017. Fennovoima oli yhtiön ainoa asiakas.
 Käräjäoikeuden mukaan suojelupoliisin ylietsivän täytyi ymmärtää, että luottamus hänen toimintansa puolueettomuuteen oli vaarantunut.
 Ylietsivä ei ollut ilmoittanut sivutoimestaan suojelupoliisille, vaikka käräjäoikeuden mukaan hänen olisi pitänyt virkamieslain perusteella tehdä niin. Oikeuden mukaan sivutoimea ei todennäköisesti olisi myönnetty tai sen pitäminen olisi kielletty.
 Ylietsivä kiisti käräjäoikeudessa syyllistyneensä virkavelvollisuuden rikkomiseen.
 Tuomio myös ampuma-aserikoksesta
 Suojelupoliisin ylietsivä oli tuomittu käräjäoikeudessa myös ampuma-aserikoksesta.
 Miehellä oli hallussaan Mauser-merkkinen käsiase. Syyttäjän mukaan mies sai rekisteröimättömän aseen sukulaiseltaan ja piti sen jälkeen asetta hallussaan muun muassa kotonaan ja työpaikallaan.
 Ylietsivä totesi käräjäoikeudelle, ettei ase ollut toimintakuntoinen. Käräjäoikeuden mukaan asetta ei kuitenkaan ollut deaktivoitu eli tehty toimintakyvyttömäksi. Oikeus katsoi ylietsivän syyllistyneen ampuma-aserikokseen.
 Käräjäoikes tuomitsi suojelupoliisin ylietsivälle 40 päiväsakkoa, mikä hänen tuloillaan tarkoitti 1 240 euroa. Tämä sakkorangaistus jää nyt siis voimaan.
 Ylietsivä on ollut pidätettynä virastaan tapauksen tutkinnan alusta lähtien. Suojelupoliisista kerrottiin keskiviikkona Ylelle, että Supo tekee asiassa virkamiesoikeudelliset ratkaisut, koska käräjäoikeuden tuomio on nyt lainvoimainen.
 11.8.2021 kello 15.40 juttuun lisätty tieto, että Supo tekee asiassa nyt virkamiesoikeudelliset ratkaisut.
 Lue myös:
 Supon ylietsivä teki Fennovoimaan liittyvän virkatehtävän esteellisenä, käräjäoikeus tuomitsi sakkoihin
 Suojelupoliisin ylietsivälle vaaditaan tuomiota virkavelvollisuuden rikkomisesta Fennovoimaan liittyvien virkatehtävien hoitamisessa

Suojelupoliisin ylietsivä tuomittiin sakkoihin virkarikoksesta, ei valita hovioikeuteen – tuomion taustalla oli miehen omistama koirayritys


Summary: Huoltajat ottivat yhteyttä kouluun saatuaan rokotevastaisen viestin opettajalta maanantai-iltana. Koulu lähetti vastineensa seuraavana päivänä. Sen jälkeen tilanne eteni opettajan irtisanoutumiseen.

Rokotevastaisen viestin huoltajille lähettänyt opettaja on irtisanoutunut tehtävistään Kokemäellä.
 Satakunnan Kansa  kertoi tiistaina, että opettaja lähetti maanantai-iltana huoltajille Wilman välityksellä viestin, jossa pyydettiin huomioimaan rokotteiden haitat. Viestissä oli myös linkkejä rokotevastaisille sivustoille.
 Koulu sai viestistä paljon palautetta.
 Kokemäen yhteiskoulun rehtori  Timo Niinisalo  kertoo, että viesti oli täysin koulun linjan vastainen. Viestin lähettänyt opettaja on nyt tehnyt omat ratkaisunsa kohun saattelemana.
 – Emme olleet vielä edes ehtineet keskustella asiasta, kun hän oli jo tehnyt omat päätelmänsä ja tuli irtisanoutumaan.
 Koulu suhtautuu koronarokotuksiin Niinisalon mukaan myönteisesti ja seuraa viranomaisten ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen linjauksia. 12-vuotiaiden rokotukset aloitetaan koulussa lähiaikoina.
 Koulu on lähettänyt tapauksen jälkeen huoltajille oman viestinsä rokotuksista ja henkilökunnan kanssa on keskusteltu siitä, kenellä on oikeus lähettää koulun järjestelmän kautta viestejä.

Opettaja lähetti rokotevastaisen Wilma-viestin Kokemäellä – irtisanoutui kohun saattelemana


Summary: Yt-neuvottelut ovat osa Veikkauksen suunnittelemaa organisaatiouudistusta. Uusia tehtäviä pyritään löytämään työntekijöille yhtiön sisällä esimerkiksi Tampereelle avattavasta Casinosta.

Rahapeliyhtiö Veikkaus aloittaa yt-neuvottelut, joiden piirissä on kaikkiaan 830 henkilöä.
 Henkilöstövähennysten kohteeksi voi joutua Veikkauksen arvion mukaan enimmillään 200 henkilöä ja lisäksi 330:n henkilön työsuhteen ehtoihin voi tulla Veikkauksen mukaan oleellisia muutoksia.
 Neuvottelut koskevat koko Myyntipaikka-yksikköä ja lisäksi muutamia henkilöitä Veikkauksen laki- ja vastuullisuusyksiköistä, kertoo pelinhoitajien ja pelisalityöntekijöiden pääluottamusmies  Satu Lindström .
 Neuvotteluiden piirissä on toimihenkilöitä, mutta suurin osa on työntekijöitä, kuten pelisalien henkilökuntaa. Työntekijöihin lukeutuu myös noin satakunta huoltoteknikkoa.
 Henkilöstövähennyksistä näillä näkymin 150 koskisi työntekijäpuolta ja 50 toimihenkilöitä, Lindström kertoo.
 Lindström sanoo osanneensa odottaa yt-neuvotteluiden tuloa, mutta kertoo ajankohdan tulleen yllätyksenä.
 – Olemme keskellä koronavuotta, vastuullisuustoimenpiteiden toteuttaminen on vielä kesken, eli tässä on tapahtunut isoja muutoksia, joiden vaikutus liiketoimintaan on vielä vaikea arvioida, Lindström sanoo.
 "Kaikkein pienipalkkaisimpia työntekijöitä Veikkauksen listoilla"
 Myös toimihenkilöiden luottamusmies  Kristiina Lindroos  on harmissaan.
 – Henkilöstö alkaa olla aika väsynyttä. Meillä on näitä oikeastaan sieltä vuoden 2016 yhdentymisestä lähtien käyty näitä organisaation yt-neuvotteluita käytännössä joka vuosi yhdet. Ja nyt tuli taas näin isot neuvottelut, joissa on vähennyksiä, niin kyllä se varmaan vetää mielen matalaksi.
 Yhdentymisellä Lindroos viittaa Veikkauksen, RAY:n ja FinToton yhdistymiseen.
 Toimihenkilöiden pääluottamusmies Kristiina Lindroos tuumaa, että koko rahapelaamisen toimintaympäristö on muuttunut ehkä enemmän mitä päättäjät edes osasivat aavistella laittaessaan aikanaan kolme rahapeliyhtiötä yhden nimen alle.
 – Mutta nyt se muutos sitten kolahtaa henkilöstöön aika suuresti.
 Lindroos myös muistuttaa, että käytännössä juuri Myyntipaikka-yksikön työntekijät ovat olleet korona-aikaan kuukausia lomautettuna pelipaikkojen ja automaattien ollessa kiinni.
 – Eli nyt kun alkoi jo näyttää vähän valoisammalta, niin tulivat nämä yt-neuvottelut. Ja täytyy muistaa, että (Myyntipaikka-yksikön) puolella suurin osa työntekijöistä on niitä kaikkein pienipalkkaisimpia Veikkauksen palkkalistoilla.
 Huoltoteknikoiden pääluottamusmies  Pasi Kaijansinkko  pitää tilannetta harmillisena, mutta samalla vääjäämättömänä seurauksena peliautomaattien määrän vähenemisestä ja ylipäätään murroksesta, jossa rahapelaamisen määrä vähenee suhteessa digipelaamiseen.
 – Tämä on vääjäämätön lopputulos. Olen kuitenkin huolissani siitä, kuinka saamme kaiken huoltotoiminnan hoidettua pienemmällä porukalla. Huollamme peliautomaatit, lottopäätteet kaupoissa ja kioskeissa sekä kasinot. Työtä meille tulee jäämään, mutta pienemmällä porukalla hoidetaan, Kaijansinkko sanoo.
 Osa isompaa organisaation uudistamista
 Yt-neuvotteluiden piirissä oleville yritetään löytää muita tehtäviä, esimerkiksi Tampereen Casinolta, kertoo kanava ja myyntijohtaja Jari Heino. Jouni Immonen / Yle
 Yt-neuvottelut ovat osa Veikkauksen suunnitelmaa uudistaa, modernisoida ja tehostaa organisaatiotaan.
 Uudistuksen tarpeen taustalla on yksinkertainen syy: tulot ovat vähentyneet.
 – Taustalla on se, että me rakennamme vastuullista peliympäristöä ja se vaikuttaa pelaamisen kysyntään. Eli tämä niin sanottu pakollinen tunnistautuminen ja pelirajat vaikuttavat tuottoihin, tarkentaa Veikkauksen kanava- ja myyntijohtaja  Jari Heino .
 Peliautomaattien määrä kaupoissa on kutistunut ja niihin on tullut tunnistautumispakko. Viime vuonna korona sulki myös pitkäksi aikaa pelikoneet ja Veikkauksen pelisalit.
 Veikkauksen  vuoden 2020 tilikauden tulos  – 680,2 miljoonaa euroa – oli yli 32 prosenttia pienempi kuin edeltäneenä vuonna.
 – Myyntipaikkojen määrä on vähentynyt noin 20 prosenttia tässä viimeisen puolentoista vuoden aikana, niin sillä on vaikutuksensa. Työn määrä ja työtehtävien tarve on muuttunut ja meidän on ennen kaikkea varmistettava se, että yhtiö on jatkossakin elinvoimainen, Heino perustelee uudistustarvetta.
 Veikkaus kertoo pyrkivänsä tarjoamaan mahdollisimman monelle yt-neuvotteluiden piirissä olevalle uusia tehtäviä yhtiöstä. Joulukuussa Tampereelle avataan uusi kasino, jonne tarvitaan Veikkauksen mukaan 50 työntekijää. Tampereelle voisi siis halutessaan siirtyä osa niistä, joiden työsuhteen ehtoihin esitetään muutoksia.
 Lindströmillä ei ole vielä tietoa siitä, miten pelisaliketjua muutetaan, tai väheneekö pelisalien määrä ja missä.
 – Kunhan neuvottelut ensi viikolla alkavat, meille on luvattu selkeitä visioita siitä, mitä se pelisaliketju tarkoittaa tulevaisuudessa ja missä töitä sitten on, Lindström sanoo ja mainitsee niin ikään Tampereelle tuloillaan olevan kasinon työvoimatarpeen.
 Lue lisää:  Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen siirtäisi Veikkauksen tuotot valtion budjettiin: "Asialla alkaa olla jo kiire"
 Vaatimukset katkaista Veikkauksen ja järjestörahoituksen yhteys yltyvät
 Lidl poistaa pelikoneet kaupoistaan – päätös tuli Veikkaukselle yllätyksenä
 Korona sulki pelipaikkoja, Veikkaus aikoo lomauttaa – neuvottelujen piirissä noin 800 työntekijää

Veikkaus aloittaa yt-neuvottelut: 200 työntekijää voi menettää työnsä – pääluottamusmies: "Nyt se muutos sitten kolahtaa henkilöstöön"


Summary: Huoltovarmuuskeskuksen suojamaskikauppoihin liittyvän kiristystapauksen esitutkinta on valmistunut ja tapaus siirtyy syyteharkintaan, kertoo Helsingin poliisi.

Helsingin poliisi on saanut esitutkinnan valmiiksi julkisuudessa esillä olleeseen suojamaskikauppoihin liittyvästä kiristystapauksesta.
 Esitutkinnan perusteella poliisi epäilee kolmea henkilöä rikoksista. Rikosnimikkeistä kaksi on törkeän kiristyksen yritys ja yksi yllytys törkeään kiristykseen.
 Poliisi epäilee, että asianomistajaa on vaadittu pakottamalla luopumaan noin viiden miljoonan euron arvoisesta taloudellisesta edusta. Tapaukseen epäillään liittyneen eri asteista uhkailua ja kiristystä.
 Poliisi epäilee kolmea henkilöä rikoksista. Tapauksessa on epäiltynä kaksi miestä ja yksi nainen. Rikosnimikkeinä on kaksi törkeän kiristyksen yritystä ja yksi yllytys törkeään kiristykseen. Poliisin tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Mikko Nikkanen  luonnehtii epäiltyjä keski-ikäisiksi. Hän ei avaa sitä, keitä epäillään milläkin rikosnimikkeellä.
 Nikkasen mukaan epäillyt ovat kaikilta osin kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin. Tapaus on siirtynyt tänään syyttäjälle syyteharkintaan.
 Helsingin poliisin kiristystapausta koskeva tutkinta liittyy samaan kokonaisuuteen kuin Keskusrikospoliisin Huoltovarmuuskeskuksen suojavälinehankintoja koskeva  esitutkinta, joka eteni syyteharkintaan eilen .
 Tutkinta alkoi kiven heittämisestä ikkunan läpi
 Poliisi sai huhtikuun alussa 2020 ilmoituksen kiven heittämisestä sisään asunnon ikkunasta Helsingissä. Tapauksen tutkinnassa poliisin tietoon tuli seikkoja, jotka johtivat kiristysepäilyihin.
 – Kiven heitto on ollut eräänlainen alkusysäys tutkinnalle. Siitä tämän tapahtumasarjan selvittely on käynnistynyt, ja taustalta ilmeni, että tässä on asianomistajalta pyritty saamaan taloudellista hyötyä pois, Nikkanen sanoo STT:lle.
 Saman kuun lopulla poliisi otti Etelä-Suomessa kiinni kaksi ihmistä epäiltyinä törkeästä kiristyksestä. Sittemmin epäillyt rikosnimikkeet vaihtuivat törkeän kiristyksen yritykseksi, koska uhrilta ei onnistuttu saamaan tavoiteltua taloudellista etua.
 Poliisi ei ota kantaa epäiltyjen tai uhrin henkilöllisyyteen.
 Juttua päivitetty 11.8. kello 16.20: Lisätty tiedot tutkinnan aloituksesta ja rikoskomisario Nikkasen kommentit.
 Lue lisää aiheesta:
 Huoltovarmuuskeskuksen suojavälinehankintoja koskeva esitutkinta syyteharkintaan – kahta henkilöä epäillään törkeästä petoksesta

Suojamaskikauppojen kiristystapauksen esitutkinta valmistui, poliisi epäilee kolmea rikoksista


Summary: Vihreät valitsevat syyskuussa kolme varapuheenjohtajaa, joista yksi tuurannee äitiyslomalle jäävää Ohisaloa puheenjohtajan ja sisäministerin tehtävässä. Kansanedustajista varapuheenjohtajan paikkaa tavoittelevat ainakin Iiris Suomela ja Atte Harjanne.

Vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  ei saa vastaehdokasta, kun puolue valitsee puheenjohtajistonsa ja hallituksensa syyskuun puoluekokouksessa. Puolue kertoo, että ehdokasasettelu jäsenäänestykseen vihreiden puheenjohtajaksi on päättynyt.
 Koska Ohisalolla ei ole vastaehdokasta, neuvoa-antavaa jäsenäänestystä puolueen puheenjohtajasta ei järjestetä.
 Ohisalo jää myöhemmin syksyllä äitiyslomalle. Varapuheenjohtajia valitaan kolme, ja heidän tehtävänään on viedä puolue talven aluevaaleihin. Yksi varapuheenjohtajista tuurannee Ohisaloa myös sisäministerin tehtävässä.
 Paikkaa varapuheenjohtajistosta ovat ilmoittaneet tavoittelevansa kansanedustaja  Iiris Suomela , kansanedustaja  Atte Harjanne  sekä nykyiset varapuheenjohtajat  Jaakko Mustakallio  ja  Fatim Diarra .
 Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien kaudet ovat kahden vuoden mittaisia.
 Lue lisää:
 Ylen selvitys: Maria Ohisalon asema vihreiden johdossa näyttää vahvalta, puolueväki vaatii kuitenkin väkevämpää otetta hallitustyöhön
 Maria Ohisalo hakee jatkokautta puheenjohtajan tehtäviin, odottaa lasta – katso videolta liikuttunut ilmoitus raskaudesta

Ohisalo ei saanut haastajaa vihreiden puheenjohtajaksi


Summary: Tuholainen tappaa roomalaisille rakkaita pinjamäntyjä. Arviolta neljä viidestä Rooman pinjasta kärsii loisesta. Päättäjät ovat viivytelleet puiden suojelemisessa, mutta kansalaiset yrittävät pelastaa niitä muun muassa leppäkerttujen avulla.

ROOMA  Puunhoitaja  Marco Belli  osoittaa pinjojen latvoja Rooman Acquedotti-puistossa. Latvukset ovat harvoja ja ruskeansävyisiä.
 – Neulaset ovat lyhyitä ja huonokuntoisia, Belli näyttää.
 Tuholainen on iskenyt jo kymmeniintuhansiin ikonisiin pinjamäntyihin, jotka reunustavat Rooman katuja ja koristavat kaupungin puistoja.
 Pinjapuita Rooman historiallisessa keskustassa Forum Romanumin liepeillä. Francesco Bellina / Cesura
 Niiden pelastamiseksi pitäisi toimia nopeasti, arboristi Marco Belli kertoo.
 Pinja on Roomalle elintärkeä muutenkin kuin symbolisesti.
 – Pinjat luovat varjoa Rooman helteisille kaduille ja pitävät lämpötilan elinkelpoisena. Jos menetämme ne, täällä tulee kuuma kuin helvetissä, Belli sanoo.
 Arboristi Marco Belli on hoitanut työkseen Rooman pinjoja kaksi vuosikymmentä. Francesco Bellina / Cesura
 Tuhoeläin kulkeutui Italiaan ulkomailta
 Pinjoihin iskenyt loinen on latinankieliseltä nimeltään  Toumeyella parvicornis . Se levisi Pohjois-Amerikasta Italian länsirannikolle vuonna 2014.
 Roomassa se on tehnyt tuhojaan kolmen vuoden ajan.
 Vieras hyönteinen on päässyt leviämään nopeasti siksi, ettei sille ole löytynyt alueelta luontaista vihollista.
 Katastrofi olisi voitu estää, jos kaupungin hallinto olisi tarttunut toimeen saman tien, Marco Belli sanoo.
 Päättäjät ovat viivytelleet, mikä on saanut roomalaiset barrikadeille. Vasta tämän vuoden huhtikuussa aluejohtaja  Nicola Zingaretti  budjetoi  ongelman hoitamiseen  rahaa puoli miljoonaa euroa.
 Moni roomalaispinja on kuitenkin jo heikossa kunnossa tai käytännössä kuollut. Arviolta neljä viidestä kaupungin pinjasta kärsii loisesta. Lukuisia on jouduttu kaatamaan.
 Kansalaisjärjestöaktiivi Nicoletta Camboni nousee nosturilla pinjan latvaan vapauttamaan leppäkerttuja. Francesco Bellina / Cesura
 Pelastusta haetaan leppäkertuista
 Pinjapuun latvassa keikkuu nainen valjaat yllään.  Nicoletta Camboni  vapauttaa rungolle kymmeniä leppäkerttuja.
 Pian mustat, punapilkulliset ötökät vilistävät puussa ristiin rastiin.
 Camboni suorittaa tärkeää tehtävää, sillä leppäkertut ovat pinjoja tappavan tuhoeläimen luontaisia vihollisia.
 – Päästämme leppäkerttuja mahdollisimman lähelle tuholaisia, joita leppäkertut sitten syövät, hän selittää.
 Nicoletta Camboni kuuluu Amici di Villa Leopardi -kansalaisyhdistykseen, joka kerää rahaa pinjojen hoitamiseen. Francesco Bellina / Cesura
 Nosturi nostaa Cambonin seuraavaan puuhun, jonne hän vapauttaa uuden satsin leppäkerttuja.
 – Nyt leppäkertut pitäisi saada lisääntymään, siten ne voisivat auttaa ratkaisemaan tilanteen, hän sanoo.
 Leppäkerttujen toivotaan sopeutuvan uuteen elinympäristöönsä ja lisääntyvän.  Francesco Bellina / Cesura
 Parasta olisi lisätä hyönteisten määrää
 Roomalaiset ovat seuranneet surullisina rakkaiden pinjojensa rappiota. Osa on tarttunut toimeen itse.
 Puunhoitaja Marco Bellin mukaan pinjoja hoidetaan suurimmaksi osaksi yksityisellä rahalla.
 Sitä tehdään yleisimmin ruiskuttamalla torjunta-aineita puun runkoon. Ne tappavat tuhoeläimen lähes varmasti, mutta eivät yksinään ole kestävä tapa hoitaa ongelmaa, Belli sanoo.
 – Käsittely pitää uusia noin kerran vuodessa, ja se tulee kalliiksi. Emmekä voi puhkoa puita hamaan loppuun asti, hän tuhahtaa.
 Pinjamännyt luovat helteiseen Roomaan varjoa. Francesco Bellina / Cesura
 Bellin mukaan tärkeää olisi lisätä luonnossa olevien, tuhoeläinten luontaisten vihollisten kuten leppäkerttujen määrää.
 – Olemme hävittäneet tuholaismyrkyillä valtavasti hyönteisiä, hän sanoo.
 Leppäkerttuterapiakin herättää kysymyksiä. Yhden puiston säännöllinen hoitaminen voi maksaa puiden määrästä riippuen tuhansia euroja.
 Ongelmana on myös se, ettei koskaan voi tietää, mihin hyönteiset päättävät asettua.
 Silti puunhoitaja Belli suhtautuu leppäkerttuihin myönteisesti.
 – Erittäin huonossa kunnossa olevat puut pitää pelastaa nopeasti. Pitkällä tähtäimellä luonnon monimuotoisuutta pitää tukea lisäämällä hyönteisiä, hän sanoo.
 Pinjoja Villa Borghesen puistossa.  All Over Press
 Lue lisää:
 Tuontipuussa voi piileskellä tuholaisia, joita torjutaan vuosia – energiapuun tuonnissa halutaan nyt välttää virheet
 Kymmenen vuoden välein iskevä tuholainen tuli taas – syö koivut ja pihlajat hetkessä lehdettömiksi

Roomaa varjostavat pinjapuut ovat vaarassa kuolla – "Jos menetämme ne, täällä tulee kuuma kuin helvetissä", suree puunhoitaja


Summary: Pieksämäen alakoulut sijaitsevat vilkkaasti liikennöidyillä alueilla, ja vaaratilanteita on sattunut vuosittain. Nyt koululaisille on merkitty turvalliset reitit katuihin ja lyhtypylväisiin. Koulujen lähistössä suojatiet on varustettu huomiovaloilla.

Pieksämäkeläinen Harjun koulu sijaitsee vilkkaasti liikennöidyn Kuopiontien varrella. Alakoululaiset saapuvat lähes kaikista ilmansuunnista ja reitille osuu esimerkiksi koulun nurkalla sijaitseva, liikennevaloin ohjattu risteys.
 Nyt koululaisille on suunniteltu aiempaa turvallisemmat kulkureitit kolmen eri alakoulun läheisyyteen. Reitit on merkitty kevyen liikenteen väylille ja jalkakäytäville sinisellä viivalla sekä lasten itsensä suunnittelemalla opasteella.
 – Ei ole käytetty lyhintä reittiä vaan turvallisinta reittiä. Olemme pyrkineet etsimään sellaisia reittejä, jotka karttavat isoja risteyksiä ja on muutenkin turvallisia kulkea, kertoo tekninen johtaja  Jari Nykänen .
 Pieksämäellä järjestettiin piirustuskilpailu, jossa lapset saivat suunnitella turvallisen koulutien opasteen. Esa Huuhko / Yle
 Lisäksi koulujen läheisyydessä sijaitseville suojateille on asennettu vilkkuvat huomiovalot, jotka kertovat autoilijalle, kun lapsi – tai kuka tahansa jalankulkija tai pyöräilijä – on astumassa suojatielle.
 – Talvella se helpottaa tilannetta, koska pienet lapset eivät näy penkkojen takaa. Ei näy pipo eikä lippa. Valomerkeillä pystytään parantamaan tilannetta, Nykänen sanoo.
 "Koulutie tuntuu turvalliselta", sanoo ekaluokkalainen
 Ensimmäisen luokan aloittava  Nooa Sirkka  on ehtinyt harjoitella koulumatkaa useita kertoja perheensä kanssa. Matkaa Maaselän kouluun on vain muutama sata metriä.
 – Ensinnäkin katsottiin, että missä olisi varmimmat suojatiet, joista lapsi näkisi hyvin ja tulisi nähdyksi. Yhdessä on reittiä kuljettu ja mietitty siitä, että pitää pysyä sovitulla reitillä, vaikka vastaan tulisi mielenkiintoisia kohteita, sanoo äiti  Saara Sirkka .
 Nooan koulureitti kulkee pääosin sinistä viivaa pitkin. Hän pannut merkille myös lyhtypylväisiin kiinnitetyt turvallisen koulutien opasteet.
 – Niiden mukaan on turvallista liikkua, Nooa Sirkka sanoo.
 Saara ja Nooa Sirkka Harjun koulun pihalla.  Esa Huuhko / Yle
 Vanhempaakin uudet merkit ovat ilahduttaneet.
 – Se on yhteisöllinen asia. Niillä pystytään ohjaamaan lapsia siihen, että he tekevät hyviä ratkaisuja liikenteessä. Kun lapset oppivat karttamaan vaarallisimpia paikkoja, niin turvallisuus lisääntyy.
 Saara Sirkka on paitsi tuoreen ekaluokkalaisen vanhempi, myös Harjun koulun erityisopettaja. Hänen mukaansa autoilijat ovat huomioineet lapset pääasiassa hyvin.
 – Sillä on iso merkitys, että miten koulumatka sujuu, se antaa paljon suuntaa päivän kululle. Siksi varmaan kaikki toivomme, että lapset saisivat kulkea sen hyvin ja luottavaisesti.
 Iso vaikutus, maltilliset kustannukset
 Pieksämäen alakoulujen läheisyydessä ei ole sattunut vakavia onnettomuuksia, mutta vaaratilanteita on vuosittain jonkin verran.
 – Vaaratilanteet on lähinnä sellaisia, että lapsi tulee suojatielle yllättäen. Liikennevaloissa vihreän valon aika on ollut lyhyt ja he meinaavat mennä punaisia päin, rehtori  Saila Korhonen  kertoo.
 Harjun koulun vieressä sijaitseva suojatie on varustettu huomiovaloin. Ne vilkkuvat, kun kävelijä tai pyöräilijä on tulossa suojatielle.  Esa Huuhko / Yle
 Reittien merkitsemisen ohella huomiota on kiinnitetty koulujen pysäköintialueisiin.
 Harjun, Maaselän ja Kontiopuiston kouluille on rakennettu uudet jättöalueet, jotta lapset pääsevät turvallisesti koulukuljetuksen kyytiin ja pyöräilijät lähtemään pihasta.
 Turvallinen koulutie -hankkeen kustannukset ovat kaikkiaan alle sata tuhatta euroa. Tekninen johtaja Jari Nykänen pitää hintaa maltillisena.
 – Jos niillä yksikin onnettomuus tai lähinnä piti -tilanne ehkäistään, niin se on meille riittävä vaikutus.
 Uusista koulureiteistä kertovat kartat löytyvät koulujen verkkosivuilta. Rehtori Saila Korhosen mukaan perheille on viestitty asiasta myös Wilmassa ja paikallislehdissä.
 – Tämä on ymmärtääkseni aika ainutlaatuista Suomessa, että tällaisia reittejä on merkitty.
 Voit keskustella aiheesta 12.8. klo 23.00 saakka.

Kun rekat ja pienet koululaiset kohtasivat risteyksessä joka aamu, kaupunki merkitsi oppilaille katuun uuden koulureitin


Summary: Suomi on osallistunut kansainväliseen koronalääketutkimukseen toissa keväästä lähtien. Lupaavina pidettyjä, alun perin muihin tarkoituksiin kehitettyjä lääkkeitä testataan satunnaistutkimuksissa kymmenillä tuhansilla ihmisillä eri puolilla maailmaa.

Suomessa aletaan testata kahta uutta koronan hoitoon tarkoitettua lääkettä. Toiveena on, että lääkkeiden avulla voitaisiin estää kuolemia ja sairaalahoitoon joutuneiden potilaiden päätymistä teho-osastolle.
 Lääkkeet ovat leukemian eli veren valkosolujen syövän hoitoon alun perin kehitetty Imatinibi-tabletti ja kertaluontoisesti, suonensisäisesti annettava reumalääke Infliksimabi. Kumpaakin lääkettä on Suomessa käytetty yli 20 vuotta, ja ne ovat yleisesti hyvin siedettyjä.
 Tutkimus suoritetaan satunnaistettuna tutkimuksena. Se tarkoittaa, että Suomessa joka kolmas potilaista saa standardihoitoa ja kaksi kolmasosaa saa standardihoidon päälle jommankumman tutkimuslääkkeen.
 Suomessa toteutettava lääkkeiden testaus on osa virallisesti tänään keskiviikkona käynnistynyttä Maailman terveysjärjestön WHO:n Solidarity-tutkimushankkeen toista vaihetta, johon osallistuu yhteensä 52 maata ja 600 sairaalaa.
 – Suomi hyväksyttiin ensimmäisenä maana mukaan tutkimuksen toiseen osioon, kertoo Solidarityn kansallinen päätutkija, professori  Kari Tikkinen.
 Hänen mukaansa Suomessa on jo saatu rekrytoitua maailman ensimmäiset potilaat tutkimukseen toiseen vaiheeseen, johon odotetaan osallistuvan kymmeniätuhansia potilaita.
 Suomi oli mukana myös Solidarity-koronalääketutkimuksen ykkösosiossa, jossa testattiin muun muassa ebolalääkkeenä tunnettua viruslääke remdesiviriä.
 Ensimmäisessä vaiheessa tutkimukseen osallistui yhteensä yli 14 000 koronapotilasta eri puolilta maailmaa. Lopulliset tulokset tästä tutkimuksesta saadaan syyskuussa.
 “Koronapotilaiden hoidossa lääkehoidon ajoitus on tärkeässä asemassa”
 Professori kertoo, että koronavirus saattaa aiheuttaa käytännössä sairastuneen henkilön elimistön tulehdusreaktion ajautumisen ylikierroksille. Testattavien lääkkeiden tarkoitus on osaltaan tuoda näitä ylikierroksia alas.
 Nyt testattavista lääkkeistä on lähinnä kokeellista ja ei-satunnaistettuihin tutkimuksiin perustuvaa näyttöä.
 Tikkisen mukaan lääkkeistä varsinkin leukemialääke Imatinibilla on jo hyvää alustavaa, lupaavaa näyttöä koronaan sairastuneiden hoidossa.
 – Hollannissa tehdyssä lumekontrolloidussa tutkimuksessa lääke puolitti kuolemanriskin. Tutkimuksessa oli kuitenkin mukana vain 400 potilasta, joten tulokseen on toistaiseksi suhtauduttava varauksella, hän sanoo.
 Tikkinen pitää mielenkiintoisena myös Infliksimabin tutkimusta.
 – Havainnoivissa tutkimuksissa reumapotilailla vakavaa koronatautia on ollut vähemmän niillä, jotka ovat saaneet tämän tyyppistä reuman biologista lääkehoitoa. Tulos vaatii kuitenkin vahvistuksen satunnaistetusta tutkimuksesta.
 Tikkinen sanoo, että nyt noin 1,5 vuotta jatkuneessa koronapotilaiden hoidossa on käynyt ilmi, että lääkityksen oikea-aikaisuus on tärkeässä asemassa.
 – Se missä vaiheessa mitäkin lääkettä kannattaa käyttää, selviää vain tutkimalla, hän toteaa.
 Solidarityssa tutkitaan kolmantena lääkkeenä myös vaikean malarian hoitoon tarkoitettua Artesunaattia, mutta Suomessa tehtävistä tutkimuksista kyseinen lääke jätettiin pois teknisistä syistä.
 Suomi oli kutsuttu keskiviikkona ensimmäistä kertaa mukaan WHO:n viikottaiseen tiedotustilaisuuteen. Sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) puhui tiedotustilaisuudessa.
 – Tarvitsemme riittävän laajoja tutkimuksia, jotta lääketutkimus on luotettavaa. Olemme ylpeitä, että olemme päässeet maana mukaan Solidarity+ –tutkimukseen. Suomalaissairaaloita on tutkimuksessa mukana 14, Sarkkinen sanoi.
 WHO:n koordinoimat kansainväliset lääketutkimukset ovat Sarkkisen mielestä elintärkeitä uuden tiedon esiinsaamiseksi ja koronapotilaiden auttamiseksi.
 Korj. 11.8. klo 17.15 Väliots jälk 2. kpl  :  Nyt testattavista lääkkeistä on lähinnä kokeellista ja ei-satunnaistettuihin tutkimuksiin perustuvaa näyttöä. Viittaus biologisiin lääkkeisiin poistettu, koska toinen niistä on sellainen, toinen ei.
 Aiheesta aiemmin:
 Koronalääkkeitä on ollut helpompi määrätä kuin tutkia – suomalaisprofessorin mukaan myyntilupia on annettu liian vähäisillä tiedoilla
 Suomen koronalääketutkimus etenee – malarialääke hydroksiklorokiinista luovuttiin, ebolalääke remdesivirin kanssa jatketaan toiveikkaana

Suomen jatko WHO:n koronalääketutkimuksessa varmistui – ensimmäiset suomalaiset on jo rekrytoitu leukemia- ja reumalääkkeiden testaamiseen


Summary: Opetusta voidaan järjestää etänä myös jatkossa, jos se sopii tilanteeseen parhaiten. Lähiopetuksessa yhdessä tilassa voi olla samaan aikaan maksimissaan 50 henkilöä.

Turun yliopistossa palataan osittaiseen lähiopetukseen sekä Turun, Porin että Rauman kampuksilla. Muutos koskee kaikkia vuosikursseja.
 Opetusta voidaan järjestää niin, että yhdessä tilassa on kerrallaan korkeintaan 50 henkilöä. Myös pienet opetustilat otetaan täysimääräisesti käyttöön.
 Etäopetusta hyödynnetään kuitenkin myös jatkossa.
 – Niin paljon järjestetään kampuksella opetusta kuin mahdollista. Jokainen arvioi, mikä opetustapa sopii opetettavaan asiaan parhaiten, kertoo vararehtori  Piia Björn .
 Syksyn teemana on opiskelijoiden sosiaalisten kontaktien ja turvallisen fyysisen yhteisöllisyyden palauttaminen.
 Kaikille ensimmäisen ja toisen vuosikurssin opiskelijoille, kansainväliset opiskelijat mukaan lukien, järjestetään muun opetuksen lisäksi heti syyslukukauden alussa orientaatiojakso kampuksella.
 Yliopistolla tulee välttää lähikontaktia ja käyttää kasvomaskia.
 Vararehtori Piia Björn iloitsee siitä, että syksyllä päästään palaamaan kampukselle asteittain ja hallitusti. Yhteisöllisyys on tärkeä osa yliopistolaisuutta. Johanna Manu / Yle
 Turun yliopistossa opiskelee runsaat 20 000 opiskelijaa. Suhtautuminen etäopiskeluun on ollut vaihtelevaa, kertoo Piia Björn.
 – Osa haluaisi jäädä ikuisesti etäopintoja suorittamaan, lähinnä johtuen omasta elämäntilanteesta. Osa janoaa kampukselle.
 Lähiopetuksen jatkuminen vaatii henkilökunnalta lähityötä, mutta muissa työtehtävissä suositaan jatkossakin pääsääntöisesti etätyötä.
 Turun yliopiston tiedote syksyn opinnoista
 Lue myös:
 Korkeakouluopiskelijat kammoksuvat etäopiskelun jatkumista – Saaga Salonen: "Tiedän jo nyt, että joudun pistämään opintoni paussille"

Turun yliopisto palaa pääosin lähiopetukseen – henkilömäärärajoituksia edelleen voimassa


Summary: Koko maasta poiketen Helsingin koronatilanne ei ole yhtä paha kuin kevään epidemiahuipun aikana.

Suomessa on todettu viimeisen kahden viikon aikana enemmän koronavirustartuntoja kuin koskaan ennen epidemian aikana. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan maassa on todettu 174 tartuntaa 100 000 asukasta kohden viimeisten 14 vuorokauden aikana.
 Edellinen ennätys oli 173 ja se tehtiin 25. maaliskuuta.
 Vaikka koko maassa koronaviruksen ilmaantuvuus on noussut uuteen ennätykseen, Helsingissä ilmaantuvuus on edelleen matalampi kuin kevään epidemiahuipun aikaan. Siitäkin huolimatta koronatilanne on Helsingissä selvästi huonompi kuin koko maassa keskimäärin.
 Sairaalahoidon tarve pysynyt huomattavasti pienempänä kuin aiemmin
 Merkittävin ero edelliseen tartuntahuippuun on se, että sairaalahoidon kuormitus ei ole noussut lainkaan samaan tahtiin kuin tartunnat.
 Edellisen epidemiahuipun aikaan osastohoidossa oli pahimmillaan yli 250 koronapotilasta ja tehohoidossa reilut 60 potilasta.
 Nyt osastohoidossa on 64 koronapotilasta ja tehohoidossa 19 potilasta.
 Osastohoitoa vaativien potilaiden määrä on elokuun aikana laskenut, vaikka tautitapausten määrä on jatkanut kasvua. Tehohoitoa vaativien potilaiden määrä tuplaantui kuun alussa, mutta sen jälkeen nousu on tasaantunut.
 Sairaalahoidon tarve on pysynyt maltillisena siksi, että koronaa sairastavat enemmän nuoret ja jo rokotetut ihmiset. He selviävät yleensä vähemmillä oireilla kuin keväällä koronaa sairastaneet potilaat.
 Helsingin koronakartat punertuivat merkittävästi kesälomien aikana
 Vaikka Helsingin koronaluvut ovat vielä matalammat kuin maaliskuussa, tilanne on huonontunut merkittävästi koululaisten kesälomien aikana. Vielä kesäkuun alussa Helsingin koronakartalla oli lukuisia alueita, joissa ilmaantuvuusluku oli 25 tai vähemmän. Se on yksi kiihtymis- ja leviämisvaiheen rajapyykeistä.
 Kartoilta löytyi myös monia alueita, joilla ei oltu todettu yhtäkään koronatartuntaa kahden viikon aikana. Vain parilla postinumeroalueella ilmaantuvuusluku oli yli sadan.
 Tänään koululaiset palasivat pulpetteihin tyystin toisenlaisessa tilanteessa.
 Vain Kivihaan postinumeroalueella ilmaantuvuusluku on pyöreä nolla. Lähes kaikilla muilla alueilla ilmaantuvuusluku on yli sata. Suurimmassa osassa kaupunkia ilmaantuvuusluku pysyy alle viiden sadan.
 Korkeimmat ilmaantuvuusluvut ovat Kalasatamassa (912), Verkkosaaressa (843) ja Kaartinkaupungissa (862). Nämä luvut lähentelevät jo pandemiahuipun aikaisia aluekohtaisia ennätyksiä.
 Alla olevasta kartasta voit katsoa kunkin alueen ilmaantuvuusluvun. Voit myös zoomata ja liikuttaa karttaa.
 Mutta kuten todettu, koronatilanne on vielä maaliskuuta helpompi ja kartan yleisväritys jonkin verran haaleampi. Tuolloin koronatartuntojen määrä oli Helsingissä huipussaan ja nykyistä useammalla alueella ilmaantuvuusluku oli yli viidensadan. Tuolloin suurin ilmaantuvuusluku oli Puotilassa (1067).
 Voit tarkastella Helsingin koronatilanteen alueellista kehittymystä koko vuoden ajalta seuraavasta kartasta.

Koronatartuntoja on nyt Suomessa enemmän kuin koskaan, mutta tauti ei vie sairaalaan samaan tahtiin kuin keväällä – syynä rokotteet ja nuoret sairastajat


Summary: Viikonloppuna pidettävään puoluekokoukseen kokoontuu Seinäjoelle yli 2000 perussuomalaista.

Etelä-Pohjanmaan alueella tulee merkittävästi pahentuneen koronaepidemian takia voimaan kokoontumisrajoituksia perjantaina juuri ennen vilkasta tapahtumaviikonloppua.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto tiedotti rajoituksista ennakoivasti keskiviikkona. Päätös niistä tehdään torstaina.
 Rajoitukset koskevat sisätiloissa yli kymmenen hengen ja ulkona yli 50 hengen kokoontumisia. Tapahtumia ei tarvitse perua, mikäli ne pystytään järjestämään turvallisesti.
 Perussuomalaisten puoluekokoukseen Seinäjoella on osallistumassa yli 2000 ihmistä.
 Puoluekokousta järjestelevä  Matti Putkonen  sanoo, että tulevat rajoitukset eivät tuo lisätyötä eivätkä aiheuta muutoksia puoluekokousjärjestelyihin.
 – Suunnitelmat on käyty läpi hyvässä yhteisymmärryksessä terveysviranomaisten kanssa, eikä niihin tarvitse tehdä muutoksia.
 Turvavälit ja maskit pidetään
 Aluehallintoviraston mukaan 10 ja 50 henkeä suurempiakin tilaisuuksia voidaan järjestää, jos turvallisuus niissä voidaan varmistaa noudattamalla opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  31.5.2021 antamaa ohjetta .
 Matti Putkosen mukaan ohjeiden noudattamisessa ei ole ongelmaa. Hygieniasta huolehditaan, maskeja käytetään ja turvavälit pidetään.
 – Ruokailussa kaikki istuvat pöydissä omilla paikoillaan.
 Seinäjoen terveyskeskuksen johtava ylilääkäri  Tiina Perä  vahvistaa, etttä rajoituksista huolimatta puoluekokous voidaan järjestää.
 – Olemme saaneet järjestäjiltä terveysturvallisuussuunnitelmat, ja näyttää siltä, että ne täyttävät avin vaatimukset. Tilat ja tapahtumat on sillä tavalla suunniteltu, että ohjeita pitäisi pystyä noudattamaan.
 Perän mukaan puoluekokouksen pitopaikka Seinäjoki Areena on väkimäärään nähden riittävän tilava.
 Lue myös:
 Etelä-Pohjanmaalle tulossa kokoontumisrajoituksia perjantaista lähtien

Perussuomalaisten puoluekokous järjestetään Seinäjoella suunnitelmien mukaan, vaikka kokoontumisrajoitukset tulevat kaupungissa voimaan perjantaina


Summary: Lentoliskot olivat dinosaurusten aikalaisia mutta ohuiden luidensa takia niistä on säilynyt paljon vähemmän fossiileja kuin dinosauruksista. Vähä vähältä täydentyvä tieto osoittaa, että evoluutio teki lentoliskoista aikamoisia taivaan taitureita.

Vähänpä ehti tehdä se pieni ja pelosta värisevä dinosaurus, jonka ylle 110 miljoonaa vuotta sitten lankesi suuri varjo, maalailee  Queenslandin yliopiston  tohtorikoulutettava  Tim Richards .
 Hän johti tutkimusta, jossa kymmenen vuotta sitten kaivoksesta Queenslandin Springfieldistä löytynyt fossiili osoittautui Australian kaikkien aikojen suurimmaksi pterosaurukseksi, lentoliskoksi.
 – Sen oli käytännössä pelkkää kalloa ja kaulaa, joihin oli isketty siipipari. Kuono oli kuin keihäs ja siipiväli seitsemän metriä. Sen on täytynyt olla raju otus, Richards kuvailee.
 Pterosaurukset olivat dinosaurusten aikalaisia. Ne ilmestyivät maapallolle 228 miljoonaa vuotta sitten ja hävisivät samassa asteroidi-iskussa kuin dinosauruksetkin 66 miljoonaa vuotta sitten.
 Lentämään sopeutuminen teki pterosaurusten luista varsin ohuita ja onttoja, minkä takia ne ovat kestäneet aikaa paljon huonommin kuin dinosaurusten vankat luut.
 Pterosaurusten fossiilt ovat harvinaisia löytöjä ja yleensä sirpaleina. Uusinkin löytö on vain kappale alaleukaa. Rekonstruktio on tehty sen pohjalta.
 Luunpalasesta ja sukulaisten rakenteesta pääteltiin Thapunngaka shawin kallo ja muu muoto.  Tim Richards / Queenslandin yliopisto
 Thapunngaka shawi  -nimen saaneen tulokkaan aikana Queensland oli valtaosin suuren sisämeren Eromangan peitossa. Metrin mittaisen kallon 40 terävää hammasta olivat omiaan kalojen nappaamiseen Eromangasta.
 – Tämän lähemmäksi todellista lohikäärmettä emme pääse, sanoo Richards.
 Lajin nimen alkuosa otettiin Richmondin alueen alkuperäisväestön kadonneen kielen sanoista, joista syntyi yhdyssana "keihässuu". Loppuosa puolestaan on kiitos fossiileja kauan etsineelle harrastajalle  Len Shaw'lle , joka löysi tämänkin fossiilin.
 Tim Richards työskentelee yliopistonsa  dinosauruslaboratoriossa  mutta korostaa, että lentoliskot olivat aivan muuta kuin dinosaurukset. Ne eivät olleet myöskään lintujen kaltaisia, vaikka osasivat lentää, eivätkä edes lepakkojen, Richards korostaa.
 – Ne olivat menestyksekäs ja monimuotoinen liskojen ryhmä, ensimmäiset selkärankaiset, jotka kokeilivat lentämistä omin voimin.
 Muilla lentokokeilut olivat liitämistä, hyppy tuntemattomaan ja toive, että siivillä riittäisi kantokykyä.
 Thapunngaka shawi  on suurin Australiasta löydetyistä paristakymmenstä lentoliskolajista ja vasta kolmas, joka on saanut nimen. Tutkijoiden mukaan lajien pieni määrä tarkoittaa kuitenkin vain, että tietoa puuttuu. Lentoliskot olivat aikoinaan yleisiä koko maailmassa.
 Näin suuria Australian kolme nimettyä lentoliskolajia olisivat olleet ihmisen taivaalla. Tim Richards / Queenslandn yliopisto
 Yliopistonlehtori  Steve Salisburyn  mukaan fossiililöydössä on aivan erityislaatuista sen valtava luinen harjanne. Samanlainen lienee ollut yläleuassa, Salisbury päättelee. Harjanteilla oli luultavasti merkitystä lennon dynamiikalle, hän arvioi.
 Hän toivoo, että fossiililöytöjä saadaan lisää, jotta kuva Australian muinaisista lentopedoista ja niiden lajien määrästä täydentyy.
 Tutkimuksen mukaan uusin löytö todistaa, että Australiassa oli varhaisella liitukaudella yhtä suuria pterosauruksia kuin Amerikoissa ja Euroopassa. Etelä-Amerikan ja Kiinan lajien määrä puolestaan antaa uskoa siitä, että kirjo oli suuri myös Australiassa.
 Tutkimus on vapaasti luettavissa  Journal of Vertebrate Paleontology  -lehdestä.
 Taitelijan näkemys Utahista löydetystä lentoliskolajista, Caelestiventus hansenista.  Michael Skrepnick / Brigham Youngin yliopisto
 Yhdysvaltalaisen  Bingham Youngin yliopiston  tutkijat nimesivät kolme vuotta sitten uuden lentoliskolajin, jonka fossiili oli säilynyt paremmin kuin mikään muu lentoliskolöytö. Vielä erikoisemmaksi fossiilin kunnon tekee sen ikä: laji on vanhimpia tunnettuja pterosauruksia.
 Runsaat 200 miljoonaa vuotta sitten nykyisen Utahin koillisosat olivat suuri hiekkaerämaa, mutta siellä oli myös keitaita. Ne houkuttelivat eläimiä mutta koituivat joskus myös kuolemaksi, sillä pedot tiesivät hakea saalista keitaiden lähteiltä.
 Yksi pedoista oli  Caelestiventus   hanseni . Se paljastui tutkijoiden yllätykseksi kivilohkareesta, jossa oli triaskauden eläinten jäänteitä. Niin kaukaiselta ajalta tunnettiin vain 30 lentoliskolajia, eikö yksikään ollut elänyt aavikolla. Sellaisia sukupuusta tiedettiin vasta 65 miljoonan vuoden päästä.
 Löytö osoitti, miten tavattoman monipuolinen lentoliskojen joukko oli jo varhaisessa vaiheessa, sanoo tutkimusta johtanut geologian professori  Brooks Britt .
 Hiekan ansiota  Caelestiventus hansenin  luut olivat säilyneet liiskaantumatta. Tallella kolmiulotteisina olivat molemmat posket, aivokoppa, koko alaleuka ja jopa osa siipeäkin, kertoo  Nature Ecology & Evolution  -lehdessä julkaistu tutkimus.
 Sen mukaan otus oli kuollut nuorena. Siipiväli on puolitoistametrinen. Suurimmillaan pterosaurukset kehittyivät jopa pienten lentokoneiden kokoisiksi, kaikkien aikojen suurimmiksi lentokykyisiksi eläimiksi.
 Hampaita  Caelestiventus hansenilla  oli toistasataa, ja kallon perusteella saalis löytyi tähystämällä: näkö oli hyvä mutta hajuaisti huono. Mutta mitä käyttöä oli leuasta roikkuneella pussukalla? Ehkä se auttoi ääntelyssä, tai kenties siinä sopi kantaa riistaa, pohtivat tutkijat.
 Tällainen on taiteilijan näkemys pitkäkaulaisesta saalistajasta Alanqa saharicasta David Bonadonna
 Yllättävää uutta tietoa lentoliskoista antoi myös viime keväänä  Cell iScience  -lehdessä julkaistu brittiläisen  Portsmouthin yliopiston  tutkimus.
 Miten lentoliskot kykenivät lentäessään ja saalistaessaan kannattelemaan kaulaansa, joka oli jopa pitempi kuin kirahveilla? Vastaukseksi osoittautui kaulan sisällä ollut poikkitukien muodostama rakennelma, jollaista ei ole nähty millään muulla eläimellä.
 Nikaman keskellä sijainnut keskushermostoputki liittyi nikaman seinämään useilla ohuiden tankojen kaltaisilla kudosjuosteilla, niin kuin polkupyörässä on pinnat, selittää paleontologian professori  David Martill .
 Kun apuun otettiin insinööritieteet, tutkijat pystyivät laskemaan, että jo 50 kudosjuosteen pinnamuodostelma lisäsi kaulan kantokykyä 90 prosenttia.
 – Evoluutio teki näistä olennoista henkeäsalpaavan tehokkaita lentäjiä. Ne eivät olleet evoluution umpikuja, kuten joskus on väitetty, vaan niiden rakenne oli fantastisen monimutkainen ja kehittynyt, Martill kehuu.
 Tämä rakenne auttoi pterosauruksia sieppaamaan ja kantamaan saalista murtamatta kaulaansa. Cariad Williams et al. / Portsmouthin yliopisto
 Pterosauruksissa riittää vielä paljon tutkimista.  Portsmouthin ja Bristolin yliopistojen  uusin lisä on viimekuinen tutkimus, jossa selvitettiin, minkä ikäisinä lentoliskojen poikaset nousivat siivilleen. Heti kuoriuduttuaan, vastaa  Scientific Reports  -lehdessä julkaistu tutkimus.
 Lentoliskojen munien ja sikiöiden fossiileja on löydetty erittäin vähän mutta silti riittävästi sen osoittamiseen, että vastakuoriutuneiden pterosaurusten olkaluut olivat tukevampaa tekoa kuin aikuisten.
 – Pikkuiset, joiden siipiväli oli vain 25 senttiä ja ruumis olisi hyvin mahtunut ihmisen kämmenelle, olivat vahvoja ja varsin kykeneväisiä lentäjiä. Luut kestivät nousua ja siipien lepattelua, ja siivet olivat omiaan juuri lentämiseen, toisin kuin liitäjillä, selittää paleontologi  Mark Witton .
 Ison kokoeron vuoksi poikaset eivät kuitenkaan lentäneet samalla tavoin kuin aikuiset. Jälkeläiset lienevät olleet ilmassa hitaampia mutta ketterämpiä kuin vanhempansa, kuvailee Witton pienten pterosaurusten lepattelua trias-, jura- ja liitukausien taivaalla.
 Lue myös:
 Uskomaton löytö Kiinasta: Yli 200 lentoliskon munaa, 16:n sisällä sikiö

"Tämän lähemmäksi lohikäärmettä emme pääse" – Australiasta löytyi muinainen peto, jonka siipiväli oli seitsemän metriä


Summary: Tampereen pitäisi olla hiilineutraali vuoteen 2030 mennessä. Tavoite karkasi päättyneellä valtuustokaudella, mutta poliitikot haluavat kiriä sitä takaisin uusilla ehdotuksilla.

Tamperelaisen nuoren valtuutetun  Brigita Krasniqin  (vihr.) ilmastoahdistus paheni tänä kesänä ainakin kolmesta syystä.
 – Kun on ollut niin kovat helteet, ahdistus on tuntunut kirjaimellisesti, hän sanoo.
 Lisäksi  juuri julkaistu ilmastoraportti  kertoi, että ilman välittömiä päästövähennyksiä maapallon keskilämpötilan nousun pysäyttäminen edes kahteen asteeseen ei ole mahdollista.
 Kolmas syy löytyy kotikaupungista. Tampereen pitäisi olla hiilineutraali vuoteen 2030 mennessä. Tämä tarkoittaa sitä, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 80 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna ja loput 20 prosenttia kompensoidaan. Kaupunki valmisteli tavoitetta varten tiekarttaan 236 toimenpidettä.
 Uuden voimalayksikön hyödyt viiveellä
 Tampere ei kuitenkaan näyttäisi pääsevän päättyneelle valtuustokaudelle asetettuun päästövähennystavoitteeseen. Suuri syy tähän on se, että Naistenlahden voimalan tuomat hyödyt viivästyivät siitä, mitä tiekartassa ensin ajateltiin, Tampereen kaupungin kehityspäällikkö  Laura Inha  sanoo.
 Naistenlahden noin 150 miljoonaa maksava uusi voimalaitosyksikkö korvaa vuonna 1977 valmistuneen yksikön. Se valmistuu vuoden 2022 lopussa ja alittaa päästörajoitukset. Laitoksella tuotetaan sekä kaukolämpöä että sähköä, hiilidioksidipäästöt laskevat ja uusiutuvien energialähteiden osuus nousee.
 Inhan mukaan uusia ratkaisuja pitää hakea erityisesti lämmityksestä ja liikenteestä.
 Aurinkokennoja, sähköbusseja, yhteistiloja
 Nyt puolueet pohtivat kuumeisesti Tampereella, mitä asialle voisi tehdä. Kokoomuksen valtuustoryhmän varapuheenjohtaja  Ilkka Sasi  summaa, että tavoitteesta ollaan samaa mieltä, mutta keinoista on erilaisia näkemyksiä.
 Kokoomuksen Ilkka Sasi sanoo, että ilmastotavoite on yhdistänyt puolueita Tampereella.  Matias Väänänen / Yle
 Sasi uskoo, että voimalaitoksen uusiminen parantaa tilannetta. Hän odottaa myös valtakunnallisia toimia, kuten ydinvoiman lisäämistä sekä verotuksen painopisteen siirtymistä kulutukseen.
 SPD:n valtuustoryhmän puheenjohtajan  Pekka Salmen  mukaan voimalan valmistuminen ehtii vaikuttaa vuoteen 2030 mennessä.
 SDP:n Pekka Salmi sanoo, että myös liikenteestä ja rakentamisesta pitää löytyä uusia innovaatioita.  Antti Eintola / Yle
 Salmi odottaa paljon myös siltä, että turpeen käytöstä luovutaan ja maakaasun käyttö jää minimiin. Tampereen Sähkölaitos tutkii geotermistä kaukolämpöä ja biohiilituotantoa. Ne voivat tuoda apua kokonaistilanteeseen, mutta myös liikenteen pitää muuttua.
 – Seuraavan viiden vuoden aikana ladattavat hybridiautot ja sähköautot alkavat yleistyä radikaalisti. Tampereen pitäisi alkaa edetä nopeammin sähköbussien käytössä, biokaasua voisi myös hyödyntää kulkuneuvojen polttoaineena.
 Salmi parantaisi myös kaupunkien kiinteistöjen energiatehokkuutta peruskorjausten yhteydessä. Ikkunoita uusimalla ja aurinkokennoja laittamalla säästyisi energiaa.
 Vihreiden valtuustoryhmän varapuheenjohtaja Brigita Krasniqi sanoo, että ilmastomuutoksen torjumisen lisäksi pitää alkaa puhua myös siitä, miten kaupungit sopeutuvat muutokseen.  Matias Väänänen / Yle
 Vihreiden Brigita Krasniqi sanoo, että uusi ratikka ja muu joukkoliikenne auttavat, mutta kaupungin pitää alkaa jo sopeutua ilmaston lämpenemiseen.
 – Pitää alkaa puhua myös sopeutumisesta. Tarvitaanko esimerkiksi suuria tiloja, mihin voi mennä yöllä viileämpään nukkumaan, Krasniqi ehdottaa.
 Perussuomalaisten Lassi Kaleva vastustaa ruuhkamaksuja ja muuta liikenteen kallistumista.  Marjut Suomi / Yle
 Yksityisautoilu jakaa kantoja
 Erityisesti suhde yksityisautoiluun ja täydennysrakentamiseen jakaa puolueita.
 Ylen soittokierroksella tavoitetuista vain perussuomalaiset olisi valmis luopumaan itse tavoitteesta, mutta sekin haluaa vähentää päästöjä.
 Perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtaja  Lassi Kaleva  sanoo, että ilmastokeinot eivät saa kallistaa asumista ja liikennettä.
 – Keinotekoisesta hiilineutraalisuustavoitteesta tulee luopua ja löytää kustannustehokkaita keinoja. Olemme Tampereella ja Suomessa tehneet jo oman osamme verrattuna muihin maihin.
 Vasemmistoliiton Milka Hanhela sanoo, ettei ilmastotoimia pidä jättää yksityisille ihmisille tai yrityksille. Yhteiskunnan pitää ottaa niistä vastuu.  Antti Eintola / Yle
 Vasemmistoliiton valtuustoryhmän puheenjohtaja  Milka Hanhela  on täysin eri mieltä.
 – Tavoitteesta ei pidä missään nimessä luopua. Siihen on edelleen mahdollista päästä, mutta se vaatii kovasti tekoja ja investointeja.
 Hanhelan mielestä Tampereella on tehty monia edistysaskeleita, mutta takapakkia on tullut hänestä esimerkiksi autoiluun tehdyistä investoinneista.
 – Kaupunkia suunnillaan sen kautta, että autoilu kasvaisi. Tämä ei voi olla ennuste, jonka mukaan mennään. Autoilu ei voi kasvaa.
 Hanhela tarkastelisi kriittisesti uuden eritasoliittymän ja ison parkkihallin Kunkun parkin rakentamista. Samoin kauppaa ei tulisi hänen mukaansa ohjata vain isoihin marketeihin, koska se edellyttää usein oman auton käyttöä.
  Täydennysrakentaminen puhuttaa
 Vihreiden Brigita Krasniqin mukaan Tampereella pitäisi alkaa puhua ruuhkamaksuista. Tämä herättää monessa puolueessa vastustusta.
 Perussuomalaisten Lassi Kaleva uskoo, että liikenteen päästöt alenevat "luonnollisesti" ajoneuvokannan uudistuessa, koska uudet ajoneuvot ovat vähempipäästöisiä. Perussuomalaiset tahtoisi myös laskea joukkoliikenteen hintoja ruuhka-aikojen ulkopuolella ja hankkia kaupungille biokaasukäyttöisiä busseja.
 Keskustan Jouni Ovaska ei luopuisi hiilineutraaliustavoitteesta, vaan yrittäisi kehittää uusia keinoja sen saavuttamiseen.  Jani Saikko / Yle
 Keskustan  Jouni Ovaska  sanoo, että Tampereella pitää päästä kulkemaan edelleen autolla. Hän etsii keinoja eri suunnasta.
 – Haluamme lisätä kaupunkiseudulle lähijunaliikennettä, lähikunnista pitäisi päästä pyörällä Tampereelle. Sähköautojen latauspisteitä voisi lisätä, Ovaska listaa.
 Ovaskan mukaan Tampereen korkeat kerrostalot ovat esimerkki onnistuneesta täydennysrakentamisesta. Kaupunkia ei saa kuitenkaan rakentaa hänen mukaansa liian täyteen: lähiluonnon pitäisi löytyä kodin läheltä.
 Tämä mietityttää myös monia muita valtuutettuja.
 – Täydennysrakentaminen ei voi tarkoittaa sitä, että rakennetaan puistot täyteen, Milka Hanhela sanoo.
 Kokoomuksen Ilkka Sasi sanoo, että täydennysrakentaminen vaatii aina tapauskohtaista harkintaa.
 Perussuomalaisille käy korkea rakentaminen, kunhan se ei pilaa maisemia ja sopii asukkaille.
 Lue lisää:
 Ilmaston lämpeneminen tuskin pysähtyy tavoiteltuun 1,5 asteeseen – kansainvälinen ilmastopaneeli luo hälyttävän kuvan uudella raportillaan
 "Voimme yhä välttää pahimmat seuraukset" – aktivisti Greta Thunberg kommentoi ilmastoraporttia Twitterissä

Hellettä yöllä pakoon viileisiin yhteistiloihin? Tampereen julistama tavoite karkasi, mutta poliitikoilla on jo uusia ideoita ilmastokriisiin